EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Ma slažem se ja kolega Jakovina s vama, ja se slažem doista s vama u tome dijelu da trebamo krenuti naprijed. Međutim, uzrok ove negativne bilance našeg fonda to mene zabrinjava. Jer sam govorio od svih prijašnjih vlada od kojih je formiran Fond za hrvatske branitelje. A sad još jednu činjenicu kad ