EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Mister Glasnović. Ja sam bila u Kanadi, u Torontu i mogu vam reći da nikada premijer Orešković ne bi mogao premijer u Kanadi s ovakvim znanjem hrvatskog jezika da dobijete kanadsko državljanstvo vi morate proći tečaj i govori engleski jezik. Ja nisam pobrkala nikakve naranče i jabuke. Želim samo još jednom istaknuti po zakonu žene ne mogu raditi sedam dana u tjednu niti muškarci. Inspektorat rada nešto treba učiniti po tom pitanju, znači institucije kao što svi volimo reći, neka rade svoj posao a što se tiče obrazovne reforme ona je jako nužna. Hrvatska je jučer pokazala da može bolje, 40 tisuća ljudi je ustalo, ne samo zbog obrazovne reforme nego zato što im je dosta ovakve situacije i Vlade koja vlada na ovaj način Hrvatskom. Hrvatska nema Vladu. Kolegice ja se s vama mogu složiti. I vi ćete se sa mnom složiti da je upravo zato važno da ide kurikularna reforma, da ide rad članova eksperimentalne radne skupine na čelu s gospodinom Borisom Jokićem zato što će to u potpunosti izmijeniti školski obrazovni sustav. Naša djeca danas bubaju činjenice i podatke koji im neće praktično biti potrebni u životu. Ono što ja želim da oni budu slobodno misleći ljudi, da nauče misliti svojom glavom i treba povećati i fond sati zdravstvene i tjelesne kulture i glazbenog odgoja i likovne kulture i tehničke kulture jer su to predmeti na kojima mladi ljudi razviti svoju kreativnost. Ne trebate plašiti javnost sa povećanjem broja predmeta. Ima predmeta koji se mogu složiti u jedan, možemo o tome raspravljati kao što su kemija, biologija, fizika itd. Znači, postoje rješenja kako se može izbjeći povećanje broja satnice.
Hvala vam. Dakle, nadovezat ću se na kolegu Bakića koji je već rekao dakle da ove izmjene i dopune zakona su došle pred nas kako bi navodno stvorile okvir u kojem ćemo doseći taj, te famozne barcelonske ciljeve i doista omogućiti velikoj većini naše djece što jednakiji i što pravedniji start na početku njihovog odgojno obrazovnog puta koji će u većem dijelu svih aspekata odrediti njihove buduće živote. No iako je to proklamirani cilj iz ovoga što smo vidjeli on se nikako ne može ostvariti s ovakvim izmjenama i dopunama. Prvi dio razloga leži u ovome što je rekao kolega Bakić, dakle u tome da se zapravo propušta ponovno baviti ključnim problemom kojeg imamo, a to je manjak kvalificiranog osoblja, dakle time se ove izmjene i dopune bave površno i bave se kratkoročno, bave se prijelazno, dakle rješavaju problem kompenzacijski, doduše one prepoznaju da postoji manjak, ali taj manjak rješavaju prekvalifikacijom učitelja, mislim mi to pozdravljamo i to je bolje nego da imamo sustavno kršenje državnog pedagoškog standarda, ali ostaje dakle pitanje zašto nisu uključene i srodne struke, a ostaje još veće pitanje koje je već spomenuo kolega, a to je zašto se sistemski ne pristupi problemu manjka kadra, ako on postoji i znamo da postoji zašto se ne povećaju upisne kvote, zašto se ne motivira mlade ljude da se upišu na te fakultete, zašto se sustavno krše njihova radnička prava, zašto tako visoki postotak odgojiteljica i odgojitelja radi na određeno, zašto im se konstantno produžuju ugovori na određeno, zašto nije riješeno pitanje pripravništva itd.. Dakle, najvažnija, a ujedno zbog manjka i takvog evidentnog najslabija karika našeg odgojno obrazovnog sustava kvalificirana radna snaga ostaje i dalje sistemski zanemareno pitanje. Drugi i još važniji set razloga zbog čega taj cilj o jednakoj šansi na početku neće biti ostvaren leži u činjenici da ove izmjene i dopune zakona propuštaju ispraviti dosadašnje uzroke nejednakosti nego dapače upravo te dosadašnje nepravednosti oni i da
