EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolege i kolegice. Pa svakako nas više ljudi gleda i sluša no što je sad ovdje u sabornici ali baš meni osobno nešto posebno nije ni krivo. Jedino mi je žao što nemamo sredinu ovdje našu, oni su uvijek tu. … Dobro, ja ću to skratiti naravno, nećemo zauzimati ovo drugo. Ono kako smo već i na početku bili rekli pa ovo je, jučer sam isto na našem klubu rekao ovo je jedan zgodan proračun, jedna mala kompilacija onog prošlog <PARTY>-ova. Ja pretpostavljam da ćete čak i vi podržati ovo uz neke male kozmetičke promjene. Zašto sam se javio uopće za raspravu ovdje danas? Isključivo iz nekoliko razloga, a ono je nekoliko činjenica koje zanimaju biračko tijelo ili moje članstvo. Dakle, ako znamo da je 100 i nešto milijardi već zadano unaprijed, dakle temeljem zakonskih propisa koji jesu, a na onih 120-ak milijardi onda je sasvim jasno da bez izmjene zakonskih propisa neće biti ni bitnijih zahvata unutar proračuna. Ono što je glavni razlog zašto je ovaj proračun ovakav, iz dva razloga. Prvo, Vlada je još uvijek ne kompletna, premalo vremena i napravili su to što su napravili. Dakle, to je praktično proračun izvršenja <PARTY>-ove Vlade, a ovo je proračun kontinuiteta ne reformi, reformski će biti vjerojatno dobrim djelom kad bude prvi rebalans, a sljedeći će biti svakako u punom smislu te riječi. Ono što je za naše građane bitno, dakle za one koji su direktno vezani uz proračun, a to je činjenica da se socijalna prava i mirovine neće dirati. To je ono što naše građane najviše zanima. A da li će netko u nekom ministarstvu dobiti više ili manje za neke svoje stvari to je u ovom trenutku za naše građane nebitno. Ono što jedan dio ljudi svakako zanima a to je i pitanje ovog Royal osiguranja, posebice nas koji ovdje predstavljamo umirovljeničku populaciju. Onda interesa radi javnosti a i ljudi, ima ih 3800 koji su direktno zainteresirani, mogu reći da razumijemo predlagača da u ovom trenutku nije išao na rješenje toga problema
Poštovani g. potpredsjedniče sabora, uvažene zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Politički … je ovdje dao jedan, jednu zakonsku zapravo okvir, jedan kontekst ove konvencije koja se zapravo bazira na Ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koje je Hrvatska potpisala sa 65 zemalja diljem svijeta. Ovu raspravu bi čak fokusirao jer jako je povezano sa tim Ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, proširio zapravo na zemlje za koje smatra Klub <PARTY>-a da je Hrvatska trebala imati Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, a zapravo nema. A i ovu raspravu bih podijelio na 3 točke. U prvoj točci bih se više fokusirao, dakle na, pogledao sam zemlje G20 koje su i same inicijatorice, dakle ove, ove, ove konvencije i vidio sam da na toj listi, dakle stoji Argentina, Brazil i Meksiko i da sa njima nemamo nažalost potpisan Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. S druge strane, dakle jedini ugovor koji imamo potpisan, a da nije na listi G20 je Čile. Međutim, ovaj … za, za, za potrebe ove rasprave, dakle na one 3 zemlje prve koje sam spomenuo, dakle Argentina, Brazil i Meksiko jer svaka zemlja koja je tržišno orijentirana i razmišlja o razvitku svoga gospodarstva bi itekako trebala vodit računa da se potpišu ugovori sa te 3 zemlje koji su giganti Latinske Amerike. I ono šta je zapravo pokazatelj nepotpisivanja ovakvih ugovora sa te 3 zemlje je nešto šta je, bih se zapravo i nadovezao na gđu. Daliju Orešković i veliki nedostatak naše vanjske politike da mi ne razvijamo jednu gospodarsku diplomaciju sa te 3 zemlje i zapravo porez na politike odnosno nepotpisivanje ugovora sa te 3 zemlje … pokazuju da zapravo nemamo nikakvu gospodarsku strategiju prema Latinskoj Americi kao Hrvatskoj, a smatramo kao Klub <PARTY>-a da je to izuzetno važno tržište za RH, posebno iz činjenice, iz razloga što u Argentini živi 400 000 naših Hrvata je gotovo nevjerojatna činjenica da mi nemamo potpisan ugovor sa tom zemljom, niti da A
Poštovani potpredsjedniče oštro ćemo inzistirati na ovim amandmanima iz razloga što je sada sve više jasno da pod izlikom usklađivanja domaćih propisa sa europskom direktivom u potpunosti umanjuju dosada važeća novinarska prava koja se nalaze i sadržana su u Zakonu o medijima. A ako već se pozivamo na Europu, onda pogledamo npr. ovaj Degranski kolektivni ugovor od Federazione Nazionale Stampa Italiana ili njemački ovaj ili ono što ima, što su njemački propisi kroz Deutsche Presserat. Onda ćemo vidjeti da tome nije tako.
