EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste u vašoj raspravi uglavnom se bavili odnosno pokušali prebacit raspravu na ideološko polje, a podsjetit ću vas da hrvatski građani plaćaju pretplatu i da zaslužuju najbolje, najkvalitetniji program, a o programu vi niste uopće ako se ne varam rekli niti dvije rečenice. Također ću vas podsjetiti i na konstantan pad gledanosti HRT-a koji je kao posljedica lošeg programa. Također ste doveli u pitanje hitnost ove današnje naše rasprave i odluke, pa ću vas podsjetiti da je Nadzorni odbor na vrijeme upozorio ravnateljstvo HRT-a kao i ravnatelja na kršenje zakona, odnosno upozorio ih da što prije počnu poštovati zakon i nakon tog upozorenja nije se dogodilo ništa 60 dana. Prema tome, ja vas pitam da li smo mi ovdje pozvani da i dalje zatvaramo i sklapamo oči pred kršenjem zakona ili da poštujemo propise i zakone koje smo ovdje upravo izglasali. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Maksimčuk. Evo dobro ste primijetili, vrlo slično, vrlo slično smo ovdje u liniji razmišljanja. Također dolazite iz Slavonije, ja iz Đakova, iz Gruda, to je vrlo blizu, su otprilike, otprilike podjednake. Ono što trebamo trebamo je, to je daljnja potpora. Ja kad pogledam recimo u Osječko-baranjskoj županiji sve JLS-ovi izuzev jednog grada, izuzev grada Osijeka su zapravo primatelji sredstava iz ruralnog Fonda za fiskalna izravnanja. Nije to slučajno, nisam kriv ja, niste krivi vi, mi sada, to su, opet kažem, desetljeća krivih, pogrešnih politika prema Slavoniji. Oke, unazad nekoliko godina mi smo to počeli mijenjati, al to se ne može izmijeniti za 2-3.g. Jednako tako trebamo sad desetljeća ispravnih politika da bi se ispravilo stanje kako bismo sustigli ostale. Naravno i Projekt Slavonija u koji polažemo velike nade tome će uvelike pripomoći. Slična situacija, slična opet kao i kod vas u Varaždinskoj županiji tako i u Slavoniji, također nije <PARTY> svugdje na vlasti, ima i ljudi iz drugih političkih opcija koji, ruku na srce, dobro vode svoje JLS-ove vrijedno i pošteno obavljaju svoj posao. I nekakav opći dojam je to što vi kažete da nije kao što je nekad znalo biti aha ako nisi politički usklađena lokalna vlast sa nacionalnom zatvorena su vrata svih ministarstava. I to je nešto što posebno cijene i ostali, kažem, kolege čelnici JLS-ova koji nisu iz <PARTY>-a. Naravno, oni to ne mogu javno reći, ne bi bilo politički korektno od njih i, i razumijem ih, ali u neformalnim razgovorima svi to priznaju i odaju zapravo poštovanje i ovoj vladi <PARTY>-a, a i prošloj što je promijenila način funkcioniranja prema JLS-ovima koje nisu politički usklađene sa nacionalnom vlašću.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana pravobraniteljice sa suradnikom, kolegice i kolege! Iz Izvješća pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2005. godinu vidljivo je da se njeno djelovanje odnosilo na rješavanje predmeta vezanih uz diskriminaciju na području zapošljavanja i rada, diskriminaciju na području obrazovanja, diskriminacije i nasilja u obitelji, praćenje i primjena Zakona o ravnopravnosti spolova u tijelima državne uprave i tijelima s javnim ovlastima u jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave, praćenje primjene zakona kod drugih pravnih i fizičkih osoba, praćenje medijskih sadržaja i plaćenih oglasa te praćenje zakonom propisanih obveza za političke stranke. Mi u Klubu <PARTY>-a smatramo da je veliki broj predmeta koji nisu riješeni u prethodnoj godini već su preneseni u 2006. godinu rezultat nedopustivog odnosa državnih tijela i pravnih osoba u vlasništvu jedinica lokalne uprave i samouprave prema zakonu obzirom da nisu na vrijeme odnosno u roku od godinu dana od stupanja na snagu Zakona o ravnopravnosti spolova izradila i dostavila planove djelovanja za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova. Zabrinjavajuća je činjenica da su svega tri ministarstva u zadanom roku ispunila navedenu zadaću. Potrebno je