EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, svojim suradnicima, poštovani izvjestitelji i kolegice i kolege zastupnici. Puno je puta ovdje danas rečeno da bi trebalo nešto učiniti. Moj prvi prijedlog bi bio da sa ove govornice, da se skrati vrijeme izlaganja od 30 minuta jer se često puta samo čitaju izvješća koja smo mi svi pročitali. To je jedan od prijedloga o kojem možemo razmišljati, ali zaista ima li smisla da netko čita što smo mi već pročitali? Ako nismo pročitali onda ne možemo ni razgovarati o svemu ovome. Drugo, evidentno je da su svi ovdje koji su diskutirali zastupnici podržali ovo izvješće. Dakle i mi ćemo u ime kluba to podržati. Ali i nedvojbeno je da su gotovo svi neki eksplicite a neki implicite dali do znanja da bi trebalo nešto učiniti. A da bi se nešto učinilo najprije treba definirati pojmove što mi to mislimo o svemu tome, što je to prijevara. Ja sam, ja ne znam što je prijevara ali znam da je to nešto negativno, barem takva je percepcija. Ja ne znam jesu li ovo, je li se prijevara se tretira kao kazneno djelo, prekršajno djelo ili tek kao etički promašaj ili etička, ili ima samo etičku dimenziju. Vjerojatno jedno i drugo i treće. I ono što je zanimljivo, vi ovdje dajete preporuke što učiniti da se sprječavaju preporuke. I to je dobro. Ali čini mi se da u ovom izostanku djelovanja institucija koje bi moglo, koje su zadužene za progon onog dijela prijevara ili one prijevare koja ima atribute kaznenog djela da je tu problem. Mi o tome ne razgovaramo. Kako to ako je to dostavljeno nadležnim institucijama koje su dužne progoniti takve pojedince ili ako hoćete određene tvrtke, kako to onda ne reagiraju? Preporuke su vaše dobre i ja ih u tom kontekstu razumijem. Ali dok mi ne riješimo ovaj dio što iza toga slijedi i ako to ostaje samo na preporuci a preporuka očito u Hrvatskoj državi da nešto se napravi dobro ništa ne znači. U toj, pogledajte o kojoj se važnoj temi govori, ovo je tema koja govori o uređenju Hrvatske države na lokalnoj razini, O.K., ali o uređen
Zahvaljujem. U ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>h zastupnika, <PARTY>-e, Nove politike tražim stanku od deset minuta kako bih upozorio javnost i kako bi se konzultirali upravo o ovome da tripartitne konzultacije pripadaju društvima koji su izvan feudalne logike. Kako u Hrvatskoj vlada duh feudalne logike, a feudalna logika podrazumijeva da se ne pregovara sa sindikatima nego da se pregovara sa svima onima koji su zainteresirani za političko preživljavanje, a to je i <PARTY> i <PARTY>. Ako i nisu u ovom slučaju zainteresirani za školu za život, a to su prosvjetari, ja ću i na vlastitom primjeru pokazati na koji način se odvija taj otpor. Nećete me iznositi iz sabornice, ali sam najvjerojatniji jedini u ovoj sabornici kojem će biti oduzeta ova od zastupničkog paušala zbog toga što sam bio u štrajku. Bio sam u štrajku kao sveučilišni nastavnik, ne da se povisi plaća meni nego da se povisi plaća svima onima koji su bili obezvrijeđeni zbog svog znanja, a obezvrijeđeni su zbog svog znanja upravo zato što postoje neprestane konzultacije oko toga kako će duh feudalne logike u Hrvatskoj prevladavati i opstati. Duh feudalne logike negira sindikate kao tijelo koje zastupa djelatnike u ovom slučaju prosvjetne djelatnike. Duh feudalne logike ovisi o onim najavljenim dogovorima pa čak i u ovoj epifaniji premijera koji je došao u sabornicu i objavio da će svima povisiti plaću na 6,11%. Ta njegova objava epifanijska je bila na razini asocijalnog bića jel bi vi trebali upravo kolege iz <PARTY>-a biti poniženi jel nije uzeo u obzir ni vas i vi bi trebali osnovati sindikat <PARTY>-a jer ste svojim pljeskom tada dokazali da ste bili iznenađeni, nije vas konzultirao, a sa sadašnjim osmjesima dokazujete da ste potpuno njemu podvlašćeni. Zbog duha feudalne logike i … sindikata tražim stanku.
