EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo dakle o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora. Bio je poziv prije nekoliko mjeseci svim klubovima da daju svoje prijedloge na izmjene Poslovnika za vrijeme dok je bio gospodin Petrov bio predsjednik Sabora, nešto se radilo o tome i kako je došlo do preslagivanja od toga se jednostavno odustalo. Ta izmjena je nekakva generalna izmjena puno opširnija, ovdje vidimo danas tek dva članka u ovom prijedlogu. Međutim i na ta dva članka ja sam na jedan od njih dao amandman, vjerojatno ste ga već dobili na klupe. Dakle amandman se bavi mojom inicijativom koju sam najavio za osnivanje jednog radnog tijela nazvao sam ga Odbor za budućnost, po uzoru na Finski parlament, Parlament Republike Finske. Kao što sam napisao u amandmanu predlaže se osnivanje novog saborskog odbora po uzoru na dugogodišnju praksu Finskog parlamenta u kojem je jedan od najcjenjenijih odbora od 1993. godine Odbor za budućnost. Gospodin … finski ambasador uvjerio me je da je to jedan od najboljih, najcjenjenijih odbora u Finskom parlamentu. Inače Finski parlament ima značajno manji broj odbora nego što ima Hrvatski sabor. Osnovna zadaća ovog odbora bit će istraživanje utjecaja znanstvenih i tehnoloških dostignuća na šira društvena kretanja. Najnovija postignuća iz ovih područja trebaju biti ugrađena u dugoročne razvojne strategije RH te istodobno treba sačiniti kvalitetnu procjenu suvremenih društveno-ekonomskih kretanja na budućnost zemlje. To je jedan dio mog obrazloženja amandmana. O čemu se radi? Radi se o tome danas u svijetu postoje brojni trendovi, postoje trendovi u ekonomiji, kao što su pitanje temeljenog dohotka, kripto valuta, virtualnih valuta trendovi u tehnologiji kao što su umjetna inteligencija, automatizacija, galopirajući razvoj obnovljivih izvora energije koji su mnogim dijelovima postali ili postaju jeftiniji od konvencionalnih izvora, pitanja novih materijala. U medicini su to trendovi recimo indiv
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nekoliko mjeseci stvarno smo razgovarali u sasvim drugom smjeru. Kada smo donosili ovaj državni proračun predviđali samo rast minimalno tih 2,5%, imali smo dobre naznake, radili smo neke stvari prijedloge za nove projekte, programe suradnje povlačenja europskih fondova, nažalost evo desilo se nešto što se desilo, nešto što nismo mogli očekivati. Sada su projekcije sasvim drukčije, projekcije su dobile jednu negativnu konotaciju, no kada sve usporedimo i pogledamo situaciju sa zdravstvenim stanjem u RH ipak je puno bolja od nekih drugih zemalja, zato možemo zahvaliti brzim reakcijama i Vlade i stožera, ali prije svega i svim našim građanima koji su slijedili i svim službama koje su odrađivale taj veliki dio posla. Radilo se odmah u startu krenulo se sa prvim mjerama, drugim, trećim mjerama itd., naravno u prvoj ruci evo i <PARTY> je dao odobrenje da se rade preraspodjele u tom slučaju. Preraspodjele su bile korektne, odmah se išlo prema građanima RH. Da se tada zaustavilo, da je se tada država zatvorila, da nije pustila novce u opticaj šta bi se desilo? Onda bi se desilo ovo što su neki ovdje govorili da će se desiti, tada bi se desilo 500.000 nezaposlenih, tad bi se desilo ogroman pad BDP-a, povećanja dugovanja, zaduživanja RH i pitanje uopće kada bi izašli iz ovakve krize. Sada smo čak i u nekim boljim trendovima od nekih članica EU, da ne kažem nekih zemalja u susjedstvu, ali to je zato što se investiralo. Znači Vlada nije zatvorila ventil, nazovimo to tako, Ministarstvo financija i sva ostala ministarstva državni proračun je pratio potrebe tržišta, sredstva su došla na račun trgovačkih društva, obrta, firmi, OPG-ova, svih onih koji su mogli i zatražili su mjere Vlade. S time nije zaustavljena potrošnja s obzirom koliko je ona mogla biti blokirana sasvim u shut downu ipak smo imali određene stvari, građevinske firme i neke druge koji su od