naglasiti da pravobraniteljica brojnim upozorenjima i preporukama je poticala primjenu zakona u segmentu koji se odnosi na donošenje akcijskih planova. Vlada je najavila i novu nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova. Njena primjena najavljena je još za početak ove godine a danas koncem svibnja mjeseca još nema ni naznaka pokretanja saborske procedure za njeno usvajanje. Pritom nemojmo zaboraviti da je ravnopravnost spolova temeljna vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. S druge strane, ohrabruje nas visoki postotak riješenih individualnih pritužbi te činjenica da je i u ovoj godini zaprimljeno 96,6% pritužbi više. Smatramo da je do povećanja pritužbi došlo radi veće osviještenosti oštećenih a n
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dozvolite i meni da u ovo kasno popodne kažem nekoliko rečenica o predloženom zakonu. Kao što smo već čuli donošenjem Zakona o udrugama 2001. godine učinjen je korak naprijed u jačanju autonomije u radu udruga kao privatno-pravnih osoba koje osnivaju i kojima upravljaju njihovi članovi, a postavljeni su i temelji za razvoj mjerila, kriterija i postupaka za proračunske dotacije projektima i programima o interesima za opće dobro koje provode udruge. Ipak tijekom više od 1 desetljeća primjene zakona uočen je niz problema i niz poteškoća u njegovoj primjeni zbog čega se nakon provedenog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću odlučilo pristupiti izradi prijedloga novog Zakona o udrugama. Nedovoljno jasne odredbe o upravljanju udrugom i tijelima udruge, udruživanje udruga u saveze, članstvu, skupštini, poštivanju načela demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova kod unutarnjeg ustroja udruge, stjecanju i raspodjeli imovine te obavljanju gospodarskih djelatnosti nerijetko u praksi dovode do različitih tumačenja i neujednačene primjene odredbi zakona. Nadalje, neprecizne odredbe o nadzoru ali i odveć složen postupak likvidacije brisanja udruga iz Registra udruga imaju za posljedicu kako smo već danas nekoliko puta čuli 50 tisuća registriranih udruga i tek nešto više od 800 izbrisanih od uspostave samog registra što zasigurno ne odgovara stvarnom stanju. Podaci o samo 21 500 udruga upisanih u Registar neprofitnih organizacija pri Ministarstvu financija u koje su se dužne upisati sve registrirane udruge te oko 12 500 udruga obveznica predaje financijskog izvješća upućuju na veliki raskorak između broja registriranih i stvarno aktivnih udruga. Isto tako još uvijek nisu dovoljno razrađeni uvjeti dodjele financijske podrške udrugama iz javnih izvora te postoje različiti standardi u postupanju kako na državnoj tako i na lokalnoj razini pa time i mogućnosti različitih
Hvala poštovani potpredsjedniče HRvatskog sabora, poštovani ministre. Evo ja ću svoju raspravu započeti sa podatkom da je 74 hrvatska branitelja i hrvatska ratna vojna invalida na području Zadarske županije umrlo u 2010. godini. Jedan dio od njih je nažalost prošao torturu i ponovnog dokazivanja svog statusa i mnogi oni koji su umrli i prije 2010. godine sigurno im nije pomogao taj postupak dokazivanja ponovnog statusa branitelja ili hrvatskog ratnog vojnog invalida. A podsjetit ću i već smo čuli ovdje danas da je samo odlukom Upravnog suda 4 tisuće 280 predmeta vraćeno vratilo status onaj tko im je netko oduzeo. Hrvatski branitelji su svoj posao za domovinu napravili savršeno. Država koju su stvorili treba osigurati život dostojan čovjeka, više od toga ja sa puno hrvatskih branitelje pričam i družim se nitko od njih više od toga niti ne traži. Jutros smo čuli svašta od predstavnika klubova, mnoge ružne stvari, bojazni, vrijeđanja i još jedanput omalovažavanja hrvatskih branitelja. Samo ću još kratko reći zašto podržavam ovaj zakon i zašto ovaj zakon treba dignuti na status Ustavnog zakona. Evo kolegice i kolege upravo zbog toga da se ne bi događalo ono što se događalo u razdoblju od 2000. do 2003. godine pa ću samo nabrojiti neke