Zahvaljujem se, potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, pa ne možemo oštricu uputiti isključivo prema ovom ministarstvu i prema ovom prijedlogu zakona, dio odgovornosti svakako ide i prema lokalnim čelnicima koji su u ovom slučaju Osijeka kojeg ste i vi spomenuli naprasno povukli se iz samoga projekta što je diglo cijenu stana za nekoliko stotina eura, a evo igrom slučaja taj projekt se odvijao u trenutku kad ste vi bili na vlasti u državi, a u Osijeku je bio također vaš gradonačelnik na vlasti. Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče Bilaver, uz sve pogodnosti odnosno sve dobre stvari koje se uvode ovim zakonom i koje osobno podržavam volio bih da možda ubuduće pravilnici koji će proizaći iz ovog zakona, a koji će definirati i liberalizaciju odnosno koncesioniranje određenih linija budu isto tako predstavljeni ako ne Hrvatskom saboru onda barem Odboru za promet, pomorstvo i infrastrukturu da možda unaprijed znamo ono o čemu ćemo, ono što će iz toga proizaći i da li će svi naši građani u konačnici biti jednaki pred Ustavom jer svi znamo da nisu sve linije jednako atraktivne i da nam ta tzv. liberalizacija koju gospodin Bačić hvali koja je u nekim mjestima uistinu dobra može biti dvosjekli mač pa nas može dovesti u situaciju da neki naši otoci odnosno neki naši građani koji žive na otocima budu građani drugog reda jer njihova usluga ne bude na toj razini kvalitete kakva je na drugim lokacijama koje su koncesionarima zanimljive.
Pa evo, sada pitanje. Ja uvažena zastupnice nemam pojma što ste vi po profesiji niti me osobno baš ne interesira. Ali ja sam doktorica poljoprivrednih znanosti, što u ovom času i nije baš specijalno bitno. Međutim, živjela sam na selu sve do nedavno, radim na Visokoj poljoprivrednoj školi. Dakle, u svakodnevnom sam kontaktu sa mladima i njihovim roditeljima i ja znam što i ti mladi misle i što misle njihovi roditelji koji od poljoprivrede žive. Mislim da bi naši poljoprivrednici bili izuzetno sretni da oni mogu živjeti od svoga rada i od onoga što marljivim radom na toj zemlji proizvodu, a ne da moraju ovisiti o poticajima i potporama i sredstvima koje im država dodjeljuje. Imala bih još za reći, ali mislim da je ovo dovoljno za početak.
Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege. Dakle, nastavno na moje uvodno izlaganje i na neka pitanja koja su se prije pojavila pa, referirat ću se, evo, na kolegu Borića, vi ste, kolega Borić, rekli da sam ja 2014. rekla, da, apsolutno sam to rekla i još uvijek apsolutno stojim kod toga da za ustavotvorni referendum, dakle za promjenu Ustava mora postojati neki kvorum odlučivanja. Apsolutno. Zašto? Zato što izmjene Ustava, bilo putem parlamentarne dvotrećinske većine, bilo referendumom, u principu trebaju biti iznimka, a ne pravilo na mjesečnoj razini jer je Ustav temeljni akt neke države i apsolutno kod toga stojim. Isto tako sam godinama govorila da mora postojati gradacija tih uvjeta oko referenduma, što znači da najlakše ga treba moći biti pokrenuti i izvesti na lokalnoj razini, pa onda zakonodavna, a onda Ustav jer to mora biti gradacija jer je to i nekakva gradacija, hijerarhija pravnih propisa. Takva gradacija zahtijeva, postoji i u parlamentarnoj proceduri, ne? Zato imamo zakone koje donosimo običnom većinom, većinom svih zastupnika, odluke većinom svih zastupnika, imamo odluke koje donosimo tom kvalificiranom i imamo odluke koje donosimo dvotrećinskom većinom. Jer, to reflektira i hijerarhiju pravnih propisa koje donosimo. Dakle, slažem se da određeni kvorum odlučivanja kod ustavotvornog referenduma mora postojati i da nije normalna situacija da može izaći doslovno 50 ljudi i promijeniti Ustav. To ne može biti normalna situacija. Međutim, ne može biti ni normalna situacija da se kao kvorum odlučivanja propiše jedna trećina svih upisanih birača u RH koji su glasali za, znači ne oni koji su izašli, koji su glasali za jer, rekla sam vam, konkretno, to je iznad milijun i 200 tisuća ljudi koji moraju glasati za. Kada usporedimo to sa tim referendumom iz 2013., gdje je g. Borić vam je rekao, tamo je glasalo za 940 tisuća, tako nekako. Molim? 950 tisuća. Okej. To je bilo 66%, a sada i to vam je obično omjer jer naravno da su motiviraniji da izađ