Mi dakako ustrajemo kod ovog amandmana jer je ovdje riječ o autorskim djelima i sa ovim dodatkom mi de facto i međunarodno zaštićujemo hrvatska autorska djela. Pozivajući se dakako na Direktivu Europskog parlamenta 593 od 2008., ali i našim zakonom Članak 23., pardon 24. i 25. Zakona o međunarodnom privatnom pravu. Zahvaljujem. Mi ustrajemo na ovaj amandman. Razlog je vrlo jednostavan ili ćemo nešto riješiti u roku od 6 mjeseci, ako se ne riješi onda se primjenjuje kolektivno pravo, tako da postoji rješenje. Ono što je bila dilema oko rokova je bila slijedeća. Od mnogih dakle izuzev autora, dakle autori i izvođači su nam govorili da je sustav neuređen. Oni koji bi angažirali, bilo to da je riječ o nakladnicima ili diskografima itd. su tvrdili da je ipak sustav u prošlosti bio uređen. Dati rok od tri godine to znači da smo do jučer nažalost na tom području imali kaos, dakle to je priznavanje anarhije u tom sustavu. Mi ustrajemo na ovom amandmanu jer jedno je kazneno gonjenje, a jedno je utvrđivanje stanja, tako da ne vidim razloga zbog čega bi mi trebali povuć taj amandman odnosno smatramo ga da je u skladu sa zakonom. … tražimo glasanje. I još jedan dodatak, kada govorimo o kaznenim djelima mene da izvinete čudi amandman <PARTY>-a koji de facto briše uvjet da član Vijeća za telekomunikacije može bit može bit i počinitelj kaznenog djela.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospođo zamjenice ministra. Pa mislim da je dobro ovdje na početku reći kontekst u kojem se ova odluka donosi. Ona je izravna posljedica procesa dugoročne reforme zapovjedne strukture NATO-a koja je pokrenuta na summitu u Lisabonu 2010. godine. Kasnije smo u lipnju 2011. ministri obrane donijeli odluku o, odobrili zapravo model zemljopisnog rasporeda budućih zapovjedništava čime je savez dobio budućnost i okrenutu rekao bih strukturu koja je na neki način tanja i fleksibilnija, ali i priuštivija, drugim riječima jeftinija nego što je bila prethodna. Ona je na snazi od 1. prosinca 2012. a trebala bi biti u potpunosti provedena do kraja 2015. godine. Naglasio bih da je upućivanje naših časnika, ovdje prije svega govorimo o časnicima i dočasnicima u zapovjedništva NATO-a jedna od najkonkretnijih koristi za sustav Oružanih snaga koji dolazi sa članstvom Republike Hrvatske u NATO-u. Broj, visina tih položaja dužnosti je nešto što se određuje, možemo reći razrezuje s obzirom na veličinu doprinosa pojedine zemlje. Ali dugoročno kazao bih to će, postojat će kao kriterij i rezultati njihovog rada odnosno prepoznatljivosti unutar misija, unutar stožera zapravo, zapovjedništava i eventualnog rasporeda u područje operacije. Mi kao država trebamo podržavati ovakve odluke, jer biti u što više zapovjedništava znači biti na više izvora donošenja, odnosno provedbe odluka na strateškoj operativnoj i taktičkoj razini. To nadležnim strukturama u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama omogućuje bolji i formalni i neformalni uvid u ono što se zapravo zbiva na terenu. Kao što sam kazao kao članica NATO-a Hrvatska je od samo početka ove inicijative podržavala taj smjer i uglavnom sve inicijative koje su išle za racionalizacijom broja zapovjedništava, ali i agencija unutar NATO-a. Kao i svaka druga struktura NATO je kroz desetljeća svog djelovanja bio donekle obolio od nagomilavanja zapovjedništava i agencija. Međutim, i tu treba bit precizan i reći da
