EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće o provedbi Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske za 2009. godinu. Rezultati koje možemo iščitati iz izvješća o provedbi Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske za 2009. godinu jasno pokazuju kako je njegovo donošenje zajednost razrađenim planom bitnih strateških aktivnosti i interdisciplinarnim pristupom koji je u njemu primijenjen, a koji je u njemu primijenjen, a koji je doveo do mobilizacije cijelog niza različitih subjekata, od državnih institucija udruga građana, strukovnih udruga, medija, u njegovoj provedbi bio zaista pun pogodak. Ne može se u brojčanim pokazateljima u izvješću ne zamijetiti i to odmah da je u 2009. godini broj smrtno stradalih u prometnim nesrećama sveden na razinu iz 1965. godine. Ako bismo se svojim sjećanjima vratili samo na zagrebačke ulice te '65. godine i usporedili broj automobila tada i prometne gužve kojima smo svakodnevni svjedoci danas, jasno je da je riječ o dobro provedenim preventivnim, ali i represivnim mjerama koje su broj poginulih na našim cestama u odnosu na 2008. godinu smanjili čak bismo rekli za 17,5%. No iako je poginulo 116 osoba manje nego prošle godine 548 smrtno stradalih još je uvijek velik broj jer je, složit ćemo se svi, i jedan izgubljeni život previše. Zato još uvijek predstoji, mislim da mogu reći, prava borba za postizanje cilja zbog kojeg je ovaj nacionalni program donesen, a to je 10 poginulih na 100 tisuća stanovnika. Svaka potpora tom nastojanju je potrebna i nužna, jednako kao što je nužno da u tome sudjeluju svi koji na bilo koji način mogu doprinijeti i ovo upravo zato i jest nacionalni program u kojem rezultati ne ovise samo o Ministarstvu unutarnjih poslova i dobrom radu Prometne policije, već i cijelom nizu drugih sudionika. Kako je i dalje više od 50% nesreća sa smrtnim posljedicama izazvala nepropisna i neprilagođena brzina jasno je da je nužno pojačati
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Petrov, mislim da itekako imam reći na ovu temu, nažalost iz svog osobnog i vrlo tužnog iskustva, a ovo prvenstveno govorim jer želim da me čuju svi saborski zastupnici i da ovo imaju na umu svaki put prije nego je glasovanje na redu. Ne znam da li znate, kako je to gledati oca koji je od prvog do zadnjeg dana dragovoljac Domovinskog rata, koji nakon rata nije htio čuti za mirovinu i uhljebljivanje bilo koga u obitelji. Zamislite kako je gledati takvu osobu kad vam oboje djece jedine, ja i brat, nakon završenog faksa smo prisiljeni tražiti posao van države. Ja sam se vratila. Međutim, moj mlađi brat nije. On je otišao u Austriju kao magistar građevine sa hrvatskog fakulteta i to sa nagradom najboljem diplomskog rada u cijeloj državi. U Austriji je dobio posao, smještaj, doktorat, u zadnjih godinu dana je skoro svakih mjesec dana na usavršavanju u Americi i Kanadi. Znate kad bi te uvijete dobio u Hrvatskoj? Pa bio bi na birou kao što je i bio. Da stvar bude još gora, on se uskoro ženi. I svoju suprugu vodi sa sobom u Austriju. Dakle ode još jedna obitelj. A znate što je najbolnije od svega toga? Pogledati u oči čovjeku koji je svoju mladost ostavio za ovu državu. Čijem je sinu ova država oduzela oca, a sada ocu oduzima sina. Znate li vi kako je to? Vi koji ste to sve napravili, znate li vi kako je tom čovjeku pogledati u oči i vidjeti tu borbu između suza i vrištanja koje uspješno sakriva u svakom onom momentu kad mu njegov sin dođe u njegovo dvorište obiteljske kuće, parkira automobil austrijskih registracija, jer on zna da njegov sin postaje stranac. Postaje Austrijanac. I neće se vratiti zbog vas, zbog vas, imajte to na umu svaki put prije glasovanja, jer jedini mi ovdje možemo to promijeniti. I ja bi bila sretna da je to samo moja obitelj, ali takvih je više stotina tisuća. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, pa evo i ovim izmjenama zakona definiciju studenta proširujemo na sve studente bez obzira na njihovo državljanstvo, znači i na one studente iz zemalja koji nisu članice EU, koje su pod međunarodnom zaštitom ili studente na razmjeni i riječ je o svega nekoliko stotina studenata ako se ne varam i mislim da s ovim izmjenama neće doći do značajnih promjena na tržištu rada. Međutim, najveća promjena koju smo unesli zapravo sa izmjenama zakona odnosno zakonom pred nešto više od godinu dana bila je ta da smo i izvanrednim studentima omogućili ostvarivanje rada putem studentskih ugovora i tada smo baratali sa cifrom od ako se ne varam oko 40 000 izvanrednih studenata i danas me zanima imamo li povratne informacije koliko je izvanrednih studenata zapravo ostvarilo to pravo i kakve su nam zapravo povratne reakcije sa samoga tržišta rada? Zahvaljujem.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče. Pa gotovo da bih mogla odustati jer se kasnije kolega sam demantirao. Najprije je počeo govoriti da se ovdje govori samo o radu nedjeljom. Naravno da se ne govori samo o sankcijama za rad, za neplaćanje rada nedjeljom nego za neplaćanje prekovremenog rada s povećanim kaznama, s određivanjem na koja mjesta inspektori trebaju i po kojem ključu treba otići. Ja se slažem da mi možemo reći da je dva puta malo. Ali je to točno toliko puta više od ništa. Idemo pokušati gledati koliko su do sada obilazili. Ja sam na početku dok vas nije bilo iznijela i takve podatke. I inače mislim da bi bilo dobro preporučiti da čitamo zakon prije nego o njemu govorimo. A hvala lijepa kolega što ste izrekli upozorenje, ne baš opomenu. Ja ne znam o kojoj polovici kolega Lesar govori zastupnika da se mogu potkupiti. Bilo bi značajno znati koji su to. Ali isto tako molim da se ne govori ni o državnim inspektorima na taj način. Nije mi bilo jasno gdje idu navodnici, ispred zastupnici ili ispred kupiti. Hvala.
Hvala predsjedniku Sabora. Cijenjeni državni tajniče Majdak. Pred nama se nalazi zakon koji je zasigurno dobio simpatije svih prijatelja životinja jer u biti rješava nekolicinu ključnih pitanja a kao ono najglavnije naveli bi kao novinu prestanak ubijanja životinja u skloništima te poticanje udomljavanja. Ovaj novi zakon nalaže i minimalno jedno sklonište u županiji dok mi u Osječko-baranjskoj županiji imamo dva a posebno smo ponosni na azil u Osijeku i djelovanje Udruge Pobjeda koja je školski primjer kako se treba odnositi prema ovoj problematici. Oni kao no-kill sklonište samo u prvih 6 mjeseci ove godine udomili su preko 200 životinja. Udomljavanje, čipirenje i kastracija načini su kako se sprječava uzrok problema a do sada se nekako više brinulo o rješavanju posljedica. Naravno da ovaj zakon može biti i bolji, ja i vjerujem da i hoće iako ovo je odličan početak. Želio bih da uzmete u razmatranje udomljavanje životinja nakon pokusa odnosno nakon što se nekoliko pokusa napravi nad njima da se otvori jedna mogućnost, što i daje europska direktiva da se te životinje također udome. Te složio bih se sa kolegom Žagarom što se tiče uvođenja mogućnosti lokalnim zajednicama da u pojedinim slučajevima daju na neki način naredbu za trajnom sterilizacijom. Hvala.