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti koji se odnosi na suradnju u suzbijanju korupcije kroz protukorupcijsku inicijativu Jugoistočne Europe. Borba protiv korupcije ključna je aktualna tema ovog dijela Europe, podjednako važna za države koje se nalaze na putu ulaska u EU kao i za države članice. Prava i uspješna borba protiv korupcije temeljno vodi reformi društva i uprave. Korupcija u najvećoj mjeri sprječava razvoj i stabilnost demokratskih institucija, demotivira strana ulaganja i sprečava gospodarski razvoj. To sve bio je glavni razlog usvajanja protukorupcijske inicijative Pakta o stabilnosti koja je usvojena u Sarajevu u veljači 2000.,a cilj je bio rješavanje velikog problema koji utječe na razvoj država Jugoistočne Europe, a to je korupcija. Memorandum o suglasnosti omogućena je regionalna suradnja i razmjena iskustava među državama članicama u području suzbijanja korupcije. Određena su radna tijela regionalne antikorupcijske inicijative, a to je upravljački odbor, predsjedavajući i tajništvo, utvrđen je minimalni godišnji iznos članarine koje države uplaćuju, a RH je memorandum o određena kao depozitar. Od potpisivanja memoranduma 2007.godine proteklo je punih pet godina i kako bi memorandum stupio na snagu potrebna je ova procedura. 11.siječnja 2013., dakle ove godine u Sarajevu je održan sastanak Upravljačkog odbora regionalne antikorupcijske inicijative. Tom sastanku nazočila je predstavnica naših Ministarstva pravosuđa, a članovi upravljačkog odbora upoznati su s činjenicom da je do tada dakle do 11.siječnja memorandum ratificiralo 5 zemalja od ukupno 9 potpisnica. Ratificirale su ga Republika Albanija, Republika BiH, Republika Crna Gora, Republika Moldavija i Republika Rumunjska. Nisu ga ratificirale do polovice siječnja mjeseca ove godine Republika Makedonija, Republika Bugarska, Republika Srbija i Republika Hrvatska. Danas je RH u postu
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče <PARTY>-a, kolegice i kolege. Prijedlog Strategije prilagodbe klimatskim promjenama u RH za razdoblje do 2040. s pogledom na 2070. g. u smislu forme i sadržaja kvalitetno je izrađen dokument koji je naravno zadovoljio okvir izrade strateških dokumenata. Definirane su projekcije mogućih stanja do 2040. odnosno 2070.g., definirani su ciljevi, mjere, aktivnosti, financijski okvir, institucionalni okvir, sustav pokazatelja za mjerenje uspješnosti strategije, mjere zaštite okoliša, prioritetne aktivnosti u narednom razdoblju, sve što jedna strategija treba sadržavati. I donošenje ovog dokumenta bez spora je važno za RH budući da je, kako je i sam predlagatelj istaknuo, za RH važno da ubuduće bude otporna na klimatske promjene koje su prisutne i koje će sigurno imati sve veće posljedice na razvoj RH, a i cijelog svijeta u budućnosti. Ono što se posebno navodi kao važno je komplementarnost s ciljevima Europskog zelenog dogovora koji je bez sumnje jedan od najvažnijih programskih prioriteta Europske komisije u ovom i zasigurno idućim mandatima. S obzirom na ključni cilj Europskog zelenog sporazuma, a to je klimatska neutralnost europskog kontinenta do 2050.g. i nužnost pronalaženja mjera, aktivnosti i projekata koji će doprinjeti tome da se ublaže i spriječe klimatske