EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Vlaoviću vi ste rekli nekoliko čarobnih riječi što se tiče OPG-ova, a to je udruživanje, plasman dakle drugim riječima infrastruktura koja će se koristiti za proizvode OPG-ova i na kraju ono što jako često čujemo to je turizam. Ja ću iz mog iskustva reći evo tu je kolega Majdak, radili smo i za vrijeme mog mandata na jednom projektu gdje smo htjeli kroz jednu veliku hotelsku kuću da je ne reklamiram sada pogledati stanje za jedan doručak dakle sa hrvatskim proizvodima u sezoni. Dakle radilo se o jednoj tvrtci u Istri i snimili smo stanje kroz dva mjeseca. Ja vam moram reći jednu poražavajuću informaciju što se tiče kulena, salama i ovih ostalih hrvatskih proizvoda kojima se volimo dičiti i koji su zaista kvalitetni i dobri i koji su konkurentni na tržištu da nismo mogli zadovoljiti za tu kuću za 3 mjeseca ponude. Razgovarao sam sa tadašnjim odnosno i sadašnjim županom u Požegi jer nakon toga kada smo dobili te informacije da li se može možda organizirati proizvodnja, oni nisu imali niti za 20 dana za napraviti ponudu. Turistička ponuda mora biti kontinuirana, mora biti kvalitetna i mora biti ujednačena. Dakle, tu su ti problemi udruživanje, nalaženje kooperanata koji će kvalitetno zadovoljiti kvantitetu i kvalitetu i onda tek onda možemo razgovarati o tome da se taj proizvod u turizmu pruži kao jedan kvalitetan kontinuirani, kontinuirana ponuda. Bez toga, bez te infrastrukture mi možemo samo pričati. To je jedan kompleksan proizvod koji zaista mora biti sinergija između privatnih proizvođača, države, korištenja sve postojeće infrastrukture da bismo mogli doći do konačnog cilja i da više to ne bude mantra zelena i plava Hrvatska, nego da to bude realnost.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Kao što smo već i čuli pred nama je Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja i ja ću kao većina mojih prethodnih govornika izraziti zadovoljstvo što se je nakon prvog čitanja i niza kvalitetnih prijedloga isti ugradili u ovaj zakon i na taj način smo dobili jedan kvalitetan zakon i ja na samom početku kažem da podržavam donošenje ovog zakona. Svjetlosno onečišćenje predstavlja promjenu razine prirodne svjetlosti u noćnim uvjetima, uzrokovan unošenjem umjetne svjetlosti u prostor izvan zone koju treba osvijetliti proizvedene ljudskim djelovanjem, te danonoćno u prirodnim podzemnim objektima. Zaštita od svjetlosnog onečišćenja određuje se na temelju zdravstvenih, bioloških, ekonomskih, kulturoloških, pravnih, sigurnosnih, astronomskih i drugih standarda. Najveći svjetlosni onečišćivači su vanjska rasvjeta na javnim površinama, poslovnim objektima, proizvodnim postrojenjima na prometnicama, spomenicima kulture, vjerskim i sakralnim objektima itd. Donošenjem ovog zakona i provedenih propisa istog nastat će obveza operaterima rasvjete jedinicama lokalne i područne samouprave da javnu rasvjetu i rasvjetu javnih površina prilagode propisanim standardima. Najveći trošak potrošene električne energije snose jedinice lokalne samouprave, dok manji dio troškova snose trgovačka društva, ustanove i ostali. Prilagodba propisanim standardima iziskuje određene financijske troškove, poglavito za obnovu rasvjete i zamjenu rasvjetnih tijela, i pozitivnim smatram što se odustalo od prvotnog prijedloga da se isto učini u roku od 5 godina od stupanja na snagu ovog zakona, iako Fond za zaštitu okoliša izdvaja velika sredstva i daje potpore jedinicama lokalne samouprave, vjerujem da najveća većina lokalnih samouprava ne bi mogla osigurati ona sredstva koja je dužna osigurati da bi participirala u ovim projektima. Hrvatske autoceste i druga trgovačka
Hvala lijepa. Slažem se sa kolegom Perom. Naravno, ove mjere ako ćemo ih i primjenjivati na urbane i ruralne sredine nisu dostatne. Upravo zato je <PARTY> i pripremio materijal pod nazivom "Preporod hrvatskog sela" sa svim mjerama koje treba upravo učiniti da se hrvatsko selo napokon pozicionira ondje gdje mu je mjesto, da se umjesto zaborava počne spominjati, da se umjesto zaobilaženja počne posjećivati, da se umjesto prešućivanja o njemu više govori. Upravo preporod hrvatskog sela je odgovor na sve ovo o čemu danas govorimo a jedna od mjera će biti i financijski poticaj da se može bolje i kvalitetnije živjeti na selu jer naši građani imaju pravo da to mogu a naši građani i očekuju da im se to napokon učini jer ne žele biti građani drugog reda. Ja ostajem kod onoga da mislim da je univerzalno pravo najbolje ali jasno prema specifičnim potrebama različitih struktura građana. Zakon ni ne može drukčije biti nego univerzalan. Prema tome, o tome ne možemo razgovarati. Što se tiče pak regionalnog razvoja, naravno da je on preduvjet svemu. Pa prije svega, nitko drugi ukoliko se ne dogodi istinska regionalizacija u Hrvatskoj neće moći zaštititi pojedinačne resurse u pojedinim regijama. Pa Europa počiva na tome da univerzalnim zakonom ne štiti tržne različitosti ali kroz regionalne pristupe regija pojedinih u Europi štite se i određene proizvodne marke i određeni resursi koje imaju te regije, i na neki način ne može se kroz središnju državu izvršiti zaštita one vrijednosti na kojima ta regija počiva ali se kroz regionalno podzakonodavstvo može i mora urediti i smisao tog regionalizma a to je zaštita specifičnosti, zaštita prostora, zaštita resursa u interesu ljudi koji žive na tom prostoru.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vukas, ja nisam iznerviran vašom saborskom raspravom, čak što mislim da je kompaktibilna bila sa mojom jel i vi ste se složili da ne vjerujete tome da je samo jedan proizvod bio lažnjak na tržištu da ih je puno veći, znači da tih kriminalaca i lopova o kojima sam i ja govorio da su oni tu negdje i da trebamo raditi na tome da ih se zajednički riješimo i da konačno poljoprivreda prodiše punim plućima. No ono što ste vi istaknuli i s čim ću se ja apsolutno složiti, em ste struka, em znate o čemu govorite, a i mi koji nismo struka, a puno o tome slušamo već smo ponešto naučili da budućnost hrvatske poljoprivrede je upravo u tome, u ekološkim sredstvima za tretiranje ekoloških usjeva i za što manje trovanje zemlje koju Hrvatska ima. I budimo iskreni Hrvatska još uvijek ne spada u skupinu europskih zemalja koja ima toliko zatrovano tlo da ga ne bi mogla, većinu njega proizvesti u ekološki održivo.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Nema nikakve sumnje da je situacija u pravosuđu takova da je nužna reforma i da u tu reformu trebamo što prije krenuti. I isto tako iz izvješća državnog tajnika su vidljivi problemi koji nas muče i oni su zaista na mjestu. Međutim, postavljam pitanje da li smo pronašli baš pravi razlog i pravi način uređenja i rješavanja ovog problema koji nas muči više godina. Naime, ako se vratimo malo u prošlost, vidljivo je da smo nekoliko puta mijenjali načine i strategije kako bismo uredili pravosuđe te da je prvobitna varijanta bila da se ukine nekoliko desetaka sudova općinskih. Međutim kada se je vidjelo da za to nemamo ni ekonomske niti druge resurse onda se odustalo od toga i najavilo se pripajanje prekršajnih sudova nekim općinskim sudovima pa se očito i zbog sukoba nadležnosti nije niti to realiziralo u cijelosti, ali se sada pribjeglo jednoj vrlo zanimljivoj metodi, to da se sa 107 smanji broj sudova na 65. znači 42 suda u Republici Hrvatskoj zapravo gube svoju samostalnost i utjecaj. Moram reći i to da uopće mislim da nije dobro da mi kada donosimo nekakve promjene ili uvodimo neke kvalitetnije zakone uglavnom ne koristimo vlastite resurse, inteligenciju znanja, sposobnosti i ideja nego uglavnom to tumačimo to Europa od nas traži. Mislim da Europu uopće ne zanima koliko u Hrvatskoj ima sudova nego ju zanima kako funkcioniraju ti sudovi i kako općenito funkcionira pravna država kod nas. Ovim prijedlogom i ovim Zakonom o sjedištima sudova zapravo dobivamo jednu situaciju da se broj sudova smanjuje i da imamo situaciju da suce upućujemo na rad u neki drugi sud i privremeno, povremeno ili stalno. Međutim ako gledamo Zakon o sudovima, on i danas koji je na snazi omogućava takav način rada i može se u slučaju potrebe sudac uputiti na radno mjesto u nekom drugom sudu. Također se može i preveliki broj predmeta iz opterećenog suda usmjeriti u sud koji nije toliko opterećen. Prema tome nikakvog razloga nismo
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, članovi Vlade. Kao prvo, htio bih čestitati na velikom uspjehu naše vanjske politike, ali i odlučnošću ispunjavanja predizbornih obećanja. Prilikom ovog aktualnog prijepodneva, htio sam postaviti pitanje ministru gospodinu Kalmeta, ali kako je on na zadatku, znači odsutan iz Hrvatskoga sabora, molim odgovor od predstavnika Ministarstva, ukoliko je to iz resora poštovanog predstavnika. A ukoliko nije, molim da mi se onda pisanim putem što hitnije odgovori. Pitanje glasi. U proteklih nekoliko mjeseci bilo je nekoliko kontradiktornih informacija o nastavku građenja autoceste Krapina granični prijelaz Macelj. Bilo je kroz medije govoreno o različitim segmentima ugovora s Valterbauom, ali isto tako i različitim terminima početka radova na toj dionici autoceste. Istot ako i interesira me mogućnost učešća u tom velikom projektu tvrtki iz Republike Hrvatske, ali i cijelog Hrvatskog zagorja. Te isto tako interesira me način uređenja paralelnih cesta koje će kroz cijeli taj projekat vjerojatno biti ili djelomično uništene ili će biti znači devastirane i neće se moći više koristiti na način kao što su korištene do sada. Molim zato da mi se odgovori kako je točno stanje na realizaciji toga projekta? Jer potsjećam da je to jedno od krucijalnih pitanja za gospodarstvo Krapinsko-zagorske županije u sljedećih nekoliko godina, te smo svi zajedno i politika i gospodarstvo i svi ostali zainteresirani za točno stanje stvari i točne informacije? Hvala. Državnom tajniku. Pa molim da onda državni tajnik odgovori. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. I u najvećem dijelu se dakako slažem s kolegom Baranovićem koji je dobro obrazložio prednosti ovoga zakona i ustvrdio da je on dobra polazna osnova i do drugog čitanja možemo stvari riješiti. Jedino mi je jedna rečenica ostala, rekli ste gospodine Baranoviću da se propisuje gotovo sve ovim zakonom u jednom dijelu ide zaista u detalje, može propisuje nešto više nego što treba. zato kažem s te strane ga možda treba izbalansirati, ali ovaj zakon ne propisuje i to je bila sugestija moje rasprave, ne propisuje možda i ono najbitnije, a to je ovlasti i odgovornosti ovih novih tijela koje osnivamo dakle uz samu ulogu ministarstva u cijelom procesu. To je dakako i nacionalno trgovačko društvo, rekao sam to koje se samo kaže da Vlada može osnovati i nema ni riječi i tome kako bi ono sutra funkcioniralo kako bi se iniciralo itd. Što se tiče agencije i njenih nadležnosti tu se one dijelom preklapaju sa ovlastima nekih drugih agencija, prvenstveno centra … poslovanja i energetskog sektora i investicija. Dobro bi tu bilo stvari izvagati do kraja kako se potencijalni investitori ne bi dovodili u zabludu tj. u zabunu. A ono što zbunjuje donekle zaboravio sam u svojoj raspravi i članak 9.stavak 9.kada Vlada prenosi na subjekt koji ona predloži može prenijeti svoje pravo za stjecanje udjela u pravima i obvezama iz dozvole i ugovora dakle kada investitor prenosi svoje onda Vlada također može spustiti na nacionalno trgovačko društvo. Ali tu se govori da može prenijeti i na nekoga drugoga. Možda to nije najbolje rješenje kažem dodatno zbunjuje eventualne buduće investitore. Sve u svemu zakon je dobar ali nema razloga da i ove detalje ne raščistimo do zadnjeg čitanja. I kao što često ovdje kažem da donesemo zakon konsenzusom jer je vrlo važan zakon. Hvala lijepo.
kolega Vinkoviću ja želim vama odgovoriti, ja sam u svojoj raspravi naglasio da nastojim činjenice i situaciju sagledati realno i objektivno, neovisno radi o Vladi s lijeve ili s desne strane. Prema tome, to je moj osnovni moto i ja bar tako pretpostavljam da je za određeni proces koji je u društvu krenulo bili smo za promjene, to teče, nema koraka nazad, moramo bit optimisti i ja nisam za to da se pravi pod svaku cijenu nekakva revolucija koja bi samo veće štete napravila. Bez obzira tko vladao ja nastojim gledati realno i objektivno, da u interesu i Baranje i Osječko-slavonske županije i konačno cijele Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Evo kolega Paviću o izvješću predsjednika Vrhovnog suda RH o stanju sudbene vlasti Vlada RH za 2019. je dala pozitivno mišljenje i tu je konstatirano da će se u narednom razdoblju posebno uložiti dodatni napori kako bi se povećala učinkovitost sudova u rješavanju predmeta iz njihove nadležnosti. U tom smislu posebnu pozornost potrebno je posvetiti postupcima koji traju dulje od tri godine s ciljem njihovog bržeg rješavanja. Skraćivanje vremena trajanja sudskih postupaka bitan je element za jačanje povjerenja građana u pravosuđe, a samim time i pozitivne percepcije o radu sustava. Ja bih vas molila vaše mišljenje gdje je zapravo potrebno razgraničiti odgovornost predsjednika Vrhovnog suda, a gdje nadležnog ministarstva odnosno Vlade u osiguravanju uvjeta da se do ovog cilja dođe?
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Štovani kolega, podržavam vaše izlaganje i vi ste također istakli u ime kluba <PARTY>-a ovu diskriminaciju između studenata koji su završili diplomski sveučilišni studij i onih koji su završili diplomski stručni studij za potrebe upisa na doktorat i u tom smislu ja podržavam i što je govorio gospodin Jovanović u svojoj replici. Nije samo Slovenija ta koja ima izjednačene kriterije za upis na doktorski studij i onih koji su sveučilišni i onih koji su stručni studij, to je niz drugih europskih država. Spomenuli ste direktive EU-a, one su jako važne jer upravo daju osnov da se studenti koji se osjećaju diskriminirani možda pokrenu postupke pred sudom u Luksemburgu gdje će tražiti zaštitu svojih prava i izjednačavanje sa onima koji su završili sveučilišni studij. I naš Ustavni sud je moram imati na umu tu stvar da prije svega ustavna kategorija jednakosti hrvatskih državljana mora biti osigurana. Ako studenti koji su završili sveučilišni studij i oni koji su završili stručni studij, imaju 300 ECTS bodova, onda su to jednako vrijedni, jednako kvalitetni bodovi za upis na doktorski studij. Ukoliko u okviru autonomije sveučilišta kao što je rekao kolega Jovanović treba propisati dodatni uvjet, neka se propiše, neka i taj uvjet zadovolje ali nemojmo ih sprečavati i onemogućavati da upišu doktorski studij temeljem de facto diskriminacije.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ministrice, predstavnici Vlade. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o obveznim odnosima i to je zasigurno jedan od sistemskih zakona koji je značajan ne samo za naše gospodarstvo nego uopće za pravosuđe. O ovom zakonu su naši prethodnici rekli dosta pozitivno, dobio je dosta pohvale i mislim da to nije prvi puta da prijedlozi koji dolaze iz Ministarstva pravosuđa dobivaju pohvale i mislim da je to sigurno jedno ohrabrenje za cijelu reformu pravosuđa koja je pred nama. U izradi ovog prijedloga zakona koji se priprema evo skoro deset godina sudjelovali su poznati pravni gospodarstveni stručnjaci i to je sigurno zakon konzistentan i kompaktan u pravnom smislu. Inače sadašnji važeći Zakon o obveznim odnosima nastao je u bivšoj državi i 1991. godine bio je preuzet u pravni sustav Republike Hrvatske. Bilo je potrebno donošenje novog zakona iz više razloga. Prvo zbog mnogih izmjena, bilo ih je čini mi se 11, tekst zakona je postao nepregledan zbog direktiva Europe te potrebe usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnim stečevinama Europske unije, zbog ispravljanja određenih nedostataka uočenih u dosadašnjoj praksi te usklađivanje sa standardima hrvatskog