EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, evo ja ću se isto referirati na ovo što je kolega Bulj vatreno i srčano kao i uvijek u svojim nastupima branio, jedna tema koja zaista je aktualna u Dalmatinskoj zagori u Dalmaciji, posebno u cetinskom kraju. Dakle, plinska elektrana o kojoj se već dugo i naši rokovi piše i govori sa svih različitih strana, ono što bi ja želio reći u ime kluba <PARTY>-a ovdje vrlo kratko. Znači zakonom je propisano, a to svima vama poznato, kako je studija utjecaja na okoliš jedan od temeljnih projekata tj. jedan od temeljnih dokumenta koji definiraju sve buduće projekte i razvoj tog projekta. Da li će stati ili neće stati. Ono što ja znam i što je svima vama poznato, to je da u institucije koje su uključene u konačnu procjenu studiju utjecaja na okoliš je najmanje 10 do 15 adresa od Hrvatskih voda, Hrvatskih šuma, različitih instituta itd. i institucija. Znači, prije svega mi želimo naglasiti da je potreban jedan znanstveni cjeloviti pristup i meni je to potpuno jasno i ono što ću reći sigurno neće biti u suštinskom i bitnom daleko od zahtjeva naših sugrađana, posebno u cetinskom kraju. Ministarstvo zaštite okoliša je formiralo neovisno povjerenstvo koje je dužno sa svih strana osobito analizirati i ove institucije koje rade na samom projektu i reći što struka misli. Dakle, želim naglasiti i ono što mi je dostupno od Ministarstva zaštite okoliša, to je da je to neovisno povjerenstvo koje imenovano. Povjerenstvo je sačinjeno od ekologa, znanstvenika, ljudi od struke i oni su kako rekoh, dužni u određenom vremenu kada povjerenstvo zasjeda i između zajedanja povjerenstva, a koliko znam jedno već je i zasjedalo, donijeti svaki put rezultate onog što je vidljivo i koji su podaci egzaktni i koji je to znanstveni prije svega stručni pristup i u ovoj kako rekoh, vrlo važnoj tematici ne samo za cetinski kraj, rekao bi i Dalmaciju a i Republiku Hrvatsku jer se radi o pitkoj vodi, o izvorištu, o budućnosti napajanja ne samo napajanja i ž
Hvala potpredsjednice. Kolegica Posavac, vi ste u svojem izlaganju osvrnuli se na tešku situaciju u zemlji, ekonomskim problemima ali ste rekli i jednu rečenicu da kolektivni ugovori su se potpisivali u bolja vremena sa većim pravima. Što to znači, kada dođu teža vremena onda se kolektivni ugovori više ne bi trebali potpisivati? Da li onda isključivo treba zakonskim putem rješavati pitanje prava radnika ili treba i nadalje postojati socijalno partnerstvo, pregovori i razgovori sa socijalnim partnerima i tražiti najbolja rješenja u interesu ove zemlje? Ili samo postoji jedna strana a u ovom slučaju to je Vlada koja je isključivo svojim zakonskim rješenjima regulira pojedina pitanja. To nije dobro, nije dobro za ovu zemlju i vrijeme će pokazati svoje da su rađene itekako velike greške ali to će ići na kraju krajeva vama na dušu. Hvala lijepo potpredsjednice, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ovo izlaganje oko Prijedloga zakona o uskrati prava na uvećanje plaća po osnovi ostvarenih godina radnog staža sa Konačnim prijedlogom Zakona početi ću sa jednom rečenicom koju je izrekao naš premijer, ugovori se moraju poštivati, kada je bilo kupovanje automobila i kada se velika halabuka digla u javnosti oko toga. Što to znači? To znači samo se trebaju poštivati ugovori kada su u pitanju automobili, raskoš i trošenje novaca a kada su u pitanju radnici e onda se ugovori ne trebaju poštivati. Onda kolektivne ugovore možemo mijenjati, možemo donositi zakonske propise, pojedine odredbe pojedinih kolektivnih ugovora umanjivati i uskraćivati prava radnicima. Imali smo i u 12 mjesecu, postoji uredba kojom je Vlada uskratila materijalna prava zaposlenih u javnim službama uskratom božićnica i regresa za godišnji odmor. Danas sam postavio pitanje na odboru jel ovim zakonom regulirano je da će se uskratiti pravo radnicima u državnim službama i javnom sektoru onih koji imaju radni staž preko 20 godina. Osnovno me zanimalo o kojem broju ljudi se radi jer ti ljudi će biti pogo
Poštovane dame i gospodo, gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predstavnici državnog ureda! Evo, u ime Kluba <PARTY>-a iznosim dakle naš stav da mi načelno dakle podržavamo donošenje ovog zakona u prvom čitanju makar imamo ozbiljne primjedbe što se tiče samog sastava Državnog izbornog povjerenstva. Još prije nekoliko mjeseci sam sam bio predlagatelj Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu koji onda dakle nije bio prihvaćen ali srećom eto Vlada je predložila prvo čitanje ovog Zakona kojim dakle i ona kreće u formiranje Državnog izbornog povjerenstva. Dakle prilikom rasprave o mom Prijedlogu zakona svi su se složili u tome da je itekako potrebno dakle da se formira državno izborno prvenstvo prvenstveno kao stalno tijelo, kao nezavisno tijelo koje će kvalitetno dakle i kontinuirano pratiti kako same izbore tako i sam izborni proces koji bi morao biti permanentan dakle tokom, bez prekida tokom cijele godine. Ono na što smo dakle onda upozoravali bila je činjenica da naši zakoni dopuštaju postojanje tj. postojalo je Državno izborno povjerenstvo. Naime samo Zakon o izborima, govorio se o tome postojećem Zakonu da Državno izborno povjerenstvo ima stalni i prošireni sastav. Stalni sastav činili su dakle suci Vrhovnog suda. Ovdje smo čuli i prihvaćamo taj argument dakle da su suci Vrhovnog suda prezaposleni dakle samom tom svojom funkcijom i da im ne treba zapravo još i ova funkcija članova Državnog izbornog povjerenstva i na taj način trpi cjelokupno naše sudstvo. Ono na što smo također upozorili da je praksa ovakvog postojećeg dakle sadašnjeg Državnog izbornog povjerenstva bila takova da se zapravo ono nije moglo nazivati stalnim državnim povjerenstvom. Naime što se dešavalo? Dešavalo se to dakle da je Ustavni sud Republike Hrvatske određeno vrijeme prije izbora imenovao Državno izborno povjerenstvo sastavljeno od dakle sudaca Vrhovnog suda i u većini slučajeva predsjednik tog Državnog izbornog povjerenstva je bio i predsjednik dakle Vrhovnog suda gospodin Ivica Crnić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na početku svog izlaganja istaknuo bih da će klub <PARTY>-a podržati donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka. Naime, postojeća regulativa u zaštite osobnih podataka uređena je Zakonom o zaštiti osobnih podataka čija povreda podliježe prekršajnoj i kaznenoj odgovornosti. S obzirom na potrebu potpunog usklađenja područja zaštite osobnih podataka sa pravnom stečevinom EU predloženim izmjenama i dopunama sam Zakon o zaštiti osobnih podataka dodatno se usklađuje sa direktivom 95/46 Europske zajednice, Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. godine onim pitanjima koja nisu u potpunosti usklađena, a odnose se na obradu osobnih podataka i slobodnom prijenosu takvih podataka. Tako predloženim zakonom proširili su se slučajevi dozvole obrade osobnih podataka na način da su osobni podaci smiju prikupljati i dalje obrađivati i u slučaju ako je obrada podataka nužna u svrhu zakonskih interesa voditelja zbirke osobnih podataka ili treće osobe, osim, tu zakon naglašava, kada prevladavaju interesi zaštite temeljnih prava ispitanika. Nadalje, isto tako precizira se da se osobni podaci smiju obrađivati isključivo u slučajevima koji su utvrđeni zakonom te se utvrđuju iznimni slučajevi u kojima se posebne kategorije osobnih