EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče povjerenstva, kolegice i kolege. Izvješće koje se danas nalazi pred nama o Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa je iznimno važno. Važno je stoga što je sukob interesa ako nije prvi korak u korupciji, kriminalu, onda je prvi korak do toga. U ovom izvješću je sadržano mnogo slučajeva koje bi možda u nekom davnom vremenu u kombinaciji dvaju jezika Willy Brandt "Petitessen" ali slučajevi koji su itekako važni za građanstvo za građanke i građane da steknu povjerenje da nisu svi isti, da na kraju nitko nije nedodirljiv i da je svatko i u sumnji sukoba interesa dostupan nekom istraživanju i donošenju suda o tome i na kraju provjeri toga i njegovoj potvrdi da nije u sukobu interesa. To je pravo svakog građanke i građanina u slučaju bilo koje vrste sumnje. Ono što je također dobro da su ovakva izvješća apsolutno javno dostupna i ja mislim da daleko više treba koristiti svu dostupnost civilnog društva kako bi građani shvatili da to postoji. Kod građana postoji jedan otklon prema svim, a koji su dužnosnici, jer ako je jedan onda su svi isti. A to nije točno. I stoga je dobro da se povjerenstvo bavi pojedinim slučajevima, dobro je da se nazove imenom. Jer netko tko je krivo stavljen u kontekst bilo kakvog sukoba interesa ima na kraju i svoju osobnu satisfakciju. Ono što je također dobro da imamo ovu vrstu povjerenstva je temelj demokracije u društvu u kojem nema sukoba interesa, nema sljedeće karike do eventualno mogućnosti ucjenjivanja, nema sljedeće karike do kriminala, do korupcije itd. dakle elementa koji u svakom slučaju podrivaju temelje demokratskog društva, vladavine prava, što nažalost vrlo često nalazimo u percepciji građanki i građana. Rekla bih da ste naveli ovdje nekoliko slučajeva koje se nadam da će i promjena zakona regulirati. Ovo što ste govorili o imovinskim karticama. Naravno jedan broj ljudi kojih se to ticalo nije to eventualno ni znao. I dobro je da se uzme i zakon ali i rad povjerens
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, ja i mi zapravo svi trebamo poštivati pravo na drugačije mišljenje, na tuđe mišljenje. Sigurno ja vas ne smatram neljudom ili vas ne ljudima zato što imate možda drugačije mišljenje i volio bih da tako isto primijenite i vi na ostale jer nazivati nekog da nisu ljudi i da ne razmišljaju kako god. Jer ja bih vas mogao reći, da vi ovdje zapravo sad zastupate interese recimo Rusije. I da vi radite ovdje direktno u interesu Rusije i da želite Hrvatsku pripojiti Rusiji. To je na razini vaših argumentacija, to nije istina, ja odmah kažem, ja ne smatram to ali ići tako daleko u takvim kvalifikacijama mislim da sigurno nije dobro. I ja poštujem vaše pravo da drugačije mislite do demokratskih prava ali nemojte onda tuđa mišljenja nazivati da su oni neljudi ili ne znam šta već ne.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Borić, izvješće je napisano tako da svatko ima pravo na svoju interpretaciju. Po meni banke su dobro zaradile, a gospodarstvo i građani grcaju u problemima. Banke su dobro vodile tečajnu politiku. Na početku godine je bilo 7,63 na kraju godine 7,66. Rastu devizne rezerve. Rekli ste i sami da HNB dobro živi, da ih čak optužuju za hedonizam. Međutim, kad malo zagrebemo onda pogledamo da nam sve raste. Dug opće države, dug središnje države, fondova socijalne sigurnosti i lokalne države. Javni dug nastao je sa rastom na godišnjoj razini, tako da je u toj 2014. pao za 4% I unutrašnja i vanjska komponenta su pali. Na godišnjoj razini je nastavljen rast unutarnjeg duga središnje države. Javni dug na razini lokalnih jedinica također je padao samo je sad u ovoj godini nešto manje padao tako da je na kraju godine bilo 8,2% pad. Stanje ukupnih državnih jamstava, tu vidimo da je također vidljiv kontinuirani pad na godišnjoj razini. Sami ste to obrazložili da nije bilo gospodarske aktivnosti. Međutim, što mene brine? Mene brine kako ćemo mi ovaj porast od 10% godišnje kamata kako ćemo riješiti? Znači, osim niskih stopa gospodarskog rasta, negativnih rizika na visinu javnog duga i dalje ostaje problem fiskalna konsolidacija te razmjerno visok trošak servisiranja javnog duga. Naime, po podacima Ministarstva financija ukupni rashodi konsolidirane središnje države za plaćanje kamata iznose 10 milijardi. Kako ćemo to riješiti?
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolege i kolegice. Danas u prvom čitanju govorimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, a trenutno važeći zakon donijeli smo 2018., te se radi o pozitivnom propisu koji je većinom namijenjen za primjenu od strane struke. Trenutno važećim zakonom među ostalim propisana je i naplata stvarnih troškova uporabe podataka i dokumentacije iz službenih evidencija DGU-a. Dakle, najopipljivija promjena koju donose ove izmjene i dopune zakona odnose se upravo na ovaj dio i tiču se provođenja mjera iz akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja 2020.. Za provedbu ovog akcijskog plana zadužena je DGU na način da se propisuje ukidanje naplate većine stvarnih troškova uporabe podataka za izdavanje izvadaka, prijepisa i svega ostalog kako je državna tajnica ovdje i izložila. Tako se propisuje da se stvarni troškovi naplaćuju za obavljanje pojedinih tehničkih radnji po zahtjevu stranaka, te da se iznimno naplaćuju za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronički način pristupa podacima. Također ovim nacrtom prijedloga zakona se sva javnopravna tijela u potpunosti oslobađaju plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka koji su im potrebni za obavljanje poslova iz nadležnosti, dok se sva tijela državne uprave i druga državna tijela oslobađaju naplate stvarnih troškova i za tehničke radnje. Ovakvim postupanjem se pored ostvarivanja jednog od ciljeva spomenutog akcijskog plana ostvaruje i svojevrsna popularizacija sustava e-građani u širem smislu. Svi moramo biti svjesni da je isti taj sustav korak naprijed i da ćemo svi prije ili kasnije biti primorani osposobiti se za primjenu istog. Ovim prijedlogom detaljnije se propisuju radnje u postupku izrade, te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata, a uvode se i dodatni mehanizmi u postupcima katastarskih izmjera i izlaganja na javni uvid koji će uporabom institut
Upravo je i to razlog zbog čega je nomotehnički dobro uređeno da ministar svojim pravilnikom uređuje, a vjerujem da će urediti još preciznije i bolje i vibracije i sve ono što škodi susjedu. Jer ako škodi susjedu, susjed će vikat, mi nećemo na miru moći popit piće a vlasnik neće moći to naplatiti. Postrožiti maksimalno vrijeme da to napravimo u interesu svoje, ne samo Europe i svijeta. Upravo i to je razlog da se što više i žešće precizno navedu razlozi koji inspektorima daju široke mogućnosti. Zatvorio je ženi, zatvorit će i mužu i to treba biti upravo na štetu njih. Ali inspektor treba imati ovlasti i tehničke pretpostavke, jer za ludu nam naš trud i rasprave, donesemo dobre zakone, predlagatelji se namuče a mi to ne realiziramo pogotovo u ugostiteljskoj djelatnosti. Hvala lijepa.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću nastojati se držati ovoga izvješća i ne izazivati nepoželjne tonove, ali mislim da ovo izvješće i nije podastrto nama danas ovdje da bi se na neki način bavili stvarima koja nisu ovdje u izvješću navedene. Puno je toga danas rečeno, kažem ovo izvješće je teško ovu raspravu voditi bez konkretnih pokazatelja. Znači, kako o broju onih koji imaju pravo na određena prava i sredstva koja ta prava se potkrepljuju. Ja ću nastojati velim više se posvetiti onome što danas u današnjoj raspravi još nismo čuli. Za početak samo mogu još toliko reći da smo mi članovi <PARTY>-a na klubu, odnosno na Odboru ratnih veterana podržali ovo izvješće i također kao klub zastupnika ćemo ga i ovdje podržati. Znači, u 2012. godini na ostvarivanje prava iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji utrošeno je 5 milijardi 765 milijuna 658 tisuća 953 kune što je za 51 milijun kuna manje u odnosu na 2011. godinu. Najveći udio od 4 milijarde 822 tisuće i 20 kuna ili 84,67% imaju sredstva namijenjena za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja, te sredstva namijenjena ostvarivanju trajnih prava u iznosu od 701 milijuna 208 tisuća 586 kuna ili 12,15%. Od ostalih prava koja u ukupnim sredstvima sudjeluju u manjim udjelima treba izdvojiti sredstva namijenjena stambenom zbrinjavanju i u iznosu od 49 milijuna 702 tisuće 853 kune ili 0,87%. Sredstva za zapošljavanje u iznosu od 46 milijuna 241 tisuću kuna ili 0,80%, sredstva namijenjena pravima iz zdravstvenog osiguranja u iznosu od 28 milijuna 799 tisuća kuna ili 0,50%, sredstva za besplatne udžbenike u iznosu od 25 milijuna 176 tisuća 750 kuna ili 0,43% te sredstva od carinskih i poreznih olakšica u iznosu od 23 milijuna kuna. Ovo uglavnom više-manje smo čuli što se tiče ovih trajnih prava, znači oko doplatka i pomoći osobama opskrbninama, povećane obiteljske invalidnine, obiteljske invalidnine uvećane itd.
Poštovani predsjedniče <PARTY>-a, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Pred nama su danas već šeste izmjene i dopune KZ-a donesenog 2011.g., a kao prvenstveni razlog za to navedeno je usklađenje nacionalnog kaznenog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU. U tijeku pristupnih pregovora EU bile su nužne mnoge prilagodbe no izmjene su bila česte i prije toga, a i nakon toga zakonodavna aktivnost nije jenjavala. Stalnim izmjenama zakona ne može se nadomjestiti nedostatak kvalitete norme, samo se ostavlja pogrešan dojam da se stvari poboljšavaju, a što često nije slučaj. Pojedini pravni teoretičari predlagali su da se kao nepisani kodeks uvede pravilo da se novodoneseni zakon ne smije mijenjati niti dopunjavati kroz vrijeme od najmanje tri godine od trenutka stupanja na snagu. Tim načinom možda bismo prevenirali predlagatelj izmjena i dopuna zakona u vrlo kratkom roku, a ponekad čak i u vremenu prije nego što taj isti zakon stupi na snagu. Zakonodavna aktivnost je važna no žurni pristup ovako osjetljivoj materiji ono je što svakako moramo pokušati izbjeći. Hiperprodukcija zakona ne pridonosi pravnoj sigurnosti nit pravnoj uređenosti države, a propisivanje te pravne materije u više zakona osuđeno je stalne izmjene, dopune, međusobna usklađivanja, a primjer toga je i današnji Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji koje se odnosi na proširenje značenja pojma bliske osobe na intimne partnere. Iako se ovim izmjenama i dopuna KZ-a isti usklađuje sa europskim zakonodavstvom što je nekako stavljeno u prvi plan, smatram da centralno mjesto ipak zauzima redefiniranje procesne pretpostavke progona kaznenog djela spolnog uznemiravanja iz čl. 156. KZ-a jer se briše odredba kojom je propisan progon ovog kaznenog djela po prijedlogu. Predmetnim će se postići da se kazneno djelo spolnog uznemiravanja progoni po službenoj dužnosti za sve kategorije žrtava, osim toga ove izmjene i dopune rezultirat će ne zastarijevanjem kaznenog progona ih
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva, donošenjem Zakona o elektroničkoj ispravi 2005. godine uzet je u obzir informacijske tehnologije na društvo i osvijestila se potreba za modernizacijom regulacije elektronički potpisanih dokumenta. Pristup koji je uzet prilikom izrade zakona zauzeo je kao temeljni stav da dokument koji je elektronički potpisan treba regulirati u našem pravnom sustavu kao poseban pravni institut. Taj pristup je zamijenjen novom premisom Uredbe EIDAS iz koje proizlazi da se pravna valjanost i važnost elektroničkih dokumenata postiže odredbama o zabrani njihove diskriminacije u usporedbi s onima na papiru pod uvjetom upotrebe elektroničkog potpisa. Zakon od adresata traži taksativno zadovoljenje elemenata elektroničke isprave koji su u tehnološkom smislu zastarjeli te koristi terminologiju iz Zakona o elektroničkom potpisu koja je van snage od kolovoza 2017. godine. I prilikom definiranja pojedinih pojmova ne prati suvremeni tehnološko pravni okvir. Uredba o Uredskom poslovanju koju je Vlada RH donijela 1. srpnja 2021. godine u potpunosti obuhvaća elemente dokumentacijskog ciklusa elektroničkih dokumenata u okviru Uredbe EIDAS, a koji su navedeni ovim zakonom te propisuje pravila i mjere uredskog poslovanja u obavljanju poslova državne uprave usklađene s navedenom uredbom eIDAS. Donošenjem zakona posljedično će se otkloniti zbunjujuća situacija za obveznike adresata zakona i uredbe eIDAS, smanjit će se pravno faktične nedoumice o uvjetima potrebnim za priznavanje elektroničkih dokumenata u pravnom prometu i izvršiti usklađenje s uredbom eIDAS odnosno nacionalnom zakonodavstvu, uskladit će se također sve sa europskom pravnom stečevinom. Predviđa se odgođeno stupanje na snagu zakona s danom 1. svibnja 2023.g. kako bi se izbjegao nastanak eventualnih pravnih praznina odnosno kako bi se tijelima ostavilo dovoljno vremena za prilagodbu postojećih odnosno
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, zamjenice ministra, kolegice i kolege. Evo 1999. smo donijeli Zakon o izvršavanju zaštitnog nadzora i rada za opće dobro, te su do uspostave probacijskih ureda, provođenje sankcija nadzirali povjerenici. S obzirom na sve prednosti ovakvog sustava u Hrvatskoj je započelo stvaranje moderne i profesionalne probacijske službe. Probacijski poslovi se provode radi zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela na način da ga se ne izdvaja iz sredine zatvaranjem u zatvor već ga se resocijalizira u zajednici. Radi se na integraciji u zajednici kroz utjecaj na one rizične čimbenike koji su doveli do počinjenja kaznenog djela, na primjer radi se na odvikavanju od ovisnosti o drogama ili o alkoholu, na komunikacijskim vještinama i slično. Probacijski sustav potiče izricanje sankcija koji se izvršavaju zajednici, pa se time i smanjuje izricanje zatvorskih kazni i smanjuje se broj osuđenika u zatvorima. Kakvo je sadašnje stanje? Mogli smo čuti na Odboru za pravosuđe. Zatvorski predmeti su u padu i danas imamo 3900 zatvorenika, najmanji broj do sada, a s druge strane povećavaju se predmeti u probacijskom sustavu. Što će biti stvarni problem u budućnosti? Bit će promjena strukture. Naime, iako nam zatvorski predmeti padaju u porastu su dugotrajne zatvorske kazne, a pitanje je koliko nam je zatvorski sustav prilagođen dugotrajnim zatvorskim kaznama i to je sigurno u zatvorskoj politici posao koji je pred nama. U svakom slučaju probacija je sustav koji je ustrojen u RH, a čija je svrha kao što sam rekla humanizacija izvršavanja kazneno-pravnih sankcija i učinkovite resocijalizacije i integracije počinitelja kaznenih djela u društvenu zajednicu. Hrvatski nacionalni sustav probacije je ustrojen u skladu sa preporukama Vijeća ministara EU kao jedan od prioriteta strategije reforme pravosuđa. Ovo Izvješće za 2013. pokazuje da su stvoreni uvjeti za funkcioniranje sustava, probacijski poslovi su pod nadležnošću Ministarstva pravosuđa, a u s
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice. Ovdje sad na kraju ipak imamo Zakon koji možemo reći dobro štiti prije svega one i to građane koji stavljaju svoje depozite u financijske ustanove. Odnosno, budimo precizniji, u određene financijske ustanove. Naša rasprava u prvom čitanju je išla naglašeno u tome da se postigne odgovarajuća i to primjerena zaštita svih onih, dakle, prije svega štediša koji štede u bankama. To se sad čini. Zapravo ovim Zakonom postižemo određeni balans između onoga što je europska norma i usklađivanje i onoga što je hrvatska realnost. A u toj hrvatskoj realnosti treba zakon u kojem ćemo još uvijek definitivno snagom države štititi štediše u bankama. Ja vjerujem da se nikada više neće ponoviti situacija 98. i 99. godine ili nekih godina od toga. Ali to treba imati na umu. I ovaj Zakon treba doista predvidjeti i osigurati da se onima koji su svoje novce stavili u banke ništa ne dogodi, neovisno o tome što je bilo u financijskom sustavu države. A mi smo dobili, dakle, ne tako davno krizu banaka u kojima je došlo do sloma određenih važnih banaka pa od tuda i bili su ugroženi ulozi i štednja životna, stvarana godinama rada mnogih građana. Dobili smo to, između ostaloga, i zbog toga što je banke vršen različiti pritisak pa i politički. Pa i onaj koji je značio privatne interese da se preko plasmana banaka u procesima privatizacije poluče individualne koristi, a da se na kraju to slomi između ostaloga i na bankama i na državi koja je to morala podmiriti. Podsjetiti ću, početkom 2000. godine između ostaloga trebalo je podmiriti 2 i pol milijarde obveza prema štedišama koji su imali svoje pologe, svoje depozite u bankama koje su bile u slomu ili u nemoći da izvrše te svoje obveze. Mi smo tada, i to je bio prvi potez iz Ministarstva financija 2000. godine, zadužili državu da bi vratili te obveze građanima. Kasnije nam je naravno stavljano i to pod nos, kao zadužili ste državu i za dodatnih 2 i pol milijarde. Ponovno bi to učinili. Država mora
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Evo želim replicirati kolegi Kolaru. Nije sigurno ovaj Zakon zamagljivanje. Ovaj Zakon je ipak malo korak naprijed, i što vi kažete, ne smijemo slijepo prepisivati zakone. Apsolutno jer zaista smo specifični. Međutim, u pojedinim segmentima i zakona i cijele zakonske regulative trebamo prepisati zakone i što se tiče zaštite okoliša i što se tiče organizacije proizvodnje, ono što sam pričao unutar i van građevnog područja, prostornih planova, itd., i u kvaliteti proizvodnje treba prepisivati, treba učiti jer upravo intencija što kažete tradiciju. Nećemo mi uništiti tradiciju kolinja u Slavoniji, međutim nemoj da nam tradicija bude na neki način socijalna kategorija, bitno da bude kulturološkog kategorija tako da pokušamo osigurati tim ljudima, tim staračkim domaćinstvima dohodak, a kvalitetnom proizvodnjom, novom tehnologijom onim uzgajivačima da što jeftinije proizvedu proizvod kako bi mogli osigurati jeftino na domaćem tržištu, a isto tako da taj proizvod konačno promijeni priču, da taj proizvod ide van pa onda neće biti takvih problema uvoz i izvoz i ovo što pričamo pokrivenost. Znači neke stvari zaista treba prepisivati, u svakom slučaju treba prihvatiti, ne treba izmišljati toplu vodu nego treba prihvatiti ono što je dokazano dobro, pogotovo u razvitku ruralnog područja. Mislim da je tu ipak Europa i iskusnija i u drugom sustavu su bili. Mi smo evo prije par godina počeli značajnije to podržavati, mislim da neke zakone treba prepisivati, a u svakom slučaju specifičnosti treba ostaviti, ali nemojmo zaista stvarati. Tko kaže da je seljaku lako taj stvarno nema pojma u životu jer je to krvav kruh koji on zarađuje, ali nemojmo od njih stvarati stalnu socijalnu kategoriju nego nađemo model staračkim domaćinstvima dohodak. Vi vidite danas svi su zinuli na državnu zemlju prometa, poljoprivrednim površinama u privatnom vlasništvu kojeg je 80% maltene i nema. Znači to je ipak je politika uključena, idemo ciljano raditi u boljitku pol
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi zamjeniče ministra, obrazložili ste razloge izmjene Zakona o zračnim lukama što na neki način mogu i razumjeti jer govori se da negdje oko 5 milijardi treba se ulagati u zračne luke i da su to značajna sredstva. Ali prvenstveno me zanima vezano uz članak 1. gdje mijenja se dužina koncesije sa 40 godina na 60 godina. Računajući da 40 godina je jedan radni vijek ljudi koji rade negdje, računajući da u 60 godina eksploatacijom Zračne luke dolazi do devastacija i onda se postavlja uopće pitanje zašto uopće produživati taj rok, koji su motivi bili povećavati vijek davanja u koncesije sa 40 na 60 godina znajući da poslije 60 godina zračne luke kao takve ako se u njih i uloži neće više biti za uporabu i da će morati iza toga biti znatna ulaganja.