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima. Ja bih najprije rekla, evo vezano na ministricu, njemu raspravu, uvod. Zapravo zaboravila sam se javiti za repliku pa bih samo rekla da upravo pozdravim ovo vezano za ustanove socijalne skrbi gdje je i nama na lokalnoj razini jako bitno i važno da dođemo upravo do onih korisnika na smještaj koji nemaju imovinu i kojima je potrebna naša pomoć. A isto tako da vrlo kvalitetno riješimo one koji su imovinu imaju kako bi taj dio zajednički riješili jer sami to ne možemo ni vi ni mi. Isto tako što se tiče geromto domaćica, zaista pohvaljujem jer cijelo vrijeme zaista sam se čudila kako je moguće da se sredstva doznače ne znam načelniku, gradonačelniku itd. i da ta sredstva onda se dijele onim osobama koje su pružale tu uslugu bez ikakvih kriterija, bez nadležnost centra za socijalnu skrbi, itd., to mi je stvarno bilo, i sada zaista to pohvaljujem jer to je nešto što je veliki pomak. A geromto domaćice, razvoj van institucija je jako bitan. E pada sada bih ja onda krenula na zapravo raspravu vezano za novi zakon o socijalnoj skrbi. Ovo je sada zapravo treći zakon po redu. U uzastopne tri godine ako se sjećate imali smo od izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi. Stoga ću ovdje reći, zaista je bilo za očekivati da će ovaj prijedlog zakona riješiti ona najvažnija pitanja, ja govorim ovdje u struci. A to smatram i dalje da je decentralizacija sustava u socijalnoj skrbi jedno od bitnih područja, transformacija centra i jako bitno bi bilo da smo ovim zakonom uspjeli objediniti novčane naknade odnosno pomoći koji su već sada u sustavu socijalne skrbi a nisu sve objedinjene. A isto tako pohvaljujem usmjerenost novčanih naknada prema najosjetljivijim skupinama gdje se nadam da ćemo ovim zakonom to uspjeti. Međutim, objedinili smo naknade iz drugih nekih sustava ali iz našeg sustava nismo sve objedinili pa tu zaista mislim da bi bilo bolje da smo jedno i drugo učinili. Vezano za, pohvaljujem ovdje pozitivno
Nadam se da mogu postaviti pitanje gospodine predsjedavajući. Hvala lijepo. Poštovana predsjednice Vlade, članovi Vlade, dame i gospodo zastupnici. Moje današnje pitanje je vezano za nacionalnu populacijsku politiku i stoga ću ga uputiti ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti našem bivšem kolegi a danas ministru Tomislavu Iviću. Naime, 20. studenoga obilježava se Međunarodni dan o pravima djeteta i to u čas donošenja Konvencije o pravima djeteta. Svako dijete naravno ima pravo na život i zdravlje ali jednako tako i na obrazovanje bez obzira u kakvim se uvjetima rodio, u kakvom stanju je zapravo dakle u financijskom smislu su članovi njegove obitelji. Hrvatski sabor je hvala Bogu donio jedan dobar Zakon o osnivanju zaklade "Hrvatska za djecu" i to u 2008. godini i zaklada je osnovana sa svrhom povećanja nataliteta, promicanja obiteljskih vrijednosti i osnaživanja obitelji sa većim brojem djece a osobito radi pružanja financijske pomoći onoj djeci čiji su roditelji u osobito teškoj financijskom