od tih razloga. Znači da se ne bi pokretali postupci poništavanja i ukidanja rješenja o statusu hrvatskim ratnim vojnim invalidima u trajnim pravima. Da se ne bi smanjivala osnovica za osobnu i obiteljsku invalidninu da se ne bi umanjivao ortopedski dodatak, da se ne bi smanjivale obiteljske i invalidske mirovine, da se ne bi uskraćivala prava na dodjelu osobnih automobila. Ali isto tako kolegice i kolege da ne bi palo nekome na pamet ukidati i stipendije za djecu hrvatskih branitelja koji žive mnoge obitelji od toga. I da se ne bi dogodilo ponovno testiranje ponižavajuće hrvatskih branitelja koji su dodatno traumatizirani takvim stvarima. Evo to su neki od razloga zbog kojih ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Ovdje se radi o tome da kratki rok vrlo dobro znamo zbog nepredvidive i traumatične prirode rata nije realno da se može u tako kratkome roku nabaviti dokumentacija, znači tražimo da ostane godinu dana, pogotovo se radi o tome da civilne žrtve rata, koje su za vrijeme rata bile na teritoriju koje je privremeno nije bilo pod jurisdikcijom RH, kao što je to bivša UNPA zona, ali one žrtve npr. koje su se dogodile, primjerice u Ahmićima u Bosni, imaju pravo, a posebice dodajemo u amandmanu da je važno uvesti i neke alternativne načine dokazivanja koje nedvojbeno pokazuju način nastanka traume kao što su to i iskazi svjedoka, medijski zapisi, strani međunarodne organizacije i organizacije civilnoga društva. Tako da ustrajemo na glasanju.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri. Pa ja nemam tako dugo iskustvo kao kolega Vinković da budem gradonačelnik u nekoliko mandata, međutim bio sam oporbeni gradski vijećnik, pa sam bio predsjednik gradskog vijeća, pa sam bio član županijskog poglavarstva, pa sam sada neposredno izabran gradonačelnik sa 68% u prvom krugu, moja lista natpolovičnu većinu, pa bih mogao nešto reći o tim odnosima. Prvo treba reći da je republika Hrvatska strahovito napredovala od 90-ih godina do danas, i da nema više takvih nakaradnih slučajeva kakvih je bilo u jedinicama lokalne samouprave oko kupovina i ovoga koje ima kolega Vinković, možda ima, ali vrlo malo i vrlo rijetkim primjerima, i ne vidim razloga zbog čega takva, takvo nepovjerenje prema ljudima koje su upravo građani izabrali da obavljaju te dužnosti. Ja sam bio predsjednik gradskog vijeća i mogu vam reći da je nemjerljivo biti neposredno izabrani gradonačelnik uz ovlasti i odgovornosti koje imam, ali niti posla koji imam u odnosu kad sam bio predsjednik gradskog vijeća. Nije jednostavno dati svoje ime i prezime bez obzira da li idete kao <PARTY> kandidat ili ako stranka stoji iza vas, dajete ne samo ime i prezime, dajete čitavu svoju karijeru, čitava vaša obitelj, sve je u fokusu vas, i ako vi svoju dužnost ne obavljate u skladu sa zakonom, u skladu sa očekivanjima ljudi, vi ćete vrlo brzo doći na prve stranice. Izabrani gradski vijećnik, nakon što je izabran u vjieće, pa ako je još i oporbeni praktički četiri godine ne treba dolaziti na gradsko vijeće i nema nikakvog načina da ti isti ljudi koji su za njega glasovali da ga opozovu na bilo koji način i kakva je njegova odgovornost, nije bio uopće zainteresiran za posao koji radi, vjerojatno ga niti njegova vlastita stranka neće više kandidirati. To je jedna strana priče. A s druge strane priče gradsko vijeće kao zakonodavno tijelo isto tako ima neke svoje ovlasti i treba pokušati naći balans. Prvo oko opoziva gradonačeln