Zahvaljujem. Kolegice Jelaš evo potaknuli ste me na repliku s obzirom da ste diskutirali o jednoj vrlo važnoj temi i vrlo velikom problemu, a to je nasilje u obitelji koje je još uvijek prisutno. Posebno me potaknulo na repliku kad ste spomenuli ulogu koordinatora povjerenstava za ravnopravnost spolova i odbora i tu još dajem svoj akcent i smatram da je njihova uloga u tom problemu izuzetno važna. Nažalost, jako puno odbora i povjerenstava na nivou gradova, županija zapravo ne dobiva pa gotovo nikakva novčana sredstva i uistinu te članice i predsjednice odbora često puta i cijelu pripremu i sve nose na svojim leđima pa i plaćaju iz svojih džepova, što naravno da nije dobro. Ja ovom prilikom apeliram i na sve nas i na našu pravobraniteljicu i na lokalnu upravu da se omoguće određena sredstva jer su te tribine i ti razgovori, ti okrugli stolovi o nasilju u obitelji izuzetno važni. Naime, spomenuli ste još jedan problem, a to je da ima malo ljudi koji prijavljuju odnosno okrenu glavu. To je činjenica. Ali imamo jedan drugi problem, a to je da se događaju situacije, pa evo ja znam konkretno i u Bjelovaru, da prva susjeda prijavi nasilje u obitelji, ali žena uslijed straha i svega naravno ne želi svjedočiti i da kasnije zapravo ta obitelj i taj nasilnik maltretira susjedu. Tu je ta psihološka pomoć, pravna pomoć jako, jako bitna. A što se tiče muškaraca, da, nažalost na većini tih tribina vrlo malo ih se pojavljuje i eventualno tapšaju, kažu bravo, da, evo imate podršku, palac gore. Pa ako gledamo i danas raspravu u Saboru zapravo evo opet najviše i raspravljamo i repliciramo mi žene saborske zastupnice. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Evo ja ću isto kratko reći nešto o samim izmjenama i dopunama Zakona o lovstvu. Prije svega, ja ću pohvalit Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva na kvalitetnim izmjenama. I ono što bih posebno rekao, vrijedno bi bilo da i ostala ministarstva rade na sličan način jer je o ovom zakonu odnosno o samim izmjenama i dopunama zakona provedena široka rasprava u … lovačkim udrugama kao što je Hrvatski lovački savez, u lovnim savezima županija, tako i u Lovačkom savezu Istarske županije. I svakako imale su mogućnosti i sve lovne udruge da daju svoje prijedloge, inicijative, kako bi se postojeći Zakon o lovstvu i poboljšao u određenim dijelovima koji su u ovom zakonu i prezentirani. Svakako, ovo što je rečeno jeste da je to, ove izmjene i dopune zakona, pretežno se odnose na usklađivanje sa direktivama Europske unije i sa konvencijama. U drugom dijelu usklađivanje sa Zakonom o koncesijama koji je donesen prošle godine, ali isto tako određena rješenja koja su u ovom zakonu dana jesu rješenja koja idu na daljnji razvoj i unapređenje lovstva u Republici Hrvatskoj. Ja bih rekao da smo zadovoljni i sa razine Istarske županije što je kvalitetno ili dobro riješena odgovornost i naknada šteta od divljači i u poljoprivredi i u prometu i naknada štete na divljači, da je isto tako kvalitetno riješeno i osiguranje od odgovornosti. Ono što mislimo, i