situaciji a ona su sama talentirana ili možda nemaju novaca za dodatno školovanje za koje zapravo imaju talenta. Budući da ste nakon imenovanja dosadašnje ministrice obitelji gospođe Jadranke Kosor za predsjednicu Vlade vi ste dakle postali ministar obitelji i samim tim činom ste imenovani i za predsjednika Upravnog odbora zaklade. Pa vas molim evo da Hrvatski sabor i javnost izvijestite što se dogodilo nakon vašeg imenovanja, koji su projekti poduzeti i uopće u kakvom je stanju današnji rad zaklade "Hrvatska za djecu". Hvala lijepo. Hvala vam na vašem odgovoru. Apsolutno pozdravljam sve napore koje ulažete kao ministar obitelji, a s ciljem osnaživanja obitelji sa većim brojem djece. Želim još jednom jasno istaknuti i sa pozicije potpredsjednice Odbora za obitelj, mladež i šport da je prioritet svake države ulaganje u djecu, jer je to zapravo pravi zalog za budućnost. Činjenica je da se nerijetko u svijetu, pa i Europi događa da države često štede na djec
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša i prirode gospodinu Zmailoviću. Poštovani gospodine ministre, u medijima se mogu vidjeti napisi u kojima se postavlja pitanje kvalitete studija utjecaja na okoliš. Pojavljuju se informacije da nas je Europska komisija upozorila na nedostatnu kvalitetu pojedinih studija, a znamo da su te studije podloga za donošenje raznih dozvola, rješenja i u krajnjoj liniji ozbiljnih zahvata i investicija. Moje pitanje glasi: Molim vas da mi odgovorite kakvo je stanje sa studijima i što ministarstvo poduzima po tom pitanju. Hvala lijepa.
I gospodin Đakić i vi ste spomenuli ovih 60% branitelja ili dioničara koji su prodali dionice. Ja ne želim apsolutno ni razmišljati niti možemo s obzirom na veliki broj razmišljati zbog čega je netko to učinio, zbog čega je prodao i to je pravo i onih 40% koji su još tu da bez obzira da li je u pitanju nužda ili razmišljanje o padu dionica ili bilo što drugi da to učine ili ne učine. Stoga apsolutno sve što govorite i sve što smo govorili ja podržavam i kao potpredsjednik odbora i kao saborski zastupnik da je svakako ovaj fond nešto najpoštenije koje ima svoj trag privatizacije određenih društava jer ti udjeli 7% su apsolutno trag koji su uloženi u razvoju u mladost, budućnost Hrvatske države za razliku od onih drugih postotaka koji su na neki određeni način možda uloženi u potrošnju ili hrvatska javnost na neki određeni način ne može ni pratiti niti ne zna, zaboravili smo. Ali sigurno budite uvjereni da tu imamo sugovornika i vi i ja i gospodin Đakić vezano za ovaj fond.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Odbor za predstavke i pritužbe je dalo svoje izvješće o radu za proteklu godinu. Iz njega smo vidjeli da u uvodnim napomenama se praktično govori isključivo o članku 93. Poslovnika Hrvatskog sabora gdje on izvještava Hrvatski sabor na kršenje zakonskih propisa. Ukazuje na štetne posljedice koju su od šireg značenja. Predlaže poduzimanje potrebitih mjera za njihovo otklanjanje. Vidljivo je također da je ovaj Odbor 2004. godine zaprimio i obradio oko tisuću 73 predstavki i pritužbi u pismenom obliku, 570 građana da je primljeno na razgovor i obavljeno je 720 telefonskih razgovora. U izvješću je ukazano nekoliko najčešćih oblika iz kojih je pristiglo najviše predstavki i žalbi, to su prvenstveno stambeno-komunalni poslovi, imovinsko-pravni poslovi koji se odnose na obnovu, na program pomoći Vlade RH povratku izbjeglica iz BiH i povratak