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Gospodine predsjedniče, tijekom siječnja ove godine u Sisku je izmjerena koncentracija kancerogenoga benzina u zraku 2 i pol puta veća od dopuštene. Istodobno je količina sumpornog dioksida skočila sa dopuštenih 8 na čak 38 mjernih jedinica. Za ovako sustavno trovanje građana Siska odgovorna je rafinerija INA koja kasni sa modernizacijom te rafinerije u Sisku. No odgovornost za sustavno trovanje građana snosi i hrvatska Vlada kojoj ste vi na čelu. Vlada ima svog predstavnika u nadzornom odboru INA-e i u skupštini dioničara INA-e, i na to su mogli upozoriti i upravu INA-e i samu rafineriju. Pored toga, Vlada i Ministarstvo zaštite okoliša mogli su već davno kroz inspekcije Ministarstva naložiti saniranje ovog izvora zagađenja zraka u Sisku. Stoga vas pitam, koji je razlog, gospodine predsjedniče Vlade, da niste to do sad učinili? Odnosno, zašto se ovako neodgovorno odnosite prema zdravlju građana Grada Siska. Hvala. Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade nisam ja ovdje da vama odgovaram na pitanja nego vi meni i građanima za koje sam pitao, a ja ću vam samo jednu stvar u svezi ovoga slučaja reći, a to je da u zadnjih 10 godina je u Gradu Sisku 10 puta više ljudi obolilo od raznih karcinoma. Predviđanja su ako u idućih 10 godina ništa se ne učini po pitanju zagađivanja zraka doći će do pomora stanovništva u Gradu Sisku i ja sam vas pitao iz razloga zabrinutosti, a Vlada ima instrumente da učini da se taj problem u Gradu Sisku riješi. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, gospodin Mlakar je rekao citiram nešto se u međuvremenu dogodilo. U međuvremenu ste vi izgubili izbore i sad se postupa po zakonu kojeg ste vi donijeli, ne mi, vi. Vi ste donijeli taj zakon i ovo je sad posljedica dovršenja procesa po zakonu kojeg ste vi donijeli, a vi ste odbijali naše amandmane ako se ja dobro sjećam. Nisam bio tu, ali to ste vi rekli. Nemam razloga vam ne vjerovati. I još ste rekli da je praksa bila da se u tijelima takvim sudjeluje i oporba što izrijekom znači, zapravo izrijekom ne, niste tako rekli, ali predmnijeva da ste vi za to da se govorimo o vašim i našim članovima povjerenstva što baš nije neka sjajna demokratska praksa.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke je razmatrao ovaj Konačni prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći koji je dostavila Vlada u drugom čitanju predsjedniku Sabora. Moram reći da veliki broj građana koje zastupamo se nalazi u vrlo teškom materijalnom položaju i vrlo često je neinformiran o svojim pravima i obavezama tako da oni vrlo često nisu u stanju da ista ova prava i ostvare. U Republici Hrvatskoj institut besplatne pravne pomoći i do sada je djelomično bio reguliran odredbama Zakona o odvjetništvu, Zakona o parničnom postupku, Kaznenim zakonom i drugim. Međutim vrlo često je bio evidentan sukob nekih odredaba ovih zakona i ustavnopravnih odredaba. Kao primjer odredbe Zakon o odvjetništvu postavlja se kao uvjet za ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć hrvatsko državljanstvo. Ovim se direktno povređuje članak 26. Ustava koji govori da su svi građani i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim tijelima koji imaju javne ovlasti, a povrijeđen je također članak 14. Ustava koji govori da su svi građani pred zakonom jednaki, da imaju ista prava i slobode neovisno o njihovoj rasi, nacionalnom porijeklu, rođenju i drugim razlikama. Postoji šansa da se sukob sadržaja navedenih zakona i Ustava prevaziđe institutom besplatne pravne pomoći baš donošenjem ovog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Do sada se ova pomoć pružala samo određenim kategorijama kao što su izbjeglice, povratnici, raseljene osobe, a kriterij je bio isključivo nisko imovinsko stanje. Danas se javlja potreba da se institut besplatne pravne pomoći proširi još na neke kategorije sa niskim imovinskim stanjem kao što su umirovljenici, nezaposleni, samohrani roditelji i dr. Ono što smatramo da nije dobro u sadržaju ovog prijedloga zakona je inzistiranje na obavezno pribavljanje uputnica za pružanje primarne pravne pomoći. Osim dolaska do formulara same uputnice građani moraju pribaviti veliki broj doku