Kolega Kovač govorili ste o klevetanju RH za ustašizaciju, fašizaciju, ustašofiliju koja čak dolazi iz redova ovoga sabora i visokih dužnosnika istina bivših, ja to vidim kao čistu autodestrukciju. Prije nekih par godina kao primjer fašizacije spominjana je marširanje jedne marginalne pravaške skupine preko Trga bana Jelačića koja je nosila navodno zastave neonacističke njemačke stranke NPD, pri tome NPD je prije 20 godina imao 7 mandata u Bundestagu, danas je zastupljen u dva, dvije pokrajine Njemačke, a ta marginalna pravaška skupina je svjetlosnim godinama daleko od bilo kojeg parlamenta uključujući i općinski. Prema tome i nitko u Njemačkoj kao što ste rekli ne govori dakle ovaj o fašizaciji, o uspostavi Trećeg Raicha, spomenuli ste da je ovo žalosni dakle incident i napad na židovsku zajednicu u Halleu, dakle to je način kako se dakle zastupa vlastita zemlja, a ne klevetama dakle ovaj praviti problem Hrvatskoj.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Vaš cilj kako ste ga prezentirali, moj cilj, a ja vjerujem i svih ovih saborskih zastupnika koji su sudjelovali u raspravi, pa i oni koji nisu tu je osigurati maksimalno moguću sigurnost na hrvatskim cestama i što je bolje moguće zaštititi živote ljudi koji sudjeluju u prometu. Vi donosite određeno iskustvo, određene statistike, određene stvari sa terena koja policija svakodnevno radi i ovdje pokušavamo naći najbolju mjeru. No pitanje je da li smo našli najbolju mjeru u onome o čemu smo do sada razgovarali, a to je pitanje između preventivnih mjera i represivnih mjera. Još nismo dobili jasnu sliku koji učinak na vozače, na građane, na sudionike u prometu imaju preventivne mjere i koje preventivne mjere, a koje imaju represivne mjere. Zato ono za što se ja zalažem je sveobuhvatno rješavanje ovog problema koja će nam pobrojati sve preventivne mjere i represivne mjere i dati nam neku analitiku u smislu da vidimo kakav je njihov učinak u praksi. A znamo da građani koji prekrše prometni propis, ne čine to iz istih namjera. Ponekad imamo ponekog rastresenog građana koji, eto prođe kroz crveno svjetlo ili je imao obiteljsku traumu ili traumu na poslu, da, prekršio je zakon i mora snositi kaznu. To imamo i one građane koji to namjerno rade. Imamo tzv. ruski rulet koji se znao održavati na zagrebačkim ulicama gdje se nađe skupina huligana, sjedne u aute i namjerno kroz crvena svjetla prolaze pa tko će kroz više njih proći. E, to je dakle, u stvari sa namjerom učinjeno, ne samo kazneno djelo nego ugroza hrvatskih građana. Prema tome, postoje različite kategorije i moramo imati neki način kako ih razlučiti. Postoje oni koji voze 160 na autoputu i oni koji luduju kao luđaci, dovode druge u opasnost, koji voze preko 200 ili voze neprekidno cik-cak. Postoje i oni koji voze u suprotnom smjeru na autocesti. Prema tome, postoje građani koji to rade svjesno i baš ih briga za propise i postoje oni kojima se to desi i vrlo
Poštovani ministre, spomenuli ste kako ovo izvješće nije vezano uz stranku <PARTY>. No, činjenica je da sva pomoć koja ide iz Hrvatske plaćaju je svi građanke i građani RH. No, političku korist uvijek nekako ima <PARTY>. Veliku većinu glasova Hrvata u BiH koji glasaju dobiva <PARTY>. Zahvaljujući tome <PARTY> ima tri zastupnika iz dijaspore. Trenutno vaša Vlada, Vlada u kojoj vi sjedite ima jednu ruku većine u Hrvatskome saboru, tri su zastupnika iz dijaspore. Da nemate takvu podršku danas ne biste ni imali vlast u Hrvatskoj. Hvala.