prognanika izbjeglica u Hrvatskoj. Zatim je, odnosno se na socijalno-zdravstvenu politiku, na rad sudova, te lokalnu samoupravu i radne odnose. Što se tiče ove prve točke u stambeno-komunalnim poslovima u svim podnescima građani se najčešće u svojim podnescima žale na neučinkovitost i sporost lokalnih tijela vlasti i sudova na svim razinama, a vezano je za dodjelu stanova, deložacije, obnovu ratom porušenih kuća, ometanju mirnom korištenju stana i drugima, te problematiku bespravne gradnje. Postavlja se pitanje što je imenovani Odbor poduzeo i ukazao Saboru vezano za kršenje zakonskih propisa i što je Hrvatski sabor poduzeo za uklanjanje štetnih posljedica koje su od šireg značenja. U drugoj točki govori se o imovinsko-pravnim odnosima i u ovom poglavlju prvenstveno se govori o povratu privatne imovine te sporost i upravnih i sudbenih tijela. Iako je zakonski rok za povrat privatne imovine istekao završetkom 2002. godine to nije učinjeno potpuno do današnjeg dana iako se mora priznati da je tokom prošle godine učinjen velik napredak i vlasnicima vraćeno 1 tisuće 312 kuća privremenih korisni
Dame i gospodo, ovo izvješće na žalost ne daje stvarnu sliku stanja u hrvatskim zatvorima. Ono skriva deficite zatvorskog sustava koje djeluje protivno standardima demokratskih i uređenih država te ne ispunjava svrhu svoga postojanja i poslanja. Kaznionice su kao što im ime kaže ustanove u kojima osuđenik izvršava kaznu za svoje protuzakonite prijestupe, te mu je oduzeta sloboda. Tijekom izvršavanja kazne zatvorski sustav ima zadaću dotičnu osobu resocijalizirati kako bi po završetku završavanja kazne ona ponovno postala pozitivni pripadnik društva u kojemu živi. Stoga jasno treba naglasiti da su zatvori ustanove za preodgoj, ali nisu mučionice. Zatvorenici ne smiju biti maltretirani, ni getoizirani jer je to put u ponavljanje prijestupa što je štetno za samu osobu kao i za društvo u cjelini. Prije nešto manje od 10 godina sutkinja Međunarodnog suda za ljudska prava u Strasbourgu profesorica Angelika Nussberger tumačila je razlike djelovanja sudstva i represivnog aparata u funkcionalnim demokracijama i onim državama za koje se smatra da imaju demokratske deficite. Te 2013. govorila je kako se primjerice zahtjevi Državnog odvjetništva u Rusiji od strane sudova usvajaju u više od 90% slučajeva, dok je u državama poput Njemačke, Finske itd. taj postupak često i ispod 50%. Poruka je jasna pravosudni sustav djeluje strogo po zakonu što jamči građanske slobode i sigurnost građana u pravni poredak, a državna vlast ima okvire u kojima mora djelovati. U tom kontekstu govorila je i o zatvorskom sustavu, o neprihvatljivim uvjetima za osuđenike u zatvorima u Rusiji, te pristojnim i dostojanstvenim uvjetima u spomenutim državama Njemačkoj, Finskoj itd. Jer gubitak Slobode jest najveća kazna za svakog čovjeka ali pristojne, civilizirane države poštuju svakog čovjeka i njegovo ljudsko dostojanstvo pa tako i osuđenika. Hrvatski zatvorski sustav djeluje pak po zastarjelom jugo modelu kojeg spomenuta profesorica naziva demokratski deficitarnim. Ljudi pak koji vode taj zatvorski susta
