EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega. Osvrnuo bih se na, dakle vašu opservaciju o uvođenju informatizacije u sustav zemljišnih knjiga. Izrazili ste svoju skepsu, zabrinutost i strah. Ja donekle mogu razumjeti vaš strah od toga, ali mislim da on nije opravdan. Postoje brojni i složeniji sustavi koji u potpunosti već koriste potpuno informatizirani sustav poslovanja jer neke banke koje raspolažu dakle s milijardama, milijardama kapitala više sigurno da ne koriste papirnati trag svake transakcije. Pa tako vjerujem da su tehnički standardi dostignuti da se i ove mogućnosti uništenja takvih podataka budu gotovo u potpunosti otklonjeni. Ustao sam s ovim zato što sam radio u Gradskoj upravi gdje sam svjedočio da je taj strah koji sam donekle doživio iracionalnim sprječavao bolje, efikasnije poslovanje uprave a donekle je čak omogućavao da se i dalje uvode određene stvari u … obliku što omogućava zloupotrebe. Recimo sada u zemljišnim knjigama se moglo dogoditi da netko uništi određeni dokument namjerno, možda i slučajno, i da napravi štetu. Ovdje ćemo sad na ovaj način biti osigurani od takvih zloupotreba da neki dokumenti recimo nestanu papirnati, a volio bih da se takav način poslovanja primjeni i na upravne postupke i da se recimo izbjegne mogućnost da nestaju nekakvi upravni predmeti sa osjetljivim podacima. Dakle, da budu uništeni jer su vođeni u papirnatom obliku. Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Dakle zemljišne knjige osnivane su na području Hrvatske još temeljem Austro-Ugarskog OGZ-a, općeg građanskog zakonika, odredba gruntovnog reda još tamo od 1855. te Zakona o zemljišnim knjigama, i drugim zemljišnim propisima iz 1931. Za ono su vrijeme sustav zemljišnih knjiga je bio iznimno ustrojen i vođen. Tko je dakle ikada vidio te knjige. U gruntovnicu se … na tom području efikasnost državnog i sudskog aparata polovice 19. Stoljeća. Najveći pa
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Bulj. Dakle u govoru kolege Bulja povrijeđen je… …/Upadica predsjednik: Ja se samo ispričavam, ako možete reći po kojoj točci. Smijem li dovršiti rečenicu? Valjda ćete mi dopustiti toliko. Dakle počet ću od početka. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega Bulj. U govoru kolege Bulja povrijeđen je članak 238. Poslovnika, a vi ste gospodine predsjedniče povrijedili članak 239. Poslovnika jer gospodinu Bulju niste izrekli opomenu. Naime, u svojoj uvodnoj riječi rekli ste da ćete sjednice voditi nepristrano, objektivno i u skladu s procedurom. Kako se gospodin Bulj od teme rasprave udaljio najmanje u onoj mjeri u kojoj je to učinio kolega Pernar prije njega, vi ste trebali biti konzistentni, vi ste trebali biti nepristrani i objektivni i kolegi Bulju izreći opomenu. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade RH, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje sam mislio uputiti gospodinu Vrdoljaku, ministru gospodarstva, no kako ga nema pretpostavljam da ću odgovor dobiti od gospođe zamjenice Tamare Obradović Mazal. Vezan je za Dino petrokemiju. Naime Dina je jedno od najsloženijih i najvećih postrojenja petrokemijskih u Hrvatskoj iznimno tehnološki složeno, iznimno skupo postrojenje, zahtjevno postrojenje a proizvod je čisti izvoz. Moje pitanje je, glasi a pogotovo zbog toga što je to i postrojenje iznimno opasno po ljude i okoliš ukoliko ostane bez nadzora, a tamo ljudi drže taj nadzor praktički bez plaće sve ovo vrijeme. Kada će biti nastavljena proizvodnja i kada će radnicima biti isplaćene zaostale plaće? Zahvaljujem. Želim samo napomenuti da se radi o postrojenju koje se ne može i ne smije ostaviti bez nadzora, bez minimuma sirovine i minimuma energenata i energije. Ali radi se o iznimno skupom postrojenju i o čistom izvozu koje se ne može ostaviti ni bez aktivne uloge ministarstva pa vjerujem da će Vlada učiniti sve da do te proizvodnje u konačnosti stvarno i dođe. Zahvaljujem.
Dobar dan poštovani predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta i u ime Kluba zeleno-lijevoga bloka da još jednom upozorim kao što smo i govorili, ponajprije čemu žurba u donošenju ovoga zakona kad znamo da sama Europska komisija i EU će tek u travnju objaviti rezultate istraživanja vezano upravo uz temu sjemena, a posebice oko bioraznolikosti i čuvanja sjemena. Nas zanima kome se ovdje pogoduje? Da li je ovdje važnije dorada sjemena koja će osim što će koštati one koji proizvode sjeme i povećati cijenu hrane na tržištu, tražimo neovisnost Hrvatske vezano uz upravo zdravu hranu. Zašto žurba?
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Kod nas je u RH mi smo mlada demokracija, problem kada unutar iste vlade se mijenja ministar i sve počinje od početka i taj novi ministar zdravstva misli da je on najpametniji i da ništa prije toga nije valjalo. Kada govorimo o koristi bilo koje javnozdravstvene intervencije ili zdravstvenih politika one se ne mogu izmjeriti u bliskoj budućnosti i za onog političara i za onog premijera koji nije usko vezan uz zdravstvo to nije toliko atraktivno jer mu to za četiri godine neće dati rezultate. Kada govorimo o pušenju dakle u ovih 30 godina hrvatske neovisnosti imali smo samo dvije nacionalne kampanje, zadnja je bila 2011. Hrvatski dan nepušenja na početak Korizme, dakle to dovoljno govori o tome koliko je Hrvatska spremna na javnozdravstvene akcije i koliko su hrvatski političari spremni na posvećivanje tih zdravih stilova života.
Zahvaljujem na odgovoru. Ovim se amandmanom u okviru proračuna Ministarstva znanosti i obrazovanja predlaže pozicija pod kojom se za Osnovnu školu Marčane iz Marčane osiguravaju sredstva za građevinske objekte u iznosu od 19,5 milijuna kuna da bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti. Znači riječ je o potrebi koja bi mogla proizaći iz vašeg ministarstva kada se zna da je ulaganje u djecu i u mlade ulaganje u našu budućnost žalosti činjenica da Vlada nema sluha za to, iz tog razloga tražim glasanje. Zahvaljujem na odgovoru. Znači riječ je o OŠ Scoula elementare Mate Balote Buje iz Buja, govorimo o sredstvima za sanaciju, rekonstrukciju, dogradnju i nadogradnju postojeće školske zgrade. Smatramo da je to potrebno, Vlada ne želi biti partner Istarskoj županiji u osiguranju osnovnih sredstava, a to su sanacija i rekonstrukcija u osnovnoškolskom obrazovanju. Gospođo Anka vi ste govorili, psi laju karavani prolaze, meni se ovo više čini kao Sizifov posao, zato tražim glasanje. Hvala.
Hvala potpredsjednice. Kolega Batinić, govorili ste, a to i zakon sami pokazuje da moramo imati planove, prostorne planove ako želimo na određenim područjima raditi golf igrališta ili ostale, mislim kampove i te stvari. Ali je problematično još jedan ovdje cilj što se ovi zakonom, izmjenama i dopunama zakona uređuje se pitanje koje regulira izdvajanje šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu RH u šumsko područje kao zemljište na kojima može se osnivati služnosti radi podizanja višegodišnjih nasada. I dosadašnja iskustva kada su pojedinci u Hrvatskim šumama i na prijedlog fizičkih ili pravnih osoba, pojedinaca ciljano išli u određene dijelove gdje sa područja koja su uz rub samog naselja ili turističke zone dobivali su ta područja, te šume koji su to zloupotrebljavali, a naročito kada znamo da su … lokalne stanovništvo ili lokalne zadruge sa odgovornom da nisu registrirane za takve poslove. i te zadruge koje su imali po 100 vagona danas grožđa, 20 ljudi zaposlenih, 200 kooperanata dobivali su poslove odnosno to zemljište određene firme, zadruge koje su imali samo ulogu osnivača. Mislim da je to neprihvatljivo. Također predlažem da bi bilo dobro da u sadašnjem zakonu predstavnici šuma kao i predstavnici lokalne samouprave zajednički odrede gdje se parcele odnosno područja mogu izdvojiti za dugogodišnje nasade jer to je onaj kapital koji bi bio značajan, pošto to ne može ići u prostorne planove znači da na takav način bi se to moglo odraditi. Hvala lijepo.
Uvaženi gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Vratimo se ruralnom prostoru, naime ovo je zakon koji se odnosi na ruralni prostor. Kad već smo govorili o problemima ruralnog prostora ti su problemi u RH zapravo identični od južne Dalmacije preko Like, Istre, preko Međimurja do Slavonije kao što su ti problemi identični od Švedske pa do Bugarske. Kada bismo radili jednu ozbiljniju SWAT analizu a za svaku strategiju je potrebna SWAT analiza onda bismo nažalost puno više imali onih minuseva nego pluseva, odnosno puno više negativnosti nego prednosti. Idemo redom, depopulacija – depopulacija odljev stanovništva dovodi do negativne selekcije, negativna selekcija pak dovodi do pada upravljačkih odnosno administrativnih kapaciteta. Infrastrukturna zaostalost i to ne samo ona koja se odnosi na cestogradnju, na odvodnju, na vodoopskrbu nego prije svega socijalna infrastruktura, dakle ona koja se odnosi na ustanove predškolskog odgoja, ona koja se odnosi na ustanove škola, koja se odnosi na sport, koja se odnosi na civilno društvo, dakle ta infrastrukturna zaostalost. Nadalje, gospodarska nekonkurentnost samim tim gospodarska zaostalost koja pak dovodi do nezaposlenosti, a nezaposlenost dovodi do siromaštva. Dakle, sve je to ono što opterećuje naš ruralni prostor od južne Dalmacije pa do Slavonije. A samim tim ukoliko je taj prostor još i zemljopisno ima loš položaj odnosno reljef te su negativnosti još izraženije. Naime, nije jednako ukoliko recimo gradite i održavate cestu na 100 metara nadmorske visine u području gdje su blage zime, a istovremeno to radite dakle negdje gdje je ta nadmorska visina od 500 do 1000 metara gdje su zime oštre, odnosno gdje imate 3 mjeseca snježnih padalina. Jednako tako nije jednako konkurentno gospodarstvo u onim sredinama gdje imate dakle urbanu sredinu uz glavne prometne pravce ili gdje imate ruralni prostor koji je razbacan po brežuljcima po ogromnom prostoru i koji je udaljen od glavnih prometnih pravaca. Dakle, to ne m
Gospodine potpredsjedniče, gospodine iz Vlade. Budući da sam izgleda jedini u ime Kluba moram ipak reći nešto o ovom Izvješću. Naime, stav jest <PARTY>-a, a ja ću ga ponoviti da doista nitko ne razmišlja o tome da se Vladi uzme ovlast da preuzme zakonodavnu inicijativu u vrijeme kad Hrvatski sabor ne zasjeda. To je radila bivša Vlada, to je radila ona Vlada prije naše Vlade, naravno da i ova Vlada ima to pravo raditi. Ono što malo smeta u tom Izvješću, reći ću prvo o uredbi kojom je izmijenjen Stečajni zakon. Naravno da je trebalo donijeti takvu uredbu. Bivša Vlada je takvu uredbu jednu donijela na sjednici i to jest bila pretposljednja sjednica naše Vlade koja se održala 11. prosinca 2003. godine. Ta je uredba vrijedila do kraja 2004. godine i doista u sadržajnom smislu je ona predstavljala nešto što je dobro, što je omogućavalo radnicima da u stečajnom postupku budu u prvom isplatnom redu. Obrazloženje ove Vlade jest da se priprema novi Stečajni zakon za kojega i mi smatramo da ga doista treba konačno vidjeti Hrvatski sabor. Ovakav Stečajni zakon kakav mi imamo nije dobar i želim da, nadam se da to se slažete i vi, da ga svi što prije vidimo na ovim klupama. Ali moram reći i drugu stvar, da je Vlada imala vremena, dakle, vremena cijelu 2004. godinu konačno podnesti, poslati Hrvatskom saboru Stečajni zakon ili barem ovakvu izmjenu. Nadam se da se slažemo da doista radnicima, obzirom na socijalnu situaciju u kojoj se nalaze, a znamo u kakvoj su tek situaciji oni u čijim se poduzećima, trgovačkim društvima vode stečajni postupci, treba i dalje omogućiti da budu u prvom naslovnom redu, ukoliko je to politički stav Vlade. Međutim, doista malo smeta da cijelu godinu dana nismo bar tu izmjenu Zakona dobili ovdje kao prijedlog, već nam se šalje Izvješće o Uredbi koja sa zakonskom snagom koju je Vlada donijela i sad, naravno, je u situaciji da opet o tome odlučuje uredbom umjesto zakonom. Drugo, želim reći još jednu stvar. O Uredbi koja je zapravo dosta važna u onom sadrža
Poštovani kolega Sačić, evo ja bih se dotakla i još jednog instituta za koje smatram da bi trebalo dodatno razraditi, a to je vraćanje presude ili rješenja na ponovno odlučivanje. Imam dojam, s obzirom da sam dugo godina radila kao zemljišnoknjižna referentica i u predmetima koji se tiču nekretnina, kad su se izjavljivale žalbe na prvom stupnju, drugi stupanj je počesto vraćao na ponovno odlučivanje, ali nije baš definirao točno razloge zbog kojih vraća, neke procesne razloge je navodio, smatram da bi se institut vraćanja na ponovno odlučivanje trebalo definirati strožije i na taj način bi se također, ubrzao sam proces na sudovima. Hvala.
Upravo radi se kod onih poslodavaca koji zapošljavaju manje od 20 radnika i koje štiti jedino zakon. I kada govorimo o poslovno uvjetovanom otkazu onda smatramo da odredba koja stoji da poslodavac nije dužan voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti radnika ili obavezno uzdržavanju koje tereti radnike bi trebalo brisati iz zakona i ti poslodavci koji zapošljavaju manje od 20 radnika zbog društvene pravednosti moraju o tome voditi računa jer se radi o 320 tisuća radnika koje štiti isključivo samo Zakon o radu. A ovime neće imati ni tu zaštitu. Molim glasovanje o amandmanu. Pitanje otkaznog roka za vrijeme godišnjeg odmora ne teče, jasno da se ne možemo sa time složiti, ovo što tvrdi ministar. Ali i protivimo se u ovom slučaju kada je stvarna nesposobnost za rad i radnik se nalazi na bolovanju da mu prestaje radni odnos nakon 6 mjeseci jer taj radnik može biti i nakon 6 mjeseci bolestan i neće biti u mogućnosti ni tražiti novi posao ni zapošljavati se dalje. Jer sa ovim odredbama ti radnici se stavljaju u stvarno nepovoljnu, bezizlaznu situaciju. Zato smatramo da za vrijeme stvarne nesposobnosti za rad otkazni rok ne može teći. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa eto gospođa državna tajnica između ostalog rekla je da je ovakav prijedlog da je dobar za građane. Gospođo državna tajnice ja ću vam reći što kažu građani u Rovinju. Traži se da Vlada Republike Hrvatske bezuvjetno preinači Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova na način da Općinski sud u Rovinju nastavi rad u dosadašnjem sjedištu obuhvaćajući područje Vale, Kanfanar, Žminj te grad Rovinj. Dakle vidi se da ovo na ovaj način nije dobar prijedlog za građane grada Rovinja.
Hvala lijepa. Zastupniče Vidović, što se tiče da li smo napadnuti ne možemo kategorički tvrdit još uvijek je li bio napad, je li bila namjera, je li bila pogreška, je li bila sabotaža. Aktiviranje čl. 5. Washingtonskoga ugovora, pretpostavljam da vam je jasno što to znači i na taj potez se odlučujete kad ste sasvim sigurni što se dogodilo. Mi smo imali sreće da se nikom osim materijalne štete nije dogodilo ništa. Da li smo sigurniji, ja mislim da smo svjesni opasnosti, a da smo pokrenuli proces jačanja i protuzračne obrane i sposobnosti HV-a sigurno da jesmo. Što se tiče BiH, jako se dobro sjećam vi ste bili ministar u vladi u razdoblju 2000.-2003. jel tako, e ta vlada je pokidala posebne odnose između Hrvatske i Federacije, da se oni nisu pokidali, a pokidani su bespovratno, danas bi mi svi skupa imali drukčiju poziciju, a tu prije svega mislim na Hrvate u BiH više smo mi učinili sada nego sve vlade skupa u zadnjih dvije godine. Poštovani zastupniče Barbarić, recite jasno i glasno mislite na zastupnike <PARTY>-a, nisu podržali Deklaraciju Hrvatskog sabora o pravima Hrvata u BiH i tražili su Hrvate iz BiH da li su slučajno prijavljeni u Hrvatskoj, a sad ovdje glumataju velike zaštitnike nacionalnih interesa Hrvata u BiH i onda gle čuda sik njihov zastupnik se okreće vama dvojici i pita, a tko su ova dvojica. Pa ja molim sve portale u Hercegovini da puste taj klip svaki dan, svaki sat, svake minute jer tih prevara, lažnih obećanja, glumatanja, krivog smještanja na političkom spektru kao što u oni to nije viđeno u hrvatskoj političkoj povijesti, a naročito suvremenoj. Ali meni je drago da ste vas dvojica to vidjeli otvoreno. Predlažem da to objasnite svim članicama i članovima <PARTY>-a BiH jer ovu sramotu i užas koju smo čuli ovdje nadam se da više nikad nećemo imati prigode čuti i sramite se svi skupa.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolege zastupnice i zastupnici, državni tajnici. Pa zapravo sam razmišljao što kazati vezano za ovu strategiju suzbijanja korupcije. Korupcija je sasvim sigurno i mislim da ćemo se tu svi složiti u ovoj sabornici gorući problem u ovoj državi. I reforma pravosuđa. Znate što me čudi? Mi imamo treću nacionalnu strategiju. Jel' tako? Treću čini mi se nacionalnu strategiju suzbijanja korupcije. Ne možemo se baš pohvaliti da smo zadovoljni antikorupcijskim mjerama institucionalno provedenim do sada, ali izuzetno me iznenađuje što ja ovdje ne vidim ministricu pravosuđa. Pa zar ona nije zainteresirana za rješavanje gorućeg problema Hrvatske države. Kako se kaže strategija suzbijanja korupcije, a rečeno je to ovdje za ovom govornicom, kaže jedan je od temeljnih preduvjeta za okončanje pregovora odnosno za poglavlje 23. pravosuđe i temeljna prava. Prema tome pa zar nije nama vrlo važno kakve ćemo, kakvu ćemo mi strategiju donijeti? Bilo bi jako dobro da je recimo uz ovu strategiju i akcijski plan. On bi vjerojatno bio godišnji akcijski plan s obzirom da se i ovom strategijom predviđa da se svake godine taj akcijski plan revidira. Ja pretpostavljam da se akcijskom, akcijskim planom da će se detektirati gorući korupcijski i preventivni i oni možda koji su u tijeku sumnjivi, dvojbeni pa da će onda na kraju godine se to analizirati daj da vidimo što smo napravili, da li smo utvrdili koje su odgovorne osobe, da li smo utvrdili koja je šteta počinjena ili koju štetu smo spriječili da se počini? E dakle akcijski plan recimo meni osobno nedostaje. Dakle do 31.12.2008. Dakle, nije samo u pitanju ministrica pravosuđa, a problemi u pravosuđu narasli, pa o tome svi govore. Ja se pitam zašto nje danas nema? Zašto nema glavnog državnog odvjetnika? On je isto ta institucionalna poluga. Isto treba zastupnike u ovom Parlamentu, zaključke nekakve, primjedbe, prijedloge saslušati ako već nismo zadovoljno suzbijanjem korupcije. Gdje je ravnatelj USKOK-a?
Sve vas pozdravljam i u ime kluba <PARTY>h zastupnika ja ću reći nešto uvodno, a onda će nastaviti gospodin Damir Kajin. Meni izgleda da donošenje i ovog prijedloga Zakona o uređenju kliničkih bolničkih centara na regionalnoj razini kao i općih bolnica po onoj narodnoj da je ražanj tu ali da je zec još u šumi. To znači da se radi o jednom pokušaju rješavanja nagomilanih problema u hrvatskom zdravstvu i bojim se da ovaj pokušaj plana neće donijeti očekivane rezultate. I žao mi je što sistemski ne pristupamo problemima hrvatskog društva, to onda zahtjeva i jednu drukčiju organizacijsku spremu i želju da zajednički kao zastupnici doprinesemo boljitku hrvatskog društva jer ocjena u javnosti rada Hrvatskog sabora mora nas sve zabrinuti. Imamo ocjenu dovoljan, prolazan a to nije dobro. Smatram da bi Hrvatski sabor trebao pokazati u ovoj godini mandata ove Vlade pokazati više smjelosti, više odlučnosti i više zajedništva u rješavanju nagomilanih problema. Kad sam rekao da je ražanj tu ali da je zec u šumi mislio sam da je dobro da imamo planove, ali planovi moraju biti vizije koje moraju biti razrađene i koje moraju imati podlogu da će biti realizirane u novčanom iznosu jer bez toga je ovdje samo jedna lijepa priča, ali od toga bojim se neće biti ništa. Stoga se zalažem za jednu izmjenu, a to je da Hrvatski sabor bude samostalan u odlučivanju kako o predmetima rasprave tako i o zaključcima i nadležnostima koje bi morao imati u hrvatskom društvu. To je ona reforma in capite et in membris koja se često ponavljala u crkvenim krugovima, reforma u glavi a onda reforma u udovima u pojedinačnim institucijama. Dok ne riješimo ovaj gorući problem reforma in capite reforma, strukturalna reforma u upravljanju Hrvatskom nećemo postići puno sa pojedinačnim programima, projektima i dobrim željama ali bez realne osnovice da će to biti i ostvareno. Klub <PARTY>h zastupnika vidjet će, pratit će raspravu ali kako nam sad izgleda rasprava je više teorijske naravi i mi ne možemo osigurati fin
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Marić, uvijek ima lijepe diskusije analitičke, otvara ključna pitanja po svakoj temi. Ova njegova dva pitanja koja je otvorio tko je državni dužnosnik i pitanje koeficijenata nameće jedan odgovor retorički, on je ustvari postavio retoričko pitanje, sam je dao odgovor da bi trebalo ove dužnike, ove koji nisu dužnosnici a imenuje ih Hrvatski sabor a to su guverner, viceguverner, direktor HERA-e, ravnatelj HACOM-a, FINA-e, HRT-a da se svedu u okvire koeficijenata da bi ih mogli kontrolirati. To je poanta vaše priče s obzirom na odgovornost posla, složenost i opseg posla. Sad ste u prilici na vlasti ste pa uredite te odnose. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, zamjenice ministra, kolegice i kolege. Probacija je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela. Probacijska služba trebala bi pridonijeti razvoju humanijeg i pravičnijeg kazneno-pravnog sustava. Probacijska služba između ostalog treba smanjiti i broj zatvorenika što svakako može pomoći u rješavanju problema preopterećenost zatvorskih kapaciteta. Prenapučenost zatvora, kao što smo i u ranijim raspravama čuli, velika je boljka pravosudnog sustava. Danas smo opetovano mogli čuti da ovo izvješće Probacijske službe za 2012. nije niti cjelovito niti dinamično. Ovo je prvo cjelovito izvješće rada Probacijske službe. Sjetimo se da 2011. godine ono nije moglo biti cjelovito iz razloga jer su uredi radili tek 6 mjeseci, nisu bili svi otvoreni i praktično je izvješće za 2011. bilo izvješće povjerenika. Čuli smo da izvješće nije dinamično. Moram priznati da ne razumijem što znači dinamično izvješće. Sva izvješća bilo da su ona Probacijske službe ili bilo koje druge naravi su skup podataka o odrađenom poslu i skup percepcija gdje je eventualno segment koji treba poboljšati i gdje se nailazi na poteškoće. Smatram i zato ću naravno podržati ovo izvješće da je odrađen veliki posao u 2012. godini i to što nemamo izvješće iz 2013. godine ne ocjenjuje rad Probacijske službe za 2012. godinu. Jer ako je u 2012. godini zaprimljeno gotovo 1600 predmeta, ako je izvršeno gotovo 1300 predmeta i ako je uspješno završeno gotovo 82% predmeta onda je to svakako dobro odrađen posao. Uz to da su dogovorena, da je dogovorena i potpisana suradnja sa 111 novih pravnih osoba i sve to u 12 ureda. Kao što sam unaprijed navela jedan od ciljeva projekta probacijskog sustava koji je vrijedan, bio vrijedan milijun i 200 tisuća eura bio je između ostalog i smanjiti broj zatvorenika i povećati broj osuđenih osoba koje će svoj grijeh umjesto u zatvoru odraditi radom za opće dobro. Osnovni smisao ove sankcije je omogućiti osuđenim osobama da izvrše svoju sa