pravnog nazivlja. Konačni prijedlog zakona je vrlo opsežan i sadrži preko 1200 članaka. Predloženim tekstom zakona u odnosu na dosadašnji zakon izvršene su promjene u sistematizaciji sadržaja, izvršena je renumeracija članaka te su izvršene sadržajne izmjene. No najvažnije novine u prijedlogu zakona kao što smo čuli odnosi se na pravne sposobnosti i reguliranje zateznih ugovornih kamata. Zakon kroz 1165 članaka regulira razna područja pa tako i pitanje kamata vezujući ih uz eskontnu stopu Hrvatske narodne banke. Kamate će ovisiti o tome radi li se o ugovorima o gospodarstvu, trgovačkim ugovorima, ugovorima sa državama i sl. U odnosima iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnog prava eskontna stopa se povećava za 8%-tnih poena, a u ostalim odnosima, dakle potrošač
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Dorić spomenuli ste vezano oko edukacije proizvođača, naveli ste primjer maslinovog ulja. Mislim da stoji to da je potrebe, međutim svakako da tržište traži kvalitetu. Kvaliteta je ta koja je bitna u prodaji proizvoda. Međutim, moram zbog vjerojatno niste upoznati, HGK posebno kod nas u Osijeku i sam kad sam radio pa bio sam taj koji je promovirao, odnosno započeo ocjenjivanje meda. Upravo na tome dijelu se pokazalo da ljudima treba dati mogućnosti i znanja jer bilo je slučajeva da su donosili taj med u ovim staklenkama u kojima je prije toga bio ne znam krastavci itd., malo samo oprano i normalno da na taj način takvi proizvod nije bio kvalitetan jer se već osjećao po nekim drugim proizvodima, kvalitetan da bi mogao ići na vanjsko tržište. Upravo zbog toga i kroz ovakav način pa i ovaj jamstveni fond itd., treba stimulirati kvalitetu te proizvodnje. Treba stimulirati proizvode koji će moći ići na tržište i koji će moći biti i za unutrašnje i za vanjsko tržište kvalitetni. Jer sama proizvodnja, odnosno samo davanje novca u proizvod koji se neće moći plasirati sigurno je bacanje novca i nije ono što želimo kroz i ovakav način stimuliranja proizvodnje. Hvala.
Svakako. Hvala vam. Dakle, kolegice Ingrid ja uvažavam vašu želju da vi uđete u ovaj problem i to je dobro da uđete u ovaj problem i trebate jer problem je vrlo kompleksan i nije jednostavan za riješiti jer mi kao pravnici otprilike znamo da situacija sa tim stanovima koji su pod raznim okolnostima nekom oduzeti, preprodati i tako sve više u restituciji danas teško mogu vratiti. Zato mi i kažemo da se treba uraditi sistem, dakle regulira način kako će bivšim nositeljima stanarskoga prava se vratiti ta mogućnost stanovanja, ne u toj istoj stambenoj jedinici nego u nekoj drugoj po nekakvom ekvivalentu vrijednosti koji je imao. Ja sam rekao da je to postupak koji je zastao u zadnje dvije godine, ja sam rekao da je to postupak koji u prethodnih 20 godina nismo kvalitetno i do kraja riješili. Počeli smo rješavat, nismo, sad smo stali, problem je i u nejedinstvenosti zakona. Posebna državna skrb, izvan PPDS-a, unutar PPDS-a i što je najveći suštinski problem kod toga, cijelu smo stvar u startu postavili na pogrešan način. Rekli smo to je humanitarno pitanje. To nije humanitarno pitanje. Da smo ga definirali kao pitanje povratka restitucije vlastite, oduzete imovine kao pravne kategorije, kao prava vlasništva onda danas o ovom ne bi razgovarali. Kad govorimo o humanitarnoj stvari pa ćemo to svesti pod stambeno zbrinjavanje nekih koji su nezbrinuti onda imamo situaciju danas koju imamo. Uvaženi kolega, nismo mi kao stranka previše utjecati na ove stvari. To je odgovor na ovo vaše vi ste to. Dakle, nismo mogli. Mi smo samo u određenom trenutku kad smo vidjeli da stvar ne ide dobro pokušali intervenirati na način da se uradi to što se uradilo. Prema zadnjim informacijama koje ja ima Ured za stambeno zbrinjavanje je profunkcionirao. Ima dovoljan broj stručnih ljudi da se nosi sa tim stvarima. Napravili su projekciju sredstava za proračun 2014. godine. Ja ponovo sam u uvjerenju da će Vlada prihvatiti taj proračun, tu projekciju troškova za njihov rad ne samo za hladni pogon neg