Zahvaljujem. Pa evo ja moram se samo javiti čisto zašto što ovdje se tiče nešto i liječnika i iako je pravna struka kako kaže gospodin Miljenić nije za to da piše prisila prema zdravstvenom djelatniku ali očito ne zna s kakvim se situacijama mi se susrećemo tako da mi u svakom slučaju kao liječnici pozdravljamo ovakve oblike, odnosno ovakav oblik zakona koji je usmjeren prema zdravstvenim djelatnicima i što ste ovim člankom regulirali na neki način i zaštitili liječnike kod obavljanja njihove djelatnosti. Kako ne bi došlo sada do nekih zabuna da liječnicima to ne treba ja ću samo reći nekoliko statističkih podataka na temelju zadnjih nekoliko anketa. Više od 90% liječnika izjavilo je da je doživjelo neki od oblika nasilja za vrijeme obavljanja liječničke djelatnosti, oko 70% ih je doživjelo nasilno ponašanje bilo od svojih pacijenata ili njihovih obitelji a samo je 28% liječnika prijavilo jedan od tih incidenata. Više od 60% ih nije nikad prijavilo nikakav incident. Zašto? Zašto što su se naravno bojali da će se to ponavljati. Naravno sustav sigurnosti i fizičke zaštite u većini bolnica nije djelotvoran. Morate znati da postoji samo jedan portir ili uopće ne postoji niti to. Tako da ja u svakom slučaju pohvaljujem što ste izmjenama Kaznenog zakona se sjetili i nas i što ste prihvatili naše zahtjeve koje je predlagala i liječnička komora i što smo našli konsenzus oko naše zaštite. Ono što ne treba nikako zaboraviti da Kaznenim zakonom naši pacijenti posebnom glavom Kaznenog zakona bili su na neki način zaštićeni i to u glavi 9., gdje kaže kaznena djela protiv zdravlja ljudi, jel', gdje se štiti i zdravlje kao opće javno dobro i time je propisan i niz kaznenih djela za koja su mogli odgovarati samo i isključivo liječnici, stomatolozi ili drugi zdravstveni radnici. I zato je osobno smatram da se na ovaj način uravnotežilo liječnička djelatnost koja se sada može obavljat bez ikakvih, recimo to tako, nasilja, a da svaki naš pacijent može dobiti adekvatno zdravstvenu zašt
Da, pa drago mi je što smo sad na neki način usuglašeni da bi bilo dobro donijeti ovaj zakon čim prije, da postupanje krene čim prije, da čim prije krenemo sprječavati širenje ovog virusa za ovo, u zakonu predviđeni način. Da, poštovana gđo. saborska zastupnice iz vašeg izlaganja nisam uspio razabrati kako bi to u 10. mj. mogli predvidjeti ove brojeve. Mislim da ste izjavu kolegu Capaka izvukli iz konteksta i da nije bio riječ čitavo ovo vrijeme o eksponencijalnom rastu novooboljelih. Mislim, ako pogledate podatke i broj porasta, on ipak nije eksponencijalan i na neki način, čitavo vrijeme se kontrolirao. Da, tada nije moguće bilo predvidjeti kakvi će brojevi biti, međutim, i tada su donesene određene mjere koje su bile prilagođene aktualnom trenutku, kao što i u ovom trenutku donosimo nove mjere i izmjene zakona, a sve u svrhu sprječavanja širenja ove virusne bolesti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa ja ću isto početi svoju raspravu sa rečenicom kojom je počeo kolega Kurtov. Nije jasno zašto je zakonom jedino poticaj za matice pčela izostavljen, a za sve druge vrste uzgojeno valjanih životinja postoji u zakonu. Ne izostavljen, nego izbrisan, maknut, ukinut. Mislim da bi bilo puno bolje pitanje. Mislio sam da ćemo od predlagača dobiti odgovor zašto je došlo do ukidanja toga poticaja 2002. godine jer taj poticaj je ukinut 2002. godine kada su smanjeni poticaji za slatkovodno ribarstvo taj puta je i ukinut ovaj poticaj. Radi se o tridesetak proizvođača matica. 2002. godine smo imali 47 000 matica proizvodnju, 2004. je već palo tri puta manje, 2003. dva puta manje, 25 i 18. Znači, 2002. godine su pčelari ostali bez tog poticaja. Posljedica se vidi odmah nakon toga. Međutim, predlagač to ne kaže. Pitam tko je bio taj koji je procijenio 2000. godinu da to treba ukinuti, koji su bili razlozi i pitam predlagača tko je digao ruke za ukidanje toga poticaja. Mislim da je to u Prijedlogu ovog zakona trebalo donijeti inače sam zakon kao zakon u svakom slučaju da podržavamo jednu takvu inicijativu, jer kažem radi se o malom broju proizvođača ali posljedice toga su daleko, daleko veće. Iz samog ovog Prijedloga se također vidi da još jedna stvar nije rečena. Vidi se naime