promjene, izražavamo skepsu da Vlada zaista razumije što je bitno u provedbi Europskog zelenog plana odnosno da nije u stanju postaviti kao prioritete ono što je stvarno važno, a to je donošenje dokumenata borbe protiv uzroka klimatskih promjena. Ova strategija se bavi pitanjem rješavanja posljedica, a ne uzroka klimatskih promjena. Neki drugi strateški dokumenti koji su ključni za uspješnost smanjenja pojave klimatskih promjena premda pripremljeni prije nekoliko godina, nisu doneseni i čuče u ladicama ministarstva. To se prvenstveno odnosi na strategiju niskougljičnog razvoja RH za razdoblje do 2030.g. s pogledom na 2050.g. kao temeljnom dokumentu koji daje osnovu za političk
Poštovani kolega Đujić, što se tiče povećanja PDV-a za ugostiteljstvo mogu reći da ne samo zbog zainteresirane javnosti nego na kraju krajeva i dogovora između nas i našeg partnera. Do povećanja PDV-a nije došlo kako ste rekli na smještaj i pansionsku potrošnju. Nažalost ugostiteljstvo ako promatramo cjelokupnu poreznu reformu iz ovoga nismo mogli izostaviti a procijenili smo da se radi sektoru koji je dovoljno žilav da može ne samo preživjeti nego nastaviti kvalitetno raditi i nakon povećanja PDV-a. S druge strane olakšava se posao poljoprivrednicima koji se kao sektor nalaze u bitno lošijoj situaciji, kojima treba daleko više pomoći i onda ako te dvije stvari, ne samo te dvije nego i druge stavite na vagu izbor je jedno ili drugo. Mislimo ponavljam da se kod ugostiteljstva radi o sektoru koji je znatno žilaviji i da u ovom trenutku hrvatska država prioritetno treba gledati kako pomoći nekim drugim sektorima. Što se tiče ovog izvoza o kojemu ste govorili, ponavljam mislimo da ove porezne promjene donose povećanje dohotka istina ne za osobe koje ste vi spomenuli ali nose povećanje dohotka za mlade inženjere, IT stručnjake i liječnike koje Hrvatska hvala Bogu ima. Poštovani kolega Bulj, pa ovako što se tiče svega onoga za što smo mi danas krivi, naravno da nije to ni prvi ni zadnji put u Hrvatskom saboru da kad raspravljamo ponašamo se kao da je vrijeme počelo danas. Neće to završiti ni s našim raspravama i ukazivanjem toga da imamo tu na različitim stranama ljude koji su odgovorni za iseljavanja o kojima evo danas pričaju i pozivaju se na njih kao nekakav argument i kod ovih promjena poreznih zakona. Ono što mogu reći da je <PARTY> i ovdje zajedno sa svojim partnerima utjecao i dao svoj doprinos, to se i na kraju krajeva javno zna posebno kad se radi o najnižoj stopi PDV-a gdje smo učinili i ove porezne promjene po nama nešto socijalno pravednijima. A što se tiče jedinica lokalne samouprave čuli smo danas od ministra da se njima planira pomoći na način da dobiju sre
Pa kolega govorite o sustavu. Na žalost mi u Hrvatskoj skloni smo izmišljanju tople vode, umjesto da učimo na tuđim iskustvima. Republika Poljska, premijer je jel u posjeti našoj zemlji, ima najefikasniji sustav privlačenja sredstava iz pretpristupnih fondova i sada kao članica. A znate zašto? Jer ima jedno ministarstvo koje je jedino nadležno i kojem su sva ostala ministarstva podređena, u izvršavanju obaveza oko animacije i realizacije programa. I drugi bitan primjer kojeg ste vi pripomenuli o kriterijima, Republika Slovenija. Vlada slovenska financira programe, Vlada slovenska osigurava vlastito financiranje ili predfinanciranje. Kod nas to na žalost nije slučaj, odnosno kod nekih je slučaj. Ostali smo dobili odgovor, da smo prebogati pa da nismo ušli u kriterije, da su drugi dobili prioritet, ali dobili smo i odgovor, s obzirom da nemate financijskog kapaciteta za svoje predfinanciranje, na žalost otpadate, a drugi su iz raznih državnih i javnih institucija dobili sredstva kroz koja su mogli realizirati početno ulaganje u te projekte.