ne mislimo da su ove izmjene i dopune zakona savršene, jer smo dali četiri amandmana što je potrebno ja bih rekao detaljnije regulirati, to je lovni turizam, smanjiti neka birokratska rješenja koja upravo u nekom dijelu i priječe taj lovni turizam. Tako da mislim da bi bilo dobro da kroz amandmane, ja sam ih dao četiri, ali neću ih posebno obrazlagat, da kroz amandmane ovaj tekst zakona ili izmjena i dopuna zakona poboljšamo, da se prihvate oni amandmani koji mogu koristiti daljnjem razvoju i unapređenju lovstva i kao gospodarske grane s obzirom
Želim se zahvaliti i vama osobno i vašim kolegama, Piculi i ostalima i g. Plenkoviću, koji su dakle, doprinijeli da se takva rezolucija Europskog parlamenta donese. Druga stvar, tada sam bio član parlamenta BIH i predložio sam inicijativu da se parlament BIH upozna sa tom rezolucijom, odbijena je upravo od onih unitarista i centralista o kojima govori rezolucija. S druge strane, ova deklaracija treba biti podrška onim političkim … Bošnjacima, kojih ima, i ima ih puno više nego što se javljaju. Da im ne napravim štetu, ja ću ovdje spomenuti samo nekolicinu … dekana političke znanosti u Sarajevu, … od … koji je stvarao SDA itd. itd. koji svi kažu nije pošteno nije moralno da Bošnjaci Hrvatima biraju predstavnika. Zapravo ova deklaracija treba također ohrabriti te Bošnjake, jer mi samo s njima na kraju krajeva možemo dogovorit rješenja BIH, a … BIH onda i sa Srbima, dakle, evo, i to … Dakle, slažem se kolega Sokol, ja sam to rekao malo prije, dakle, da izbor gospodina Komšića za člana predsjedništva nije personalno pitanje gospodina Komšića. Našao bi se netko drugi, našao bi se npr. Edin Fejzić iz Goražda, koji je u Hrvata se deklarirao itd. ukoliko ga većina želi izabrati, mogla bi ga izabrati ili neki Marko Marković. Nije to personalno pitanje Dragana Čovića, dakle, jer se to pokušava se stvari, dakle, personalizirati, da bi se, dakle, onaj koncept, dakle, samog Ustava i dogopravnosti dezavuirao. Dakle, ovaj, bilo tko da je bio protukandidat sada, izbor bi bio isti. Prema tome, želim reći, dakle, ovo je konceptualno pitanje, ustavno pitanje i mi ga na takav način bi trebali i prepoznati i na takav način bi se RH trebala odrediti, a persone, osobe su, dakle, ovdje zapravo efemerne. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodine Bačiću spomenuli ste Kosovo. Sad ću ja vama postavit jedno pitanje ne zauzimajući ničiju stranu, dakle niti stranu Srbije, Kosova odnosno Rusije, Krima. Znate li da je predsjednik Rusije Putin višekratno kad su ga optuživali za aneksiju odnosno okupaciju Krima pozivao se na ekvivalent sa druge strane u slučaju Kosova? Znate li vi da li postoji odnosno postoji li razlika između onoga što je napravljeno na Kosovu i što je, što je zapad napravio na Kosovu, dakle odvojio dio od Srbije i onoga što je napravio Putin sa Krimom 2014. ako se ne varam. Postoji li tu za vas bilo kakva razlika? Dakle, samo vas to molim da mi odgovorite i da demantirate ono što ja stalno govorim da ste licemjerni i da imate dvostruke kriterije.