iz proizvodnje količine meda 2002. godine gdje ispada da je na 107 000 košnica bila proizvodnja 2060 tona. To znači 19 kg po jednoj košnici, a mi znamo da je proizvodnja tridesetak kilograma po jednoj košnici. Znači, di je 30% proizvedenog meda u Hrvatskoj? Na sivom tržištu i to mi svi vrlo dobro znamo, jer imamo priliku da u papučama prodamo kilu meda za stotinjak kuna, a ne da ga izvezemo za četiri dolara koliko je sad cijena na izvozu. Znači, to je još, to je jedan još od problema koji je možda trebalo dodirnuti. Slažem se da treba zaštititi sivu pčelu kao autohtonu. Ako ništa ono znamo da imamo problem u Bosni uvoza iračke matice g
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović. Evo i sami ste kazali da taj zakon se bude vjerojatno još morao i doraditi, nema idealnog zakona, a pogotovo evoga Zakon o komasaciji je se prvi još u Hrvatskoj donesel 1902.g. znači želja je bila da se stvarno unaprijedi i da se neke stvari riješe još davno, davno prije. I ovaj zakon danas kojega mi donašamo i prvo i drugo čitanje vidimo da tu ima puno stvari koje se jednostavno na terenu teško provode. Provode se zbog toga i sami ste rekli zbog prijašnjih možda nekakvih grijehova koji su bili zbog nedovoljno dobre provedivosti, pa pogodovanja. I onda je vrlo žalosno kad mi čujemo da je ja kad sam gledala taj zakon sam bila sretna kad sam vidila da i jedinice lokalne samouprave se mogu uključiti, da će to brže i lakše doći da vide koje se zemljište treba komasirati na koji način, ali je jednostavno žalosno da se tu čuje da su načelnici nekakvi lokalni šerifi koji pogoduju nekome zemljišta za ne znam kojekakve malverzacije. Mislim da to nije lijepo jer svima je u interesu da se što bolje izvrši i da se provede bilo kakav zakon, a i mislim da bi trebalo poraditi malo bolje na educiranju i informiranju stanovništva da oni konačno počnu vjerovati da taj zakon je dobar stvarno ne samo za državu, za lokalnu sredinu nego i za …
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle gospodine Ljubić, vi ste <PARTY>-ovac i vi stvarno možete to sve uvijek zamutiti i napraviti onako kako vama odgovara, a to vam je otprilike kao jučerašnja tiskovna konferencija vašeg potpredsjednika Vlade u kojem ga se pita jedno, a on odgovara drugo. Dakle mogućnost nekakvog plagiranja njegovog rada sigurno nema veze s tim što je on bio zapovjednik gardijske brigade, ali on to stavlja u prvi plan, pa je time to sumnjivo. Dakle vi dobro znate da sam ja učinio za HVO i dolje za branitelje iz HVO-a puno više od ovih i tu koji sjede koji se lupaju u prsa o zaljubljenosti u BiH. Da, bilo je to mnogo, mnogo pogotovo u mom vukovarskom kraju, ljudi koji su porijeklom iz BiH, međutim to ponovno ne govori o BiH nego govori o Hrvatskoj. Što bi rekao Trump mi imamo hrvatske branitelje iz Hrvatske i hrvatske branitelje iz BiH, nemojte se ljutiti ili se ljutite, ali hrvatski branitelje iz Hrvatske first to je moj stav, a mi ćemo pomoći i pomagali smo. Vi znate dobro i ne znam tko će isplatiti, dakle vi uvijek koji ste ovdje u Saboru mislite imam ja plaću baš me briga ovdje se dodvoravate i sve … tko će isplatiti milijardu i pol kuna tzv. tužbi vi to dobro znate, znači ekipa od Šuška, Krešića, Rojsa koji su ispunjavali one, dakle mi imamo ranjenih za one koji ne znaju tisuće ljudi su ranjeni od jedne granate na istom mjestu, istoga dana. To jednostavno teorijski nije moguće, osim što je moguće negdje, a to treba onda platiti još milijardu i pol kuna i vi to dobro znate. Ja sam protiv toga, a ne da se slučajno ne bi pomoglo našim sunarodnjacima u BiH, za to sam uvijek. Kolega Vidović, 40 tisuća zahtjeva za priznavanje statusa ratnog vojnog invalida na temelju bolesti već postoji, oni su u ladicama i čekaju da se obrade. Ali, nakon ovog zakona, ne znam, ja mislim da će biti još 400000 tih zahtjeva, jer uistinu ja ne vidim budalu koja bi se ujutro ustajala u 6 sati i išla negdje raditi, ako može sjediti kod kuće. A morate znati, da nako