Hvala lijepo gospođo ministrice. Kod rebalansa proračuna vrlo precizno sam vas pitao da li potrebna sredstva koja ste rekli da ste osigurali planirate utrošiti i za opremanje i rekonstrukciju, odnosno uređenje ovoga suda dobio sam potvrdan odgovor. Danas sam dobio informaciju da još niti jedna lipa nije isplaćena na žiro račun grada Slavonskog Broda koji vam je prodao ovu zgradu. Dobro. Ja se nadam da gradonačelnik i ostali slušaju, ali ovdje drugi problem, sami znate u kakvom je stanju ta zgrada je bila sasvim druge namjene.. Dobili smo štošta neplanski. Ja pred sobom imam i dopis Vrhovnog suda Hrvatske koji upravo upozorava na sve te problem koji nisu samo problemi ovog suda, već i drugih sudova. Možemo li očekivati iduće godine da će bar biti okrečen taj prostor, ako ne, povlačim. Evo, amandman vjerujem gospođi ministrici. Strpit ćemo se. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice i državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Vi ste danas dobili na klupe nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona koji je usmjeren poticanju demografske obnove i razvoja. Naravno, ovo je jedna u nizu mjera koja će nam pomoći upravo u demografskoj obnovi i razvoj odnosno u poboljšanju obiteljske i populacijske politike. Kao što ste čuli već u samom uvodnom govoru ministrice, ovaj zakon je u primjeni od siječnja 2009. godine i od tada do sada dogodio se niz izmjena. No u tih 9 godina nije se dogodila promjena što se tiče samih materijalnih potpora odnosno naknada roditelja. Ovim izmjenama zakona nastoji se promijeniti iznos obiteljski potpora i na taj način unaprijediti sam sustav obiteljskih potpora tako što ste i čuli da su se promijenile, promijenila su se novčana davanja prema određenim skupinama. Vrlo dobro znate da svakom roditelju, svakoj majci i ocu kod tek rođenog djeteta, materijalna potpora je itekako neophodna. Naravno da ovim, na ovaj način nećemo stimulirati roditelje da imaju što više djece, ali ćemo im uvelike pomoći u onom što je njima jako bitno a to je roditeljstvo. Moram naglasiti kako na ovaj način zaposlenim roditeljima dajemo mogućnost veće novčane naknade u onih drugih 6 mjeseci, što ja kao ginekolog i kao netko tko je u svakodnevnom kontaktu sa majkama, sa svojim pacijenticama, mogu reći kako je jedna od dobro prihvaćenih mjera. Naravno, ako se pitamo zašto to nije više, čuli smo i odgovor. Drago mi je da ste u svojim raspravama i to spomenuli, drago mi je da ste spomenuli vrtiće, drago mi je da ste spomenuli sva ona socijalna davanja koja su nam bitna, kako bi roditeljstvo bilo što više potpomognuto i kako bi što odgajali što kvalitetnije obitelji. Naravno ako spomenemo kakva je situacija u RH, kakvi su nam negativni trendovi, kako nam je prilično veliki broj iseljenih, mladih ljudi, recimo u 20
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Petir, imam pitanje jedno, da li smatrate da ovaj prijedlog zakona u potpunosti štiti zdravlje ljudi? Zašto to pitam? Dosta se govori o pčelama, smatram da će ovaj zakon itekako unaprijediti da se pčele zaštite, no ono što se desilo kod nas u Međimurju dokaz je da pesticidi, lanac prodaje pesticida ide i preko granice RH i tu smatram jednu dosta dosta veliki problem to je broj jedan, drugo rat i utjecaj i pritisak na državni inspektorat bi trebao biti čim manji odnosno pustiti ljude da rade svoj posao, ali prvenstveno me interesira da li smatrate da je zdravlje ljudi ovim zakonom zaštićeno?
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo predsjednice hrvatske Vlade sa članovima Vlade, kolege i kolegice. Moje pitanje bi bilo upućeno ministru mora, prometa i infrastrukture, a odnosilo bi se, znamo da je Pravilnikom o tehničkim uvjetima vozila u prometu na cestama i Pravilnikom o izmjeni Pravilnika o tehničkim uvjetima vozila u prometu na cestama potrebno izvesti određene zahvate na voznim jedinicama da bi one bile u skladu sa zahtjevom direktiva Vijeća Europe. Obzirom na nastalu situaciju i trenutnu krizu, da li ministarstvo planira poduzeti određene mjere kako bi se pomoglo domaćim autoprijevoznicima da zadrže postojeću konkurentnost i da kupnjom novih voznih jedinica postanu još i konkurentniji? Zahvaljujem ministru. Zadovoljan sam odgovorom i zahvaljujem vam u ime korisnika ovih mjera koje je Vlada donijela i vjerujem da ove mjere koje se pripremaju sigurno će pripomoći da naši prijevoznici postanu još konkurentniji. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega je zbilja izrekao jako puno netočnih navoda. Ja ću nabrojati sada. Recimo rekao je <PARTY> nema političke volje. Bande baditanaša hodaju ulicama, iz dana u dan je u Hrvatskoj situacija sve nesigurnija. To jednostavno sve skupa nije istina. Dokaz za to je da je 2007. godine od, najteži slučajevi u kriminalu su riješeni sa 96%. Znači i policija i Vlada rade na tome da riješe i 96% su riješeni najteži slučajevi. Meni je žao što je vaš govor takav da bude što gore to bolje za vas, ali mislim da ne trebate ići prema tome, jer policija štiti i vas i nas.