podataka smiju prikupljati i dalje obrađivati. Također predloženim izmjenama i dopunama zakona dodatno se uređuje pitanje prijenosa osobnih podataka u treće zemlje. Ovdje se daje naglasak na Agenciju za zaštitu osobnih podataka koja je dužna izvještavati Europsku komisiju kao i tijela nadležna za nadzor nad zaštitom osobnih podataka o državama članicama EU u svim slučajevima u kojima smatra da treća zemlja ne osigurava adekvatnu razinu zaštite osobnih podatka, te o slučajevima kada se iznimno osobni podaci iznose u takve zemlje temeljem jamstva voditelja zbirke osobnih podataka. Svakako da izvješć
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Na dnevnom redu imamo Deklaraciju o potpori hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i Bosni i Hercegovini u procesu ustavnih promjena. Ovo je vrlo važna točka, poglavito koja se tiče Hrvata u BiH. U BiH je prije rata živjelo 850, 860 tisuća Hrvata. Nakon rata živi nešto više od 400 tisuća Hrvata. Broj hrvatskog naroda zahvaljujući ratnim razaranjima, stradanjima, progon se skoro pa prepolovio. Republika Hrvatska, to je važno ovdje kazati, je prva zemlja u svijetu koja je priznala BiH. Hrvatski narod u BiH je podupro nezavisnost BiH na referendumu '92. godine. Hrvatski narod kroz svoju unutarnju organizaciju te '91., '92. je prvi stao u obranu BiH. Hrvatski narod kroz svoje političke predstavnike je potpisao Washingtonski sporazum o uređenju odnosa između hrvatskog i bošnjačkog naroda, odnosno Washingtonski sporazum o Federaciji Bosne i Hercegovine. Predstavnici hrvatskog naroda su potpisali i Daytonski mirovni sporazum i sve njegove anexe. Danas, toliko godina nakon Daytona usudit ću se kazati da hrvatski narod u BiH nažalost radi promjena, velikih promjena unutar Daytonskog sporazuma trpi velike posljedice i upitna je njegova opstojnost unutar BiH. Zato je dobro da Hrvatski sabor danas donese ovakvu jednu deklaraciju da još jednom ukaže na teško stanje hrvatskog puka u BiH. Velikim brojem izmjena Daytonskog sporazuma, usudit ću se kazati, zgažena su prava hrvatskom narodu i onda se događa da hrvatske predstavnike u tijelima vlasti biraju drugi, odnosno nisu proizvod legitimne volje hrvatskog biračkog tijela u BiH i to je jedna ružna stvar koja se danas događa hrvatskom narodu u BiH. Hrvatski narod kroz svoje, ponavljam, političke predstavnike u Parlamentu BiH je spasio BiH još jednom, u nizu spašavanja od promjena, ustavnih promjena tamo 2006. godine koje su bile na štetu hrvatskog naroda. Sad imamo jedno stanje na način da hrvatski legitimni i legalni politički predstavnici ne sudjeluju u radu Federalne vla
Poštovana potpredsjednice. Uvažena kolegice Nado, evo vi ste rekli a i o tome smo razgovarali X puta na Odboru kojem ste vi šef a ja član, činjenica jeste da je tržište regulator, to je točno. Ali gledajte 2013. smo ušli u liberalizaciju, da ne pričamo kako. Ja se još sjećam, gledao sam doduše tada na televiziji, tadašnjeg državnog tajnika kako je i ondašnje zamjenske poštanske usluge inauguriranje i priču o velikim korisnicima i neću to tako kazati, ružna je riječ ali ne znam kako je zamijeniti, zapravo ovladavanju odnosno otimanju velikih korisnika. Ako je korektna tržišna priča sa korektnim cijenama onda je to u redu. Ovo je 2015. godina i sami ste se složili i s vama se također slažem da treba pružiti mogućnost. Nisam ni ja za to da se svima daje ali postoje i tvrtke, pošta se koliko toliko financira od svojih, pružanjem svojih usluga. Imate tvrtke koje se puno više financiraju iz državnog proračuna ali to nije opravdanje. Ja sam htio, tako možda malo u obranu Hrvatske pošte, međutim, moram reći da je godišnji rast u tvrtkama u Europskoj uniji negdje između 1 i 2%, ne možemo tu očekivati čuda ali možemo očekivati jednu korektnu uslugu sukladno uvjetima za obavljanje onoga što je važno a to su univerzalne poštanske usluge a onda iza toga i ostale poštanske usluge. Što se tiče onoga čime bismo se morali zabavit, ponovo se vraćam na ono pitanje čime se zapravo Hrvatska pošta bavi, ali čime se bave i ostali i zbog čega su propali kad su tako uspješni bili prije same liberalizacije. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnice, evo i vi ste kao i mnogi klubovi dana, a pomno sam slušao sve, rekli da ćete podržati da se ovo pitanje referendumsko pošalje na Ustavni sud na procjenu ustavnosti. Vjerojatno danas ljudi koji su došli iz Vukovara nisu očekivali, odnosno očekivali su da to baš neće biti tako, da će čuti, da će neki klubovi ili neki zastupnici podržati da se odmah raspiše referendum ali to tako nije. Zašto, evo vjerojatno iz ovoga što ste vi rekli. Ja bih htio tu i vama da postavim jedno pitanje pošto ste i po struci pravnik. Dakle, Ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina nad kojim se želi provesti ovo pitanje referendumsko, u suštini nije u razini sa Ustavom RH. RH je preuzela obaveze kao što smo već nekoliko puta, ne samo danas već i prije rekli i okvirnom konvencijom, okvirnom poveljom o regionalnim manjinskim jezicima pa i ovim europskim sporazumom koji smo dobili, a i vi ste već prije na odboru o tome govorili. Dakle, oni su postali dio, pardon, Ustavno pravnog poretka RH. E sad, tu je sad pitanje, da li su oni, da li su ovi međunarodni akti jači po snazi od Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina? I druga stvar, vezano za primjenu, možda vi i niste znali, ali RH je u poglavlju 23 u postupku ulaska ili približavanja, odnosno zadovoljavanja … za ulazak u EU i akcijskim planom se obvezala da će … naputak da dosljednu primjenu Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina i Zakona o službenoj uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina što je i donijela i taj naputak propisuje način, vremenski rok i dakle sve ono što je potrebno za tu primjenu ako uzmemo da je popis stanovništva već iza nas dobre skoro 2,5 godine mislim da je apsolutno, neću reći vrijeme, nego to je … naputku.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Netočno je ono što je kolegica Ingrid izrekla, da se njihovim ljudima nudilo sve i sva, da su bili pozivani i nagovarani. Ona to nije argumentirala ničim osim ispraznom tvrdnjom, pa ću i ja demantirat samom tvrdnjom. Ali ću uz to dodat, da njihovi ljudi kako ih ona naziva, ali zapravo <PARTY> zastupnici sa njihove liste uredno primaju taj novac, istina na račun stranke. I ako, gospođice, ako ovaj Zakon ne prođe, ja ću osobno tražit da <PARTY>-e vrati te novce, jer <PARTY> nemaju pravo na ova sredstva.
Hvala. Poštovana kolegice, javnost u poštenja i vjerodostojnost političara vjeruje malo ili ni malo. A kad znamo da živimo u zemlji u kojoj je moguće da neki ministar nezadovoljan izbornim rezultatom odluči kupiti vijećnika nije niti čudo a još je manje čudo kad doživimo da čujemo od potpredsjednika Sabora da se može lagati tj. da u replikama nije nedozvoljeno govoriti neistine. Samo laž ne smijete nazvati njenim pravim imenom nego možete reći da vam neki kolega ne govori istinu pa je onda to u redu. Ne moramo se čuditi što nam je reiting takav kakav jest. Nažalost, vaša očekivanja da će ovaj zakon promijeniti mišljenje javnosti o političarima neće se dogoditi ukoliko on ne doživi ozbiljne i korjenite promjene. U protivnom, imat ćemo prigodu samo diviti se kreativnosti u Hrvata u pronalaženju rupa u zakonu i provođenju trgovačkih transakcija.