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Rasprava je zaista bila dugotrajna svi smo se u načelu složili oko toga da je to veliko zlo s kojim se treba boriti svim sredstvima. Čitajući ovo izvješće nitko ne može osjetiti ništa osim duboke zabrinutosti, ako ste uz to roditelj i istinske zebnje. A zašto? Iz razloga što je u vrijeme kad je meni bilo 16, 18 ili 20 godina, drogu bilo moguće naći u Zagrebu, Rijeci ili Splitu. Danas tomu nije tako. Gospodo, drogu možete naći u svakom školskom dvorištu, u kafiću, diskoteci, u vojarnama, u zatvorima, bukvalno na ulici. Da je to tako, govori i novinsko izvješće od prije godinu ili dvije kako je unuku u jednom selu Županjske Posavine svojoj baki od 80-tak godina ostavio par kalenica zasađenih marihuanom koje je ona sirota uredno zalijevala ne znajući o čemu se radi. Mislim da je zaista opravdan naš strah i briga i želja da se svim mogućim sredstvima, a prvenstveno novčanim uhvatimo u koštac s ovim zlom. Jer ako zatražite od vrhunskog kuhara, pa bio on i Jamie Oliver da vam napravi gastronomsko čudo, a ne date mu potrebne sastojke, on neće uspjeti. Ja sam jučer čula kako za borbu sa drogom u školskim programima nisu baš nužna novčana sredstva, da je tu dostatna i dobra volja, nažalost tomu nije tako. I čula sam još nešto što me i ožalostilo, kako bismo mi od profesora naše djece trebali saznati da li je došlo do promjena u njihovom ponašanju, da li se s njima ništa događa i da li ih nešto muči. Ako to doživimo gospodo znači da smo zakazali kao roditelji. Ne znači da smo loše osobe, ali znači da svoju roditeljsku dužnost nismo obavili dobro. I pri tome se ne možemo opravdavati količinom vremena provedenog s našom djecom, jer te stvari ne ovise isključivo o količini vremena, ovisi o kvaliteti vremena provedenog s djetetom. Ukoliko mu pokažete da ga volite, da vam je stalo i da vam znači ono što govori, što ga tereti i što mu je u životu problem, možda ćemo izbjeći jedan od razloga zbog kojih oni p
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče. Složiti ćemo se svi u ovom Visokom domu da ne postoje dovoljno efikasne mjere ni u razvijenijim zemljama nego što je Hrvatska za totalno suzbijanje pošasti droge. A složiti ćemo se i kao zastupnici i kao roditelji da želimo zaštititi našu djecu na sve moguće načine koji su nam dostupni. Međutim, istina je da u nekim sredinama institucije imaju bolje rezultate i efikasnost im je dobra i podržavam one koji su današnjom raspravom dali do znanja da se upravo o tome u ovom Izvješću trebalo dati koja riječ više. A u nekim sredinama baš i nema pozitivnih pomaka i to je dobro da se u ovom Izvješću vidi. Zbog čega? Jer ćemo onda lakše u te sredine otići i pomoći tim ljudima ako nemaju možda ni dovoljno kadra ili dovoljno novca ili ne znam čega, da im pomognemo u takvim situacijama gdje rezultata nema. Pa to je svima nama poželjno imati. Ti podaci ukazali bi nam gdje treba nešto mijenjati i u tim sredinama se više baviti. Međutim, danas se u raspravi spominjalo i testiranje djeca u školama. Možda bi bilo dobro da se djeca u školama izjasne po razredima, možda tajnim glasovanjem, da li su za testiranje ili ne. Govorim primjer, ako u jednom razredu ima prosječno 25 učenika, možda između njih ima par onih koji su bili u kontaktu s drogom i sigurno će tajnim glasovanjem doći do toga da se testiranje sprovede. Ostavimo njima neka sami o tome odlučuju. No ponavljam, da bi bilo po mišljenju Kluba <PARTY>-a Izvješće kvalitetnije, kad bi se izdvojile sredine koje imaju dobre rezultate u odnosu na one koji možda još tu trebaju puno raditi. Hvala lijepa.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Pa šta reći, gledajte Vlada je tu dva mjeseca i nešto. Vi ste imali 4 godine pa doista ništa niste napravili na ovom planu, dakle socijalna osjetljivost nula. Obećali smo tisuću eura po novorođenom djetetu, da, to je istina. Osigurali smo i 100 milijuna kuna sredstva za to. Prema tome od 1.9. će to vjerojatno krenuti, moramo donijeti adekvatniji zakon. Prema tome, doista Vlada je socijalno osjetljiva. I vjerujte, reformska Vlada jest, da, ali na taj način da tu reformu osjete oni koji su zaslužili a ne oni koji su potrebiti i siromašni. Hvala lijepa.