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih i europskih poslova, kolegice i kolege. Kako je uvažena ministrica i potpredsjednica Vlade u nekoliko navrata u uvodnom obrazloženju istaknula, ovo je iznimno važan instrument hrvatske vanjske politike koji bi primarno trebao služiti podizanju ugleda i utjecaja RH u regiji i svijetu. Budući da Hrvatski sabor po 3 put raspravlja o ovom izvješću, ali da se radi o mandatu prethodne Vlade, i još uvijek je iz tog izvješća vidljiv jedan stari koncept. I mene zaista raduju najave, rekoncipiranja službene razvojne pomoći posebno kad je u pitanju regija s naglaskom na Bosnu i Hercegovinu. Ali me raduje i to da se RH sve više usmjerava i ka svojem južnom dijelu, odnosno ka južnom mediteranu. I koristim ovu priliku i apelirati da na državnoj razini možda napravimo i jednu nacionalnu strategiju vezanu za mediteransku, dakle i za južni mediteran koja bi obuhvaćala i političke i gospodarske prioritete RH, a koji će naravno biti i u službi hrvatske razvojne pomoći. S obzirom dakle da su i prošli put iznesene neke kritike ja bih čisto strukturno htjela pohvaliti način na koji je napravljeno izvješće, s obzirom da je vrlo informativno jer se vidi da se u prikazu podataka vodilo o 3 temeljna načela hrvatske razvojne suradnje. To su djelotvornost, transparentnost i komplementarnost, ali jednako tak zorno prikazuje da se nisu premostile neke slabosti, odnosno neki nedostaci kako institucionalni tako i administrativni. Zaista je vidljiva bolja koordinacija između tijela državne uprave, dakle u ovoj protekloj godini. Vidljivo je da je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova je napravilo posao u smislu edukacije i te da međuresorna skupina koja je uspostavljena isto tako pokazuje da se može bolje izvješćivati ali još uvijek imamo elementarne nedostatke kad je u pitanju planiranja, nadzor i provedba. Osim svega što sam navela, činjenica je da je izvješće bolje i vjerojatno iz ra
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospodo iz Ministarstva turizma, kolegice i kolege zastupnici, Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti donosi se po hitnom postupku. Zašto se donosi po hitnom postupku? Pa upravo zbog toga što ističe rok krajem ove godine za onaj najsporniji članak oko kojeg smo svi nekako usmjerili našu raspravu, dakle članak koji konkretizira roka važenja privremenih rješenja za ugostiteljske objekte, objekte u domaćinstvu i obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu do 31.12.2024. godine. I zato naprosto ne mogu prihvatiti kada se kaže da eto mi sad prilikom rasprave o ovom zakonu iskoristiti najviše vremena ili svo vrijeme pričati o legalnim ili ilegalnim objektima. E upravo o tome smo i trebali pričati jer je to najsporniji dio zakona, najsporniji dio zakona. Dakle, ono što je dodatno sporno i tu ću podržati kolegu Miletića u malo prije, u malo prijašnjoj raspravi je činjenica da se ovaj rok ponovno produžuje za 3 godine. 3 turističke sezone, dakle da, po hitnom postupku se donosi, zbog čega jer istječe rok i treba sve urediti da bi se turistička sezona na vrijeme dočekala. Mi znamo da mi ovisimo doslovno o suncu i moru jer eto nismo ništa drugo napravili nego čekamo turiste, čekamo da zasja sunce i nažalost nam je sezona toliko kratka i moramo omogućiti rad tijekom ljetnih mjeseci tim ilegalcima, ja bih rekla ilegalcima. Ti ilegalci čuli smo i u raspravi gospodina Klimana su mahom strani državljani, i jesu, i to je dodatno poražavajući podatak za RH. Mi omogućujemo ilegalcima koji su strani državljani da još novaca poberu na teritoriju RH ilegalno iznajmljujući objekte koje su ilegalno sagradili. I pritom još dobiju i poticaj naše države koji je hvale vrijedan, a hvale vrijedan je zbog toga što pomaže našim legalnim iznajmljivačima ili ugostiteljima da prebrode ovu Covid krizu pa ti ilegalci iskoriste i činjenicu da ministarstvo vrlo velikodušno oslobađa plaćanja dijela boravišne pristojbe ili poreza
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, meni je žao što ova Vlada ovakvim činom spriječava daljnji razvoj, naročito na područjima Slavonije odakle i sam dolazim. U prethodnim raspravama sam držim nastojao oslikati realno stanje stvari. Reći ću kad su već izostala sredstva potpore u ovom drugom dijelu jedinicama lokalne samouprave ovo su razvojna sredstva koja su trebala prije svega omogućiti ostanak mladih u jedinicama odnosno na područjima iz kojeg ja dolazim ali reći ću i na području Hrvatske da pamet ne odlijeva se onim intenzitetom kako je to naročito unazad onih prethodnih sedam, osam godina iz Hrvatske bilo. Riječ je o poticanju samozapošljavanja i reći ću da je pred kraj godine za zapošljavanje mladih i žena na području Brodsko-posavske županije plasirano 2,4 milijuna kuna. Da smo imali 24 plasirali bismo ih sve. Ovakvim pristupom mislim da nećemo omogućiti i natalitetnu politiku i sve ono što smo i jučer cijeli dan razgovarali. 4,5 milijuna kuna za ove stavke za cijelu Hrvatsku držim doista nedostatnim. Ja molim još jednom da razmotrite mogućnost da na ovaj neposredan način pomognete naročito tamo gdje postoji poduzetnička inicijativa i da pomognete mladim ženama da se samo zaposle. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče <PARTY>-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Na sastanku NATO-ovih ministara obrane 16. i 17. veljače te na izvanrednom samitu od 25. veljače utvrđeno je da aktualna sigurnosna situacija na istoku Europe predstavlja jednu od najozbiljnijih prijetnji europskoj sigurnosti od završetka Drugog svjetskog rata. Od svog osnutka 1949. g. NATO je uspješno štitio sve svoje članice isključujući, isključivo zahvaljujući ideji kolektivne obrane, svojom snagom odvraćanja, NATO je u Europi osigurao 77 godina mira i prosperiteta. NATO je spremna braniti svoje članice od bilo kakve prijetnje, pa tako je proteklih mjeseci proveo dodatno generiranje snaga za brzi odgovor i rasporedio dodatne snage na istoku Saveza u okviru postojećih borbenih skupina i sastava ojačane prednje prisutnosti te nastoji uspostaviti i dodatne borbene skupine u jugoistočnoj Europi. Daleko najveći doprinos dale su i ovaj puta američke snage. NATO brine za sigurnost skoro milijardu ljudi iz svojih članica te je zbog toga i novih prijetnji pokrenuto značajno povećanje snaga. Zbog toga su potrebne dodatna financijska ulaganja u obranu svih članica NATO saveza, kako bi se održao obrambeni sustav NATO-a koji se sastoji od kombinacije najnovijih oružanih sustava i platformi te snaga uvježbavanja za zajednički rast bez zastoja. NATO savez i savez vrijednosti koji uključuje individualnu slobodu, ljudska prava, demokraciju i vladavinu zakona, ove zajedničke vrijednosti su temelj za ono što zapravo NATO i definira njegov način djelovanja. Budućnost obrambene reforme u RH mora biti određen na prilagođavanjem njezinih obrambenih sustava, zadaćama i obavezama koji proizlaze iz hrvatskog članstva u NATO savezu. Članice saveza morat će transformirat svoj cjelokupini sigurnosni sustav na takav način da budu sposobne organizirati obranu protiv novih sigurnosnih ugroza vlastitim snagama i na vlastitom teritoriju. Važno je pritom poticati države i na ugovara
Je li netko loš ili nije nek sudi narod jel tako? Nećemo mi u saboru suditi, sigurno . Kolega Borić, jedno pitanje, smatrate li da se ovim zakonom će se iole promijeniti slika među običnim građanima vezano za korupciju odnosno zar nije bilo mudrije ulagati u jačanje institucija državnog odvjetništva, sudskih institucija, pravosudnih tijela, a ne ih pozivati i prozivati kako rade što trenutno glavni politički akteri u Hrvatskoj čine? Riskiram. Povreda poslovnika čl. 238. nitko ne vrijeđa državu kada kaže da smo koruptivna država, ali nažalost jesmo jer se tako većina ljudi ponaša. Ne mislim tu na politiku. Pa gledajte što se priča među ljudima, kad se prijeđe granica svi se znaju lijepo ponašati, svi će voziti kako piše 110, 110, na našoj autocesti vozit ćemo 140, 150, pa kada nas zaustavi pa ćemo bacit kuknjavu o tome se radi. Mi kao društvo tako funkcioniramo. Ne kažem da je to kod svih nas, ali je to postalo uvriježeno i to je činjenica.