Dame i gospodo, dozvolite da u ime Kluba kažem nekoliko riječi. To je, ne čuje se, Prijedlog zakona daje obilježja, socijalnog a ne mirovinskog davanja. Pa mislim da bi se trebao nazvati socijalna pripomoć ili socijalni milodar, kako god želimo ali ne spada u kategoriju mirovine. Mirovina je ciljana štednja za starost, invalidnost i smrt, a to znači da poslje smrti nasljeđuje se. I daje određenu socijalnu sigurnost osiguraniku koji tokom radnog vijeka uplaćuje u određeni fond da po starost ne bi bio star ni siromašan. Mislim da ovo pravo na nacionalni milodar imaju osobe starije od 66 godina, neke i mlađe i ne bi trebalo robovati godinama koji su s prebivalištem u Hrvatskoj najmanje 30 godina i to nije tada bitno i koji su u zadnjih 10 godina i to nije tada bitno i koji su u zadnjih 10 godina neprekidno bili u Hrvatskoj, ni to nije presudno. Presudno je da je siromašan, presudno je da nema sredstava za život i država bez obzira na kom nivou treba da mu osigura određenu sigurnost, ali socijalnu sigurnost. Mi govorimo o 58 tisuća onih koji su bez sredstava, u tih 58 tisuća ima veliki broj koji već sada primaju socijalnu naknadu od 400 kuna. Međutim, nitko ne postavlja pitanje da je i 71 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu ispod 500 kuna. Šta ćemo sada i njih rješavati zajedno sa ovima ili za umirovljenike treba rješavati u mirovinskom sustavu a za socijalne u sustavu socijalne skrbi. Jer čimbenici koji određuju mirovinu po prijedlogu ovog zakona spadaju u sferu socijalne skrbi. To znači da bi trebalo načiniti analizu ali ne dvije godine, analiza se može učiniti vrlo kratko i vidjeti šta je sa onim ljudima koji imaju manje od 15 godina mirovinskog staža a uplaćivali su u fond. Oni bi noramalno trebali iz tog fonda i participirati određeni iznos a drugi iznos iz sfere socijalne skrbi. To su određeni slučajevi o kojima bi morali voditi računa. I drugo, šta je sa onima koji već sada dobivaju i više od ovog minimuma. Imaju određenu mirovinu a primaju i određeni dodata
Hvala potpredsjedniče. Mada sam se javio prije. Kolega Đuroviću, lijepo vas je bilo slušati u određenom kontekstu kada se tiče problema grada Vukovara. Ali očito je opet napominjem, da sva ova rasprava će u principu biti usmjerena samo na propuste, na činjenje ove Vlade ili nekog u ovoj Vladi. Ali vam želim samo reći da sam kao gradonačelnik učinio 2009. godine i '10.-te godine i prepoznao jer živim u gradu Vukovaru i želio uložiti kroz napor zajedništva razgovora upravo za mlade generacije da promijenimo život u Vukovaru i da živimo život onako kako smo mi živjeli u mladosti u zajedništvu prije toga rata. Međutim, i da se donesu bilo kakvi zaključci. S obzirom na naše zakone, ja sam bio spriječen a mada je dogovor bio blizu. I onda je politički mi je, malterne jednostavno sam bio osujećen za takve nekakve odluke, za odluku koja je '98, godine donešena da vrtić po nacionalnom programu za Srpsku nacionalnu manjinu bude u Vukovaru koji je razdvojio djecu. Za takvu jednu odluku je potrebna odluka gradskog vijeća do koje ne znam da li će ikada doći. I još uvijek je na tom vrtiću dvojezična tabla od '98. godine na latinici i na ćirilici. I kada sam htio urazumiti da ta naša djeca bez obzira na našu prošlost, opterećenu možda sa svim onim što imamo unutar sebe da napravimo taj iskorak. Ne može se učiniti Nije moguće. Isto je tako i sa osnovnoškolskim obrazovanjem. Ne može se to napraviti ali bih volio. Volio bih da svi u ovim raspravama bar zapamtimo za sutra da bude neke koristi za Vukovar od svega ovoga što …
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Anka Mrak Taritaš. U svojoj raspravi ste spomenuli upravo potrebu sređivanja stanja gruntovnice, katastra kao preduvjeta da bi se moglo nekretninu locirati, odrediti kvadraturu, stanje, vlasnika itd. I jedan dio nekretnina je u vlasništvu države, to još niste spomenuli jer država i sam ministar novog ministarstva je rekao da još uvijek ne zna koliko ima nekretnina na terenu i na koji način ćemo mi očekivati da će novo ministarstvo, novi ministar u godinu dana uspjeti riješiti stanje državnih nekretnina, urediti to u katastru i gruntovnici i usuglasiti to sa načelnicima i gradonačelnicima, a pogotovo u kontekstu predstojećih lokalnih izbora. Jer u ovom trenutku je upravo veliki pritisak na načelnike da