Zahvaljujem se kolegice. Dakle, poznato je kako je privatizacija se dešavala i jasno je bilo da je bilo isplativije privatizirati jednu tvornicu, očistiti je i prodati je kao nekretninu za neke druge namjene. To je jednostavno bio, jedna pošast jednog vremena ali ne samo kod nas u Republici Hrvatskoj, nego na cijelom istočnom prostoru bivšeg istoka i naravno svi sad plaćaju cijenu. I naravno da to nije slučajno. Ja imam svoje mišljenje o tome, mislim da cijeli proces nije slučajan i nije samo autentičan za našu državu. Mislim da su tu određene geopolitike radile vrlo ciljano, jer je trebalo doći do jeftinih nekretnina, trebalo je doći do jeftine radne snage, do novog tržišta, trebalo je eliminirati jednu jaku industriju koja je bila dominantna na ovom prostoru Balkana u bivšim zemljama bivše Jugoslavije htjeli to čuti ili ne, ali to je bila jedna od jačih ekonomija tad na tom prostoru. I očito je to nekom smetalo. Na žalost, posljedice imamo sad i ja nemam nikakvih iluzija da ovaj strateški dokument može ispraviti te stvari. Da li ih može sanirati vidjet ćemo. Mislim da je stvar puno kompleksnija za izlazak iz ove situacije nego što je ova strategija. Ova strategija je samo jedan formalni dokument koji bi trebao po meni da otvori temu rasprave da li ćemo mi biti samo turistička zemlja, samo poljoprivredna zemlja, hoćemo li se baviti samo nekakvim etno turizmom, etno biznisom ili ćemo postati ozbiljna zemlja sa ozbiljnim promišljanjima, ulaganjima u bazičnu industriju koja se pokazalo sve zemlje koje su sačuvale svoju industriju su preživjele ovu krizu.
Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što je moj uvaženi prethodnik rekao, odužilo se vrijeme ove rasprave i vjerujem da mi, barem ovi koji smo sada u dvorani ovdje smo već pomalo i zasićeni tom raspravom. No, tema je važna, prevažna. Postoje barem dva razloga zbog kojih sam se javio za ovu diskusiju. Prvi je taj što sam dugogodišnji zdravstveni radnik i htio sam nešto reći o ovoj problematici iz pozicije zdravstvenog radnika. Međutim, diskusija se odužila, rečeno je sve pa bez obzira na kojoj strani bili argumenti, tu se teško ima što dodati. Međutim, tijekom rasprave gospodin potpredsjednik Sabora ponukao me je da govorim kao saborski zastupnik. Ja sam naime kad je ovaj zakon ugledao svjetlo dana odnosno prijedlog ovog zakona u lipnju mjesecu ove godine, dobio odnosno kontaktiralo je sa mnom da bolje kažem, nekoliko parova koji su bili zainteresirani za donošenje ovog zakona. I zbog toga se osjećam ponukanim da nešto kažem sa tog aspekta, jer ovaj zakon u krajnjem donosi se radi tih ljudi. Moji kolege iz <PARTY>-a, iznoseći argumentaciju za donošenje ovog zakona, danas pokazali su da ovaj zakon pokazuje visoku dozu upotrebljivosti obzirom na problematiku medicinsko potpomognute oplodnje. I stoga ću biti žalostan ako prijedlog ovog zakona u obliku i sadržaju kakav je ovdje prezentiran vama ne uđe u drugo čitanje pa makar ga slijedio i Vladin prijedlog i da zajedno donesemo zakon koji će sveobuhvatno obraditi ovu materiju. Neki moji kolege su danas ovdje govorili o prijedlogu zakona koji je ušao u proceduru 2004. godine, ako se ne varam u jesen, u rujnu mjesecu. No, isto tako kao što je brzo ušao u proceduru, brzo je nestao iz javnosti. Ne znam zašto, mogu samo sumnjati. Da li nakon javnih pa vjerojatno i tajnih pritisaka određenih struktura koje blago rečeno poimanjem svojim o ovoj problematici ne koreliraju sa vremenom i prostorom. Argumentima snage a ne snagom argumenata prisilili su tada gospodina premijera, doktora Sanadera, premijera u europskom su