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Činjenica je da su situacije u pojedinim jedinicama lokalne samouprave dovele do poteškoća u obnašanju mandata pojedinih vijećnika i da treba spriječiti zlouporabu očitovanja volje članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave koja se pojavljivala zadnjih godina kroz instituciju aktiviranja tzv. bjanko ostavki. Mislim da zakonom treba razraditi ustavno načelo o neobvezujućem mandatu kao i promjeni stranačkih dresova članova predstavničkih tijela kojom se direktno utječe na izborni rezultat i izigrava volja i izborni rezultat biračkog tijela izrađen na samim izborima, pa je u tom smislu potrebno šire razraditi izmjene zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave i mislim da je tu suština problema koju ovaj Prijedlog ni u svom trećem čitanju na žalost ne rješava. U posljedicama koje će proisteći donošenjem ovog Zakona Vlada kaže da će se spriječiti mogućnost urudžbiranja tzv. bjanko ostavki na vijećnički mandat mimo volje izabranog vijećnika. Naime, takve su ostavke bile potpisane unaprijed bez datuma, odnosno bjanko i to je često bio uvjet da kandidat uopće dođe na listu. Onaj tko je aktivirao i predavao na urudžbiranje takve ostavke prethodno je upisao datum, pa one automatski više nisu bile bjanko, ali je vijećnik dolazio u situaciju da ga pri dolasku na sjednicu ne puštaju u vijećnicu jer on navodno više nije vijećnik. Takav pristup problemu je po meni u redu jer se njime štiti pravo i sloboda izbora izabranog vijećnika, no ni ova varijanta prijedloga ne obuhvaća niti ne štiti pravo birača pojedinca kao ni volju cjelokupnog biračkog tijela izraženu kroz izborni rezultat jer ne sankcionira kupovinu mandata i tzv. prebjege. Dakle, ne sankcionira se ni onoga tko kupuje mandat, kao ni onoga tko se prodaje mijenjanjem stranačkih boja, ali se kroz postojeće manjkavo zakonsko rješenje sankcionira birače i potiče sve veću nezain
Uvaženi potpredsjedniče, predstavnici Vlade. Ovo je tema koja zasigurno mora zanimati svakog građanina, a mislim da poglavito zanima sve one koji su roditelji, a još i više one koji su djedovi ili bake. Naime, o nekim stvarima počinjemo razmišljati što smo stariji ili što ima više onih o kojima se u svojem okruženju trebamo brinuti ili s kojima dijelimo ljubav. Ja ne spadam u nostalgičare kad su neke stvari u društvu u pitanju jer znamo da se u okolnostima koje se mijenjaju, mijenjaju i datosti. Do '90. smo imali relativno zatvoreno tržište, imali smo Republički zavod za zaštitu zdravlja, imali smo svaki proizvod koji je ulazio preko granice ili sirovina za proizvod prehrambene ili druge namjene do olovaka, gdje je taj dotični zavod provjeravao njegovu zdravstvenu i inu kvalitetu i ispravnost. Liberalizacija dovodi do toga da je tržište otvoreno i da je gotovo nemoguće svaki proizvod podvrgnuti kontroli po metodi uzorka iz određene vrste proizvoda. No, Sjedinjene Američke Države imaju, neću reći sto godina, Agenciju za hranu i lijekove koja spada u jednoj liberalnoj Americi u jednu najrigidniju i rigorozniju kontrolu i testiranje i provjeru prehrambenih ili ljekovitih proizvoda i sirovina kao način zaštite svojih građana. I mislim da tu i mi moramo pokušati naći jednu sredinu između mogućeg, realno mogućeg i onog što bi nas trebalo zadovoljiti. Naime, koliko sam uspio čuti kolegu, mi smo danas preplavljeni sa proizvodima sa Dalekog i Srednjeg Istoka koji na sebi sadrže određene deklaracije. Međutim, naša edukacija pa čak i edukacija trgovaca o deklaracijama i oznakama je nedovoljna da pruži informaciju kupcu koju on želi imati. Navest ću, zato sam rekao djedova i baka, primjer igračaka. Da li su te igračke, sastav njihov sirovinskih, proizvedene na način da nije štetno za zdravlje djece ili okruženja? Drugo, ja ću navest i primjer Sjedinjenih Američkih Država. Mi se srećemo sa proizvodima koji imaju apsolutno nedefinirane deklaracije. Krenut ću na onu koja nije veza
Hvala lijepo. Evo razloge o ovakvim problemima smo imali, upravo iz razloga što u Hrvatskoj smo imali zadrugarstvo organizirano po diktatu politike. Kao takvo je se dakle, i nasilno osnivalo i nasilno ukidalo i to je ono što nije dobro. I upravo zbog toga i svugdje u svijetu imamo u biti zadružne saveze koji se dobrovoljo učlanjuju, koji se organski razvijaju i koji imaju legitimet zadrugara i na taj način kroz saveze djeluju. Tako da vjerujem da će ovdje ministarstvo dati stručni suport i mogućnost zadrugarima da se na jedan kvalitetan način, bez pritiska politike i uz potporu svih politika organiziraju. Hvala.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. U ovom svom obraćanju kratko ću prokomentirati izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova o kojem danas raspravljamo. Niz je tu pojedinačnih podataka, problemskih točaka i općenito elemenata izvješća koje bi se moglo detaljno analizirati i komentirati kada bi za to imali nešto više vremena. No ovako mogu prije svega reći kako je po mom mišljenju izvješće vrlo opsežno i dobro pripremljeno, te u dobroj mjeri oslikava stanje stvari u našem društvu po pitanju ravnopravnosti spolova. Pokazuje gdje smo učinili određene pomake, a gdje još ima prostora za napredak odnosno gdje smo potpuno zakazali. U izvješću se to posebno dobro vidi u dijelu u kojem se navode analize stanja po pojedinim područjima, od zapošljavanja i rada preko rodno utemeljenog nasilja, obrazovanja i medija, do primjerice participacije žena u politici. Ono što pri tom posebno upada u oči jest veliki nesrazmjer i jaz u plaćama kao jedan od velikih rodno diskriminatornih problema koji se javljaju na tržištu rada. Analize naime pokazuju kako žene imaju manju plaću od muških kolega u čak 16 od ukupno 19 područja djelatnosti. To je samo jedan od primjera koji za sobom onda povlači i druge probleme, a sličnih diskriminatornih primjera nažalost ima još. Kad govorimo o ovom izvješću postavlja se i jedno logično pitanje, ima li ono na kraju krajeva svoju svrhu kakvu bi trebalo imati, prvenstveno u budućem rješavanju problema koji postoje, a koji su i ovim izvješćem detektirani. Hoće li ovo izvješće biti neka vrsta temelja platforme za buduću dosljedniju primjenu Zakona o ravnopravnosti spolova i drugih antidiskriminacijskih propisa, te jesu li financijski, ljudski i materijalni kapaciteti ureda pravobraniteljice dovoljni za osiguravanje te i takve primjene odnosno operativizacije aktualnih zakonskih i podzakonskih akata ili će nakon ove naše saborske rasprave i vjerojatnog usvajanja izvješće zapravo ostati tek mrtvo slovo na papiru? Ovisi
Gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade evo pred nama je Konačni prijedlog novog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Ovo je predizborno obećanje i jako je važno da ga Vlada ispunjava u prvoj godini mandata. Dakle iako je bilo i požurivanja i kritika, a imali smo i drugih prijedloga zakona pa ako smo i čekali malo duže mislim da sa prijedlogom novoga zakona možemo svi skupa biti zadovoljni a najviše hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji koji su, kojih se to najviše i tiče. Da je tome tako svjedoči i prvo čitanje koje je gotovo konsenzusom prihvačeno. Razvidno je da će se postupak za priznavanje prava i Zakona o pravima hrvatskih branitelja ostvarivati puno brže i jednostavnije. Ono što je posebno bitno to je da se vraćaju neka prava koja su bila propisana zakonom iz 1996. godine, a koja su ukinuta zakonom iz 2001. godine te se donose i priznaju neka nova prava za neke grupacije hrvatskih branitelja a to se odnosi na dragovoljce Domovinskog rata. Posebno zahvaljujem ministrici što je održala obećanje dano pomorcima i u ovom zakonu među hrvatske branitelje izrijekom su uvršteni i pomorci koji imaju itekako, kakve zasluge za obranu domovine. Tko se još ne sjeća hrabrih ljudi i pomoraca koji su bezbroj puta probijali blokadu Dubrovnika, a i što su sve dopremali brodovima trgovačke mornarice i zato ministrice u ime svih pomoraca ja vam izražavam zahvalnost. Pošto sam u raspravi u prvom čitanju detaljno govorio o pravima ja uistinu želim vjerovati da će i ovaj Konačni prijedlog zakona kao i zakon u prvom čitanju dobiti potporu svih parlamentarnih stranaka i da će ova tema biti iznad svih politika. To od nas očekuju, rekao bih, i naši branitelji. Smatram veoma važnim i osobito važnim to je ozračje i atmosfera u kojoj se stvarao ovaj zakon. Nakon dugo vremena potpuno se promijenio riječnik u komunikaciji između Ministarstva i braniteljskih udruga. Nestalo je grubih riječi i poruka. Ministrica i njezin
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom. Naime, ovaj Konačni prijedlog zakona o osiguranju depozita ne možemo promatrati izolirano i izvan konteksta globalne financijske, globalne gospodarske krize koja se iz Amerike proširila i na Europsku uniju. Ovaj zakon ima snažnu socijalnu dimenziju, ali je rezultat i jedne odgovorne i rekao bih ekonomski gledano mudre politike hrvatske Vlade. Ovaj zakon je jasna poruka i hrvatskim bankama i hrvatskim gospodarstvenicima i hrvatskim štedišama i u onom psihološkom smislu da država jamči financijsku stabilnost, da hrvatski građani s punim povjerenjem trebaju i dalje štedjeti u hrvatskim bankama i da su njihovi depoziti sigurni. Kao što je bila i odluka monetarne vlasti, dakle Hrvatske narodne banke o ukidanju obvezne pričuve bila je također pravovremena i mudra, tako i ovaj Zakon o osiguranju depozita i povećanju zajamčene svote na 400000 kuna također dio jedne odgovorne politike koja ne zanemaruje i koja ne zatvara oči pred globalnom krizom, koja će manje ili više ovisno već o gospodarskoj i financijskoj strukturi pojedine zemlje ta kriza neće nikoga poštedjeti. Psihološki je važno da nakon stupanja na snagu ovoga zakona nećemo imati pritisak na šaltere i ono o čemu je govorio gospodin Krešo Filipović. Dakle, ako se sjetimo devedesetih, ako se sjetimo nekih naših banaka. Dakle, uz sve ono što se u njima događalo, pa i nezakonito upravo je onaj psihološki momenat bila kap koja je prelila čašu i kap koja je dovela do njihovog konačnog bankrota. Držim da su ove mjere Vlade Republike Hrvatske i Hrvatske narodne banke dio jedne sustavne i monetarne i fiskalne politike, da su te politike pokazale i početkom ove godine da ne podcjenjuju situaciju i da ne zatvaraju oči. Podsjetimo se samo kada je bio planiran državni proračun da se tada već išlo i restriktivno i štedljivo, da smo išli na jednu opreznu procjenu rasta bruto društvenog proizvoda. Isto tako, planiran je deficit opće države, dakle od 1,3% BDP
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ostojić, rekli ste, ove izmjene zakona nosu u skladu sa nacionalnom strategijom sigurnosti ali že biti u skladu sa zakonom. E sad nema veze što to nema logike, bitno da je u skladu sa zakonom. Broj 112 je upravo objedinjavao sve žurne službe, snimali su se razgovori, koordinirale aktivnosti i pokazalo je u kriznim situacijama iskustva koja imamo, pokazalo se jako dobrim. Ukidanje toga, sad vraćanje na staro, po meni opet nema logike. Rekli ste treba osnovati jedno novo ministarstvo koje bi koordiniralo krizama, ja predlažem da se to ministarstvo zove ministarstvo logike i nek skupe kao što je to Stjepan Radić skupljao po selima pametne ljude, pa napravimo od njih, unutra nek daju zakone koji će biti logični, provedivi i dugoročno operativniji. Hvala.
Poštovani predsjedniče, državni tajnici, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Dosta toga je rečeno o kvaliteti ovih dopuna izmjena zakona, međutim posebno treba istaknuti to da se popunjavanjem ovih pravnih praznina i tumačenja nekih spornih odredaba stvarno na kvalitetni način rješavaju neki instituti vezani za obvezno pravo. Naravno, područje reguliranja ovih izmjena zakona koje je predmet ovih izmjena su jamstva, garancije, zastara, šutnja kao neprihvat ponude, prvokup, akreditiv, ugovor o gradnji. Ja želim posebno istaknuti značenje ovog uvođenja i definiranja subjekata javnog prava kao stvari koja je nedostajala u samoj pravnoj definiciji i nije se znala na koji način tumačiti. Sada se subjektima javnog prava smatra ona fizička ili pravna osoba koja je obavezna postupati odnosno pravna osoba koja je obavezna postupati po Zakonu o javnoj nabavci. Međutim, samim izmjenama koje su ponuđene definira se subjekat javnog prava kao osoba koja je obavezna postupati po javnoj nabavci ali bez trgovačkih društava. U ovom slučaju na trgovačka društva se odnose redovni trgovački odnosi i tako da i u pogledu zastare nema nekih posebnih problema. Sa subjektima javnog prava uključene su jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave na način da se zastara jasno precizira da zastara njihovih potraživanja nastupa tek nakon tri godine. Zbog čega je to važno? U svakom slučaju je važno zbog opterećenja koja se rade prema sudovima i prema javnim bilježnicima na način da se učestalim tuženjem svake godine jednih te istih dužnika praktički dovodi u pitanje funkcioniranje i dio funkcioniranja gdje se stvara nepotrebna gužva na tim institucijama. Međutim, ono što u ovom zakonu nije predviđeno a bilo bi u slijedećim nekim izmjenama jako dobro još predvidjeti a to je da se uključe u te subjekte javnog prava ipak i trgovačka društva koja naplaćuju tzv. komunalne usluge i koje naplaćuju energetske usluge jer tu je ostao prema članku zakona 232. skraćeni zastarni rok od godi
Pa moja replika uglavnom odnosi se na istu problematiku. Naime nautički i čarter turizam je naša posebnost i zapravo onemogućavanjem bukera se i prebacivanjem isključivo usluga na agencije, stvara se, zapravo potiče se jedna vrsta monopola. Vi ste u svom navodu spomenuli bukere koji stvaraju nered po plažama, ulicama itd. itd. Mi možemo vulgarizirati stvari do beskonačnosti, međutim to pitanje treba riješiti da li nekom uredbom, da li načinom ponašanja, da li načinom poslovanja. Ali u svakom slučaju ograničavanjem, odnosno sprječavanjem bukerskog načina prodaja kapaciteta u recimo čarterskom ili u ovom dijelu nautičkog turizma je ograničavanje poduzetništva i mislim da to pitanje se ne smije na takav način postaviti.
Zahvaljujem. Kolega Milinković pa da smatram da branim nebranjivo onda to sigurno ne bih branio jer teško da bih sam mogao to napraviti. Pa ja ću se zapravo osvrnuti na ovo što ste rekli o povlačenju sredstava iz programa ruralnog razvoja. Nisam ovdje dakle da budem odvjetnik niti ministra, ali budući kao pročelnik Upravnog odjela za poljoprivredu, šumarstvo i vodno gospodarstvo u Sisačko-moslavačkoj županiji sudjelujem u razgovorima i edukacijama o tome onda ću samo reći da, a s druge strane kao šumarski stručnjak, da sam izuzetno zadovoljan što će šumoposjednici u RH prvi puta moći biti u mogućnosti povući značajna sredstva za svoj rad, za unapređenje svog rada, za unapređenje stanja u svojim šumama upravo iz tog programa. A rekao sam ne želim biti odvjetnik ali nažalost nas u ovom slučaju, dakle kao državu, poljoprivrednike pa i šumoposjednike je možda okrznula ta stvar što je uredba u Europskoj komisiji donesena tek krajem 12. mjeseca pa program sam nije mogao biti ni donesen. Upravo su u tijeku koliko ja znam neformalne konzultacije, ali ono što je bitno i što je tema zakona iza ovoga da ministarstvo i za to ima rješenje. Dakle, idu izmjene Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju gdje za razdoblje do kraja ove godine se iz ruralnog razvoja vade mjere, odnosno moći će naši poljoprivrednici kandidirati za one mjere koje nisu još, odnosno za razliku od onoga što nije usuglašeno, a za mjere koje su moguće po postojećim zakonima. Zahvaljujem kolega Matušiću. Pa gledajte odgovor na ovo vaše zadnje potpitanje zašto se ne realiziraju postojeći prostorni planovi, to su nekakvi prostorni planovi očito iz vašeg vremena onda. Dakle, očito dok ste vi odnosno vaša opcija je vodila ovu državu donijeli takve zakone koji su kočili investicije. Dakle, koji je drugi odgovor na to pitanje. Dalje što vam želim reći, gledajte, meni ni najmanje nije problem niti govoriti u ovom zakonu niti o bilo kojem drugom zakonu. Dakle, sve što sam govorio, iza toga stojim i smatram da