Poštovani potpredsjedniče svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre Jakovina, mene zanima kada će biti raspisan natječaj za mjeru P u sklopu Programa ruralnog razvoja kroz koji će se financirati i sanirati prije svega šteta na poplavljenim područjima Županjske posavine, odnosno cvelferije. Obzirom da u medijima postoji nedovoljna količina informacija odnosno da ljudi nemaju prave informacije zanima me što će se konkretno kroz taj natječaj moći financirati i da li će to biti jednostavna procedura ili će zahtijevati nekakvu dodatnu papirologiju. Svi smo iz onog dijela istočne Hrvatske svjesni da ljudi na tom području postaju sve nervozniji i da iščekuju da im se nadoknadi sve što su izgubili u nedavnim poplavama koje su zadesile onaj kraj u mjesecu svibnju zbog čega smatram da bi po objavi natječaja ta procedura morala biti što jednostavnija a vaši ljudi u ministarstvu i ljudi na terenu, dakle iz lokalne uprave dostupni u ispunjavanju takvih zahtjeva.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega podržavam integralnu zaštitu bilja i ekološku proizvodnju, međutim smatram da treba poticati i ostale alternativne metode uzgoja. Naime, zbog nemogućnosti prognoze daljnje rasta cijena ulaznih troškova proizvodnje mogućih nestašica uzrokovanih ratnim zbivanjima u Ukrajini ali i drugim uzrocima na globalnoj razni, prirodnih katastrofa i ostaloga, posebnu pažnju treba posvetiti poljoprivrednom zemljištu i samom proizvođaču odnosno ljudima. Smatrate li da bi bilo dobro stvarati otporni sustav utemeljen na malim proizvođačima zbog njihove fleksibilnosti na lokalnoj proizvodnji i distribuciji? Hvala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, poštovana gospođo Patrlj zamjenice predsjednika vijeća sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja. Ovim konačnim prijedlogom zakona uvode se možemo reći sistemske promjene u postojeći pravni okvir koji regulira materiju tržišnog natjecanja, uvode se i novi pravni instituti što smo imali prilike čuti od same državne tajnice, uvode se također i nove ovlasti koje su dodijeljene agenciji, a koje će zasigurno omogućiti istoj da vodi još uspješniju borbu protiv poduzetnika koji zaključuju zabranjene sporazume odnosno kartele kao i poduzetnike koji zloupotrebljavaju svoj vladajući položaj. Same izmjene rezultat su transponiranja Direktive Europskog parlamenta i vijeća 2019/1 o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Uvodno treba naglasiti kao je uređeno područje tržišnog natjecanja od važnosti za potrošače, za poduzetnike, ali i za gospodarstvo u cjelini. Naime, na taj način osigurava se i bolja ponuda i kvaliteta i niže cijene proizvoda također usluga, potiču se inovacije u konačnici to sve skupa utječe na gospodarski rast. Odredbe Članak 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju EU odnosno Članak 8. i 13. iz Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, a koji uređuju pitanje zabranjenih sporazuma te područje zlouporabe vladajućeg položaja pitanja su javnog poretka te bi se trebali učinkovito primjenjivati širom EU. U pogledu zabranjenih sporazuma kada bi se trgovačka društva umjesto da se međusobno natječu dogovorila o smanjenju tržišnog natjecanja definitivno bi došlo do narušavanja jednakih uvjeta za sve, a što bi imalo zasigurno štetne posljedice za potrošače i trgovačka društva. Upravo zbog toga zabranjeni su svi sporazumi među trgovačkim društvima koji imaju