Kolega Bačić dobro ste iznijeli sve mane ovog zakona i svu problematiku općenito u širini kada se tiče pomorstva, otoka,priobalja i svega. Govorili ste i o nepoštivanju mjera strategija odnosno čak i pojedinih odluka prethodnih vlada. Pa evo imamo najsvježiji primjer kada se ne poštiva odluka Vlade RH na najfrekventnijoj putničkoj liniji 431 koja polazi iz Zadra za Preko. Naime, odlukom Vlade od 20.11.2011.doneseno je i rečeno je izričito da će se preseljenje linije 431 u Luku Gaženica formirati nova linija 409 na relaciji Preko poluotok u Zadru da 8 tisuća stanovnika Ugljana i Pašmana može doći na odredište u Zadar odnosno u centar Zadra. Prošle su 3,5 godine od te odluke, Agencija za linijski obalni promet nije našla shodno da raspiše uopće natječaj, ni dan danas nije raspisan natječaj, a najavilo se preseljenje linije u Gaženice početkom ili krajem sljedećeg mjeseca. Znamo da za natječaj treba određeni rok i da to do nove godine ne može biti gotovo. I evo to je suština cijelog vašeg govora, cijelog vašeg izlaganja koliko se poštivaju odluke, koliko se misli o otocima, o otočanima, o pomorstvu i o svemu onome što je bitno. Naime, ima ljudi u ministarstvu koji su kompetentni i koji to vrlo dobro znaju ali nažalost ima ljudi iz zapovjednog kadra koji o tome blage veze nema.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Jukić. Ma nije točno da su slabo informirani pripadnici Hrvatskoga vijeća obrane za sporazum koji je stupio na snagu 1. srpnja ove godine. Jer u tom sporazumu od početka pa do kraja sudjelovale su udruge hrvatskih branitelja Hrvatskoga vijeća obrane koji su zaduženi informirati svoje članstvo i sve one koji ovim Zakonom imaju pravo riješiti i sve ono što do sada nisu riješili a bila im je dužna Hrvatska država. Putem sredstava javnog proučavanja kroz, u Bosni i Hercegovini i također su dobro informirani i nadam se da to neće biti prepreka da se riješi ono što nismo do sada riješili. Dobro su informirani jer su sudjelovali od početka do kraja u stvaranju sporazuma. Znaju iz ovog, pa i ja sam više u Bosni i Hercegovini nego vi kolega Kovačeviću, vi kolega Jukiću. Od Bosanske Posavine do … I objašnjavam ono što objasniti mogu. Molim.
Hvala lijepa. Evo kolega Bačić samo nekoliko osvrta na vaše izlaganje. Na Odboru za zaštitu okoliša i prirode na našim sjednicama kad god su bili predstavnici Vlade vi ste postavljali pitanje kad ćemo dobiti na klupe Zakon o zaštiti prirode, Zakon o zaštiti okoliša, Zakon o otpadu. Sada govorite da nije dobro da je zakon došao sada na saborske klupe jer je različit od onog prijedloga koji je bio …. Ja upravo mislim suprotno, ja mislim da je dobro da je došao zakon na klupe i da vi kao čovjek koji ima iskustva, koji ste bili ministar u ime klubova da svi možemo sada reći što mislimo o ovom prijedlogu zakona. Ja osobno smatram da je to dobro. Ne treba podcjenjivati udruge koje se bave zaštitom okoliša, ne treba podcjenjivati sve one koje sam ja nabrajao u svojoj raspravi koji su bili preko 800 pitanja je bilo koji su vezani za taj zakon. Oni koji su zainteresirani i sada će imati dovoljno vremena do drugog čitanja da daju svoje primjedbe i sugestije, da dobijemo što bolji Zakon o zaštiti prirode jer taj zakon je vrlo kompliciran. Gledajte kolega Bačić, četiri kluba i četiri pojedinačne rasprave. Ne možete brljat bezveze. Jer šta se događa, vi morate vrlo precizno sada i dat će se netko to je političko pitanje i razvojno pitanje i vrlo morate biti precizni u onome što želite. Znači, vrlo osjetljiv zakon. Čuvajući sve ne čuvamo ništa. I sami smo svi konstatirali i oni koji su uzeli mjesta u raspravi da mnoge stvari su nam pobegle. Hajmo stvorit sustav koji će funkcionirati, pa da li će zakon biti malo bolji ili zakon malo lošiji samo da se provađa na terenu.