Zahvaljujem. Državni tajniče. Ja nisam najbolje razumio na koncu ko je taj koji prijavljuje i do kada taj zakon predviđa i buduće neke štetnike koji se mogu pojaviti, a koji trenutno nisu došli do hrvatskih recimo vinograda. Za pretpostavit mi je da to je ipak na neki način osigurano onaj tko bi eventualno uvozio čokote izvana neke plemenite sorte, to je za pretpostavit da tu ne bi trebalo biti takve graške uz sve ove do sada pobrojane da ih sada ne nabrajam od crne pjegavosti koja mi sada pada, pepelnice i sve ono što je poznato crvenilo lišća, znači ako neko primijeti neku novu bolest onda je to nešto što bi se trebalo upisati …
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. U samom Izvješću o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2004. godini između ostalog stoji: Bila je to za našu akademiju još jedna uspješna godina na svim područjima u znanstvenom i umjetničkom radu, u radu akademijinih razreda, njezinih zavoda, jedinica te znanstvenih vijeća na zasjedanjima akademije, u radu predsjedništva itd. U Izvješću o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2003. godini potpuno isto: Bila je to za našu akademiju još jedna uspješna godina na svim područjima, u znanstvenom i umjetničkom radu, u radu akademije i razreda, njezinih zavoda, jedinica itd. Nadam se da to nije forma koja se ponavlja svake godine. Svakako o tome bi trebalo voditi računa. Evo nekoliko osnovnih podataka o članstvu akademije. Na dan 31. prosinca u izvješću piše Hrvatska je akademija imala 150 redovitih članova, 104 u znanstvenim, 46 u umjetničkim razredima. Iz toga slijedi da je na kraju prošle godine akademija imala ukupno 372 člana u svim kategorijama članstva. Ono što želim posebno naglasiti da to nije mala snaga i ostaje pitanje da li taj broj ljudi i rad i utjecaj koji akademija ostvaruje u društvu međusobno korespondiraju. Čini mi se da imamo pravo tražiti i više. Dalje. Zahvaljujući izboru novih članova došlo je do smanjenja životne dobi redovitih članova akademije, tako da je prosječna dob svih akademika na kraju 2004. godine iznosila 73 i pol godine. Preporuka da se u predstojećim izborima za nove članove akademije itekako treba voditi računa o stavu predsjedništva da se za nove redovite članove ne predlažu kandidati stariji od 70 godina. Ovaj broj nažalost je slika demografske stvarnosti Republike Hrvatske. Starimo, stare nama institucije i sve to ima odgovarajuće posljedice na njihovu produktivnost, na njihovu energiju i na sve ono što bi u društvu te institucije kao stožerne, duhovne i intelektualne trebale ostvariti. Iste karakteristike potpuno stoje i u izvješću za prethodnu godinu. Nisam im
Zahvaljujem. Uvažena potpredsjednice, evo uvaženi kolega ja znam da ste vi govorili i o ovome predmetu i sa jednoga teološkoga stajališta, međutim ja moram evo da li reagirati ili evo ne složiti se s vama kad ste govorili o tome da smo svi mi zatočenici ovog broda koji se zove Hrvatska i koji plovi prema srednjem vijeku. Ja ne bih rekao da smo mi zatočenici, mi smo putnici na tome brodu i sigurno da taj brod će ploviti onim smjerom kojim ga svi mi budemo usmjeravali, a jedan od važnih da tako kažem pobuda u jedrima ili vjetra u jedrima svakako je i strategija obrazovanja i promjene koje evo i ovim zakonom se, koje se ovim zakonom donose. I ja sam siguran zapravo da će taj brod broditi u pravome smjeru i sa dodatnom snagom jer obrazovanje nam je svima u svakom slučaju najbitnije. I još bih samo kratko rekao za izbor ravnatelja. Dakle, svi učitelji i danas biraju ravnatelja i predstavnici zaposlenika i predstavnici učitelja već na svojim kolegijima, odnosno unutar kolektiva dobiju naputke za glasanje na Školskom odboru i oni se toga pridržavaju, tako da kolektiv sudjeluje u svakom slučaju u izboru ravnatelja škole.
Zahvaljujem. Ovo vaše izlaganje iščitavam kao manifestaciju našeg društvenog pristanka ili uz poštivanje ili uz negaciju ljudskih prava. Iz ovog vašeg izvješća sasvim je razvidno, vi ste rekli da se RH odlučila za segregaciju, marginalizaciju, diskriminaciju osoba sa invaliditetom. Držim da je to iz ovog izvješća razvidno i da nismo uložili dovoljno napora o razvijanju procesa deinstitucionalizacije do uključivanja osoba sa invaliditetom u radne procese omogućavanja da stiču vještine i znanja. I držim da ovo izvješće trebamo promatrati isto kao ono što postoji u našem društvu a to je problematično. Danas smo već čuli da je najveći problem hrvatskog društva u iseljavanju, ne, to je manifestacija, jedna od drastičnijih manifestacija naših društvenih i političkih ekonomskih problema ali ovo izvješće također vidim kao manifestaciju i to drastičnu manifestaciju onih unutarnjih problema u kojima dolazimo na sam rub nepoštivanja ljudskih prava. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Dozvolite da u svojoj raspravi vezano za ovu temu kažem slijedeće napomene a vezane su prvenstveno i za amandman koji smo kolegica Borzan i ja dali vezano za prekršajni sud u Našicama koji bi se trebao ukinuti odnosno povezati sa sudom u Đakovu. Inače, prekršajni sudovi u Republici Hrvatskoj su specijalizirani sudovi koji se ustanovljavaju za područje jedne ili više općina, jednog ili više gradova ili dijela gradskog područja. Znači, ti prekršajni sudovi sude u prvom redu o prekršajima što znači smatram da na većem broju stanovnika gdje ima i više sudionika prekršaja postoji i veća potreba da se formira prekršajni sud. To je ovako jedan logički slijed i mislim da taj kriterij kao jedan od bitnih predlagatelj baš nije vodio previše računa o tome premda je državni tajnik u prijepodnevnom zasjedanju spomenuo da recimo broj stanovnika u Francuskoj je 65 milijuna. I na osnovu toga je i rekao koliko ima sudova. Međutim, mislim da bi taj kriterij broja stanovnika na jedan prekršajni sud trebao isto biti značajnije uvažen. Za područje Osječko-baranjske županije je umjesto 6 dosadašnjih predloženo osnivanje 4 prekršajna suda. Svakako je diskutabilno po meni prvenstveno spajanje našićkog prekršajnog suda sa đakovačkim. Zašto? Pa upravo zbog toga što brojke slijedeće govore za ta dva suda. U našićki Prekršajni sud sada gravitira pet općina i grad Našice. Ukupno je to gravitira 47 tisuća 374 stanovnika, ili ako bi raspodijelili ima općine Donja Motičina sa tisuću 800, Đurđenovac 7 i 900, Feričanci 2 i 400, Koška 4 i 400, Podgorač 3 i 300 i Našice 17 tisuća 300. Prema tome, ukupno 47 tisuća 374 stanovnika a đakovački Prekršajni sud, kod njega gravitira osam općina i grad Đakovo. Ukupno je to 50 tisuća 428 stanovnika. Spajanjem ta dva prekršajna suda ukupno bi na Prekršajni sud u Đakovu gravitiralo 97 tisuća 802 stanovnika i za njih bi bio određen taj jedan prekršajni sud. Što se tiče stanja u Osječko-baranjskoj županiji do sada
Hvala lijepa. Projekt rekonstrukcije, revitalizacije, fortifikacije Starog grada Čakovec, čiji je korisnik Međimurske županije, podrazumijeva revitalizaciju i rekonstrukciju najvećeg spomenika kulture u Međimurskoj županiji, ali i najvjernijeg spomenika feudalne baštine u Hrvatskoj. Stari grad Zrinskih u Čakovcu ima neizmjernu vrijednost i povijesna je baština u spomen na plemićku i velikašku obitelj Zrinski i Frankopani. Inicijativom Međimurske županije projekt je proveden sa sredstvima EU fondova te je rekonstruiran Stari grad i otvoren i pretvoren ove godine u muzej nematerijalne baštine sa svim popratnim sadržajima. Vrijednost projekta je 42 milijuna kuna, o čega je odobreno 36 milijuna kuna, no zbog dodatnih sanacija i građevinskih intervencija, potrebno je osigurati 6 milijuna. S obzirom da je, se radi o nacionalnom važnom projektu molim glasanje o navedenom amandmanu. Zahvaljujem. Općina Nedelišće najveća je općina u Međimurskoj županiji i jedna od najvećih u RH. Učenici iz ove škole upisuju je, školuju se upisnim i školskim područjima više osnovnih škola kojima je osnivač Međimurska županija. Najviše njih školuje se u općini Nedelišće. Zgrada ni na koji način ne zadovoljava standarde i potrebe odvijanja nastavnog procesa, ne ispunjava uvjete državnog pedagoškog standarda, a sam objekat nema mogućnosti nadogradnje niti je moguća dogradnja samog objekta. Kako revitalizacija tako velikih projekata iz lokalnih i regionalnih proračuna nije moguća, a sukladno najavama Ministarstva znanosti i obrazovanja da će u pripremanju osnovnih škola za odvijanje cjelodnevne nastave angažirati sve raspoložive izvore sredstava, tražim da se o ovom amandmanu glasuje i da se osigura sufinanciranje projekta u državnom proračunu.