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Mislim da nije potrebno uvodno opisivati i govoriti o tome kolika je vrijednost hrvatskih kulturnih dobara i koliki je značaj temeljnog zakona kojim štitimo i nastojimo očuvati to naše nacionalno blago jer sam uvjerena sa smo svi mi ovdje toga potpuno svjesni. Zato ću odmah prijeći na konkretnu temu o kojoj danas raspravljamo. Pred nama je još jedna izmjena i dopuna Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara već 4.u našem mandatu. To govori da se predlagateljica trudi zakon stalno poboljšavati, učiniti ga što životnijim i propisati što više postupaka kako bi zaštitila kulturna dobra i da bi njihova zaštita bila što efikasnija i učinkovitija. S druge strane nastoji se olakšati stavljanje tih dobara u gospodarsku funkciju što je svakako od velikog interesa za svaku jedinice lokalne samouprave i državu kao cjelinu. Predloženim izmjenama i dopunama zakon se prvenstveno usklađuje sa zakonom o koncesijama, Zakonom o gradnji te Zakonom o prostornom uređenju ali se rješavaju i neka druga pitanja koja su se u praksi pokazala nedovoljno ili pak neadekvatno uređenim. Pođimo redom, ovim izmjenama i dopunama ujednačit će postupak utvrđivanja svojstva kulturnog dobra sa postupkom utvrđivanja prestanka tog svojstva. Od prava prvokupa oslobodit će se građevine unutar zaštićenih kulturno-povijesnih cjelina koje nisu pojedinačno zaštićene i koje nisu starije od 50 godina čime će se olakšati i ubrzati promet nekretnina koje nemaju veću kulturno-povijesnu vrijednost. Od obveze osnivanja zakonskog zalužnog prava u slučaju ulaganja sredstava državnog, županijskog ili lokalnog proračuna izuzimaju se kulturna dobra u vlasništvu u vjerskih zajednica ako ona služe vjerskoj svrsi budući se ova obveza nije pokazala dobrom i prijeći vjerske zajednice u korištenju proračunskih sredstava. Zakon se dopunjuje novim člancima koji reguliraju nadzor nad prometom pokretnih kulturnih dobara što d
Poštovani potpredsjedniče, uvažena djelatnice ministarstva, drage kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama su izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju, izuzetno bitne izmjene i dopune zakona za više od milijun i 230 tisuća naših umirovljenika, a konkretno koje će biti obuhvaćene ovim izmjenama i dopunama zakona direktno će se ticati povećanja materijalnih prihoda za više od pola milijuna naših umirovljenika. Ovih dana kroz i kroz rad matičnog odbora i kroz sastanke i sve ove vaše izlaganje ministra i sve ove iznošenje stajališta i pojedinačne rasprave već smo puno toga imali prilike čuti, a ja ću se ovdje u svojoj pojedinačnoj raspravi dotaknuti još jednom ponoviti brojke koje su ključne. Smatram važnim posebno istaknuti nekoliko ključnih izmjena i dopuna ovog Zakona o mirovinskom osiguranju, a to je da će se obiteljske mirovine povećati u prosjeku za više od 10% za više od 136.000 korisnika mirovina odnosno u prosjeku za oko 250 kuna i za to će vlada izdvojiti dodatnih 365 milijuna kuna. Isto tako omogućuje se korištenje dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne mirovine u slučaju smrti supružnika, to je jedan novitet i za to će Vlada RH od 1.1.2023.g. dodatno odvojiti 750 milijuna