Hvala vam. Zapravo htjela bih replicirati samo dio koji se odnosio i na ovu populaciju poljoprivrednika. Ja sam upravo u svom izlaganju rekla da je to jedna od onih populacija koja posebno u posljenje vrijeme počela uočavati pogodnosti interneta. I sve više emisija u tom segmentu poljoprivrede govori o potrebi internetizacije poljoprivrede. Odnosno o tome da svaki poljoprivrednik već ujutro može sve recentne informacije saznati preko svog računala i na taj način biti sasvim siguno puno konkurentni ne samo na hrvatskom tržištu.
Pa evo, ja ne bih mogao prihvatiti ovo obrazloženje s obzirom da smo upravo u kontaktu sa Sveučilištem Juraj Dobrila u Puli konstatirali da su sredstva nedostatna, znači sredstva su nedostatna, ona se smanjuju u odnosu na prošlu 2007. godinu što smo i rekli u obrazloženju. Znači smanjuju se na postotak od 24%, znači troškovi energije koji su prošle 2007. godine iznosili 302 tisuće 665 tisuća kuna, to je stvarno utrošena energija, ove godine planirana je na 74 tisuće 823, što je indeks 24%. Uz to što je sveučilište otvorilo i novih 3 tisuće i stavilo u funkcije novih 3 tisuće metara kvadratnih površine, tako da ne vidim razloga zašto su sredstva manja nego utrošena sredstva u 2007. ne računajući povećanje energenata i sve ostalo što je potrebno. Molim da se glasuje o amandmanu i da se, ja bih rekao ovo ispravi. Mislim, ja moram ponoviti isto obrazloženje, radi se isto o troškovima 2007. Ja vjerujem da se radi možda o nekoj grešci u ministarstvu, ali radi se o utrošenim sredstvima za komunalne usluge u 2007. godini. Ova sredstva su smanjena za 74%, znači nemoguće je utrošiti u 2008. manje nego u 2007. godini i mislim da je nužno to ispraviti. Molim glasanje amandmana.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Vjerojatno ćete mi vjerovati da sam 1987. godine sudjelovao u izgradnji poduzetničke zone s obzirom na, evo boju kose i možda i datum u mojoj domovnici. No međutim, sudjelovao sam i od 2003. do 2013., desetak godina kao gradonačelnik također u gradnji gospodarskih zona u svojem gradu, gradu koji je vizavi gospodarskih zona dobio određena priznanja, bivših Ministarstava gospodarstva pa i drugih ustanova. To je onaj gradić gdje se građevinska dozvola ishođuje za 15, 16 dana, to je onaj gradić u kojem su investitori iz Švedske, Njemačke, Austrije i da ne nabrajam još, Amerike, SAD-a, to je gradić koji je u tih desetak godina, gdje se u tim zonama zaposlilo negdje oko 2000, otvoreno negdje oko 2000 radnih mjesta i kada sada gledam i slušam neke tu rasprave onda moram reći da je bitno da je od 2001., odnosno 2003. kada je počelo kvalitetno se raditi po pitanju tih poduzetničkih zona, svaka godina je u nekom dijelu donesla određeni napredak. Eto i prošle godine prilikom predstavljanja prijedloga Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture posebno je naglašen jedan od njegovih najvažnijih ciljeva, a to je uvođenje reda u poduzetničku infrastrukturu, odnosno u poduzetničke zone i poduzetničke potporne institucije. Zašto to kažem? Zato jer brojke govore, tada je spomenuto da je u tom vremenu zaključno sa 2012. godinom sufinancirana izgradnja 346 poduzetničkih zona u kojima radi 2870 poduzetnika, zapošljavaju negdje oko 47 tisuća djelatnika, a da je Vlada u sufinanciranju učestvovala negdje sa 688 milijuna kuna. Ja ću odmah reći u mojem gradu odnosno mi od 2 tisuće negdje oko 4% od tih 47 tisuća ali smo onih 688 milijuna sudjelovali sa svega 0,6% znači negdje oko 5 milijuna. Iz tog razloga sigurno da je trebalo i neke mjere poduzeti, posebno iz tog razloga jer čak 123 zone nije bilo nikakvih gospodarskih aktivnosti. To je nekako prepisano nedovoljno iz str