preuzmu poslove Hrvatskih voda u naplati odvodnje uz komunalnu naknadu da izdaju i ta rješenja kroz jedno rješenje. Znam da je to kod većine načelnika neprovedivo jer su neusuglašena stanja i kvadrature između općina, gradova i Hrvatskih voda jer se jednostavno načelnici boje pred izbore sada izdati nova rješenja sa većom kvadraturom, sa većim troškom za naše građane. Bojim se da će se slično dogoditi sa ovim porezom za nekretnine i mislim da bolje ga je u ovom trenutku povuć, kvalitetnije pripremit i prepustiti one nekretnine koje nisu od interesa za Ministarstvo obrane i za druga državna tijela na upravljanje jedinica lokalne samouprave i vjerujem da bi do sada bili stavljene u funkciju i bilo bi sigurno nekakvih gospodarskih aktivnosti i na taj način omogućili jedinicama lokalne samouprave dodatne prihode, a ne da im se stalno samo uzimaju prihodi. Hvala.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom. Pa evo poslije ovakve rasprave kolegice Branke teško je nešto dodati. Ona je to iz prakse sve lijepo ispričala, ja se mogu samo malo nadovezati na nju i reći da su to treće izmjene ove godine u uslugama, turizmu i u ugostiteljstvu. Kad bi se sagledavala oba ova zakona onda bi se moglo slobodno onako zdravo seljački reći da tu se nije znalo tko pije, tko plaća, tko ima nadležnosti kad postupa u kojim prilikama. Međutim, evo Carinska uprava je postupala u slučajevima neregistrirane djelatnosti pružanja ugostiteljskih usluga bez rješenja, bez upisa u registar ili upisnik, a to isto je mogla raditi i Turistička inspekcija važećeg članka 40. njihove djelatnosti. Turistička inspekcija ovlaštena je za zabranu obavljanja ugostiteljske djelatnosti ako se obavlja suprotno izdanom rješenju nadležnog tijela i to u dijelu u kome se djelatnost obavlja ili pružaju usluge suprotno izdanom rješenju. Carinska pak uprava znači sad postupa kada se ugostiteljska djelatnost pruža bez ikakvog rješenja. Mislim da je tim kratkim izmjenama zakona samo to malo pojašnjeno. A budući da 31. prosinca ističu ove zakonske uredbe koje je Vlada donijela temeljem zakonskih ovlasti još negdje u srpnju mjesecu potrebno je donijeti ove izmjene kako na narednu turističku sezonu ne bi opet krenuli da se ne zna tko pije, a tko plaća. Ja bih volio piti, samo neka netko drugi plaća. Evo, hvala lijepo.
Slažem se sa vašim akademskim, građanskim stavom vezano za bilo kakvu stigmatizaciju bilo koga, po bilo kojoj osnovi da to nije dobro. Opet govorim iz zdravstvenoga aspekta, iz aspekta upravljanja zdravstvenim sustavom od upravljanja na razini ministra do neposrednog liječenja pacijenta od strane liječnika obiteljske medicine ili specijalista u bolnici bitku koju bijemo sa pušenjem mi tu bitku gubimo. Mi tražimo opće društvenu mobilizaciju da se to spriječi. Ako ćemo napraviti karikaturu od toga do kraja, kao da gledamo samo ubojicu na litici ili na rubu nebodera da hoće skočiti i nećemo reći da je on samo ubojica, nećemo poduzeti ništa da ga spriječimo da se ubije zato jer ćemo ga time stigmatizirati. Ja se sa time ne mogu složiti. Naša je dužnost da štitimo svačiji život i kada i on sam nanese sebi štetne utjecaje poput pušenja, alkohola, droge, svih ostalih vidova samouništenja koje je postalo pomodno u RH. Mi moramo, i svaki i kirurg u bolnici u Rijeci i gastroenterolog u KB Dubravi i stomatolog na Pašman, svaki mora imati ujedno i javno zdravstveno djelovanje da bi suzbilo, da bi suzbilo bilo kakvo štetno ponašanje kao takvo. A pozivam isto tako i nepušače, ako imamo 30% pušaća imamo kvragu onda i 70% nepušača. Pozivam nepušače da konačno dignu svoj glas i da kažu, molim vas pušači prestanite nas trovati, prestanite više, toga je već bilo dosta. I konačno svaki pušač koji je došao u SAD vrlo dobro zna što znači biti pušač u Americi i kako se njega društveno stigmatizira. Hvala lijepo. Zahvaljujem ministru. Ja mislim da se slažemo u jednoj osnovi, međutim ja odbacujem optužbu da sam podlegao lobistima ili bilo kojih mojih stranačkih kolega iz prostog razloga zato jer ja osobno nisam imao kontakt sa niti jednim lobistom. Prema tome, nisam mogao podleći nečem s čim nisam bio u kontaktu. Međutim i da jesam, da li sam ja podlegao lobistima isto kao cijela Europska komisija, kao cijeli … u Europi. Da li je povjerenik zadužen za zdravstvo podlegao lobistima zato jer u