kuna. Izmjenama i dopunama zakona također dodatno povećavamo najniže mirovine i to od 1. siječnja '23. za 1,5% i od 1. siječnja 2025. za još dodatnih 1,5% za što će vlada izdvojiti dodatnih 100 milijuna kuna. Nadalje, izuzima se iz ovrhe obiteljska mirovina koja koriste djeca umrlog osiguranika radi jednakopravnog položaja djece kojima je obiteljska mirovina prihod uz uzdržavanje. Isto tako kao što su kolege prije mene istaknuli to je prema svim našim vrijednim i dragim vatrogascima što ih stavljamo u jednaki status kao što imaju i ostali. Uz sve navedeno i druge elemente ukupni efekti ovih izmjena i dopuna zakona na mirovinski sustav bit će dodatnih 1,2 milijarde kuna samo u 2023.g. Ako znamo da vlada godišnje izdvaja 48 milijardi kuna onda znamo da ovo nije bezna
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, ja ću se doista držati vaše preporuke i biti vrlo kratak. Transkript je dokument ja mislim da mu samo tako treba pristupati i prilaziti. Svaki dokument pa i transkript ima svoje onda vrijednost, a ta vrijednost kao i svaka druga se čuva i štiti. Upravo zbog toga što se prema vrijednosti se nije postupalo onako kako se prema vrijednosti postupa, podupirem osnivanjem ovoga povjerenstva s ciljem da se utvrdi sve ono što se ima utvrditi u svezi sa time. I da se u buduće zaštite dokkumenti odnosno vrijednost,i da ne dolazi dalje do njihove zlouporabe i gubljenja. Želim se samo s jednom napomenom osvrnuti na vjerodostojnost transkripata. I zapravo iskazato ovdje jednu bojazan u svezi s njima jer i mnogo puta su ovdje ljudi već iznosili … Transkript odnosno dokument i kada je originalan ne mora biti i vjerodostojan. I kada je orgninal. Osobno sam se uvjerio u to jer sam kao svjedok u Haagu bio sudionik momenta, trenutka kad je tužitelj pokazao jedan dokument koji je jako okrivljavao našu stranu, stranu HVO-a. Radilo se zapravo o mjerama, zapravo o analizi stanja na jednom mjestu. Ja sam kazao, moj odgovor je bio da taj dokument ima nastavak. Tužitelj ga nije imao, a u nastavku zapravo je prikazan prijedlog mjera koje smo mi činili i koje smo trebali učiniti i koje smo doista učinili kako bi otklonili one sve nedostatke koji su prikazani prije. Na to je predsjedavajući Suda tražio od tužitelja da podnese izvješće, zapravo da obrazloži, da objasni odakle mu taj dokument kao takav. On je kazao da ga je dobio iz Ureda predsjednika, ali zapravo dobio ga je na način da je učinjena preslika samo prve stranice, druge nije bilo. Predsjedavajući me pitao možete li potvrditi da je to tako? Kazao sam, da. Pitao me, a kako? Rekao sam, imam original. I prešlo se na drugu točku dnevnog reda. Dakle, dokument ako nije cjelovit, također može biti zapravo za jednu stranu štetan i optužujući. Samo bih se još osvrnuo na one optužbe odnosno na primjedbe kako
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Suočeni sa ovim rebalansom proračuna u Hrvatskom saboru danas meni se pomalo čini da se krećemo u nekom začaranom krugu jer o tom rebalansu prije nego što je stigao na raspravu, izgleda da su svi već sve rekli, sada ovdje imamo kanonadu i poligon ispravaka netočnih navoda. Nadam se da će biti u ime vladajuće koalicije i pojedinačnih rasprava. Naravno, u prirodi stvari je da Vlada s partnerima brani svoje dokumente, ali podsjetimo se da smo s tom Vladom od siječnja 2008. godine imali promjena i to na čelu 2 ministarstva radi krupnih razloga, kriminala, nesigurnosti, korupcije. Podsjetimo se također da smo s tom istom Vladom nedavno popratili odlazak premijera, pa smo dobili novu-staru premijerku, pa neke nove podjele u Vladi i ministarstvima i evo, Alisa u zemlji čudesa ne dolazi kroz ormar, dolazi kroz proračun. Možemo mi kao predstavnici i predstavnici opozicije biti protiv ovakvog rebalansa proračuna, ali treba pitati i da li se itko pita u ovoj Vladi što građanke i građani misle o izrabljivačkim povećanjima poreza, što misle o tome da se Vlada ograđuje od dijela svoje odgovornosti prebacujući sve na recesijske pokazatelje nekud daleko od Hrvatske bez udjela svoga. Argument da je ova Vlada dobila mandat, da je dobila povjerenje građana, da, 2007. godine na parlamentarnim izborima, a o rezultatima lokalnih izbora moglo bi se malo drugačije razgovarati i pogledati što se uoči, za vrijeme i poslije njih dešavalo. Nedavno je također vladajuća većina u Saboru prihvatila program Vlade Republike Hrvatske za mandat 2009. do 2011. pa kako se proračun drastično smanjuje, pitam se kako će se ostvariti temeljni ciljevi iz ovog programa sa ovakvim rebalansom. Tako npr. jedan od tih temeljnih ciljeva govori o preduvjetima za ulazak u punopravno članstvo u Europsku uniju sa čitavim nizom popratnih objašnjenja. Ta stavka je u proračunu vrlo drastično smanjena, smanjeno je obrazovanje ljudi koji treba
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle ovim amandmanom traži se osiguranje sredstava iz državnog proračuna za obnovu sportskog rekreativnog centra „Doma braće Ribar“ u Puli, objekta graditeljskog nasljeđa koji je zadnji put obnavljan daleke 1968.g.. Kažete da se ne može zbog Zakona o proračunu to isfinancirati, ja ću vas samo podsjetit da je ova vlada prilikom otvaranja nove atletske staze u Karlovcu koju je financirala sa 3,5 milijuna kuna rekla da joj je jako važno ulagati u sportske objekte te da to predstavlja određeni prioritet pa se upravo i ovaj amandman predlaže po uzoru na realizaciju investicije u Karlovcu. Ja se zaista nadam da se ulaganja u sportsku infrastrukturu ne određuju u ovoj Vladi sukladno političkom ključu i nadam se da ćete se izmaknuti zapravo od politiziranja ulaganja u sportske objekte. Također danas smo ovdje imali priliku slušati o eu fondovima zapravo mi ćemo sve isfinancirati iz eu fondova iz NPOO-a, državni proračun nam uopće nije potreban. A ja ću vas samo podsjetit da u operativnom razdoblju 2014.-2020. apsolutno nismo mogli povuć u Hrvatskoj jedan euro iz eu fondova za financiranje, rekonstrukciju, dogradnju, izgradnju sportske infrastrukture i ja se zaista i duboko nadam da ovo ministarstvo vodi računa o tome i da je u koordinaciji sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU kao upravljačkim tijelom i da ćemo u 2021.-2027. imati priliku povlačiti ta sredstva iz eu fondova za sportsku infrastrukturu. Nisam vas baš najbolje čula, ali čitala sam s usana. Ovako, kolega Hajdaš Dončić vas je pitao da li znate šta je bilo 1987. kada se zadnji put obnavljala sportska infrastruktura u okolici Grada Zagreba i u gradu Zagrebu, ja ću vas pitati, da li znate što je bilo 1986.? 1986.g. u Puli su se održale Alpe-Adria igre i tada se upravo sredstvima Uljanik brodogradilišta izgradio Sportsko rekreativni centar Veruda kada je posljednji put u njega ulagano. Ponavljam, traže se ovdje sredstva za obnovu Sportsko rekreativnog centra Veruda