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre sa suradnicama i suradnicima. Mi iz kluba <PARTY>-a jesmo sudjelovali u raspravi prilikom prvog čitanja prijedloga zakona. I danas također želimo kroz raspravu dati svoj doprinos Konačnom prijedlogu Zakona o poljoprivrednom zemljištu iz razloga jer je riječ o strateški važnoj temi razvoja hrvatskog gospodarstva. Na samom početku želim kazati da klub <PARTY>-a podržava i to stratešku odrednicu ovoga zakona, a ta je da se zemljište daje u zakup. Nadalje, klub <PARTY>-a pozdravlja ugrađene izmjene u ovaj konačni prijedlog zakona i to nakon prve rasprave, što procjenjujemo da je dobro i pozitivno i za pohvalu. No, kao što sam na samome početku rekao, a riječ je o strateški važnoj temi razvoja hrvatskog gospodarstva, mi iz kluba <PARTY>-a držimo da je i to prije svega iz sadržajnih razloga potrebno još puno toga u ovom zakonu poboljšati i zato se u svom izlaganju hoću osvrnuti na tri teme. Prije svega svaki zakon pa tako i Zakon o poljoprivrednom zemljištu treba biti provediv, treba biti jasan i treba biti transparentan. Drugo je da ovaj zakon napravi jedan iskorak kvalitetniji u odnosu na još sada važeći, a to je da se procedura dodjele državnog poljoprivrednog zemljišta maksimalno pojednostavi i da se konačno započne prema planu sa kojim jesmo išli pred građane sa početkom konačnog oblika decentralizacije. I treća tema koja je isto tako jako važno, a to je da se zaštite poljoprivrednici, odnosno da se ni na koji način ne dovedu u podređeni položaj mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Zašto se klub <PARTY>-a zalaže za provediv, jasan i transparentan zakon i želimo dati doprinos iz razloga da se prije svega izbjegnu u ovom zakonu nejasnoće. Napominjemo da potencijalno ovako nedefiniran zakon može otvoriti eventualne sudske sporove te da se na sve oblike izbjegne put makinacijama. Naime, u prvom čitanju jesmo u svom osvrtu rekli da inače za zakone nije dobro što nakon njihovog
Hvala gospodine potpredsjedniče. Žao mi je ovo čuti. Naime makarska luka, makarska riva i luka su uređeni i sanirani prije izvjesnog broja godina samodoprinosom građana, ali je konfiguracija luke i udari mora takvi da zapravo more oštećuje konstituciju luke odnosno oštećenja se već poprilično naziru i tako da postoji opasnost da ponovo dođe luka u onaj, onakakv da poprimi izgled onakav kakav je imala prije saniranja. Ako se lukobran ne izradi kao zaštitnik na, na neki način štit koji bi štitio luku od udara mora sredstva za popravljanje će biti znatno veća, a problem nećemo riješiti jer ćemo opet biti u istoj situaciji, i zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Gospodine Bačić vi ste spomenuli da očekujete ili da ste očekivali da nakon što je predsjednik Republike uputio svoje primjedbe da odbor malo zastane i da razmisli o njima s obzirom da se radi o ovlaštenom predlagatelju. Ja mislim nadam se da nije kasno za to možda odbor i bude na taj način postupio. Ovdje se puno govorilo o tome da je predsjednik kasno nastupio sa svojim primjedbama, a ja bih vas podsjetio na ono što piše u predsjednikovom pismu, dakle on piše predsjedniku Sabora na način da se očituje na verziju nacrta koja je njemu dostupna. I stoga zaključujemo da ovaj Sabor ili Odbor za Ustav nije našao za shodno da uopće informira predsjednika Republike kao ovlaštenog predlagatelja i kao instituciju u Ustavu RH o tome da se u Hrvatskom saboru odvijaju procedure vezane za promjene Ustava, a kamoli da ga pita o tome imali li on što i kao predsjednik Republike i kao priznati ekspert u području koje je dijelom pokriveno i ovim ustavnim promjenama, što za reći. Vi stvarno mislite da je civilizacijski doseg Parlamenta da o takvim stvarima predsjednika Republike u dijelu koji se tiče i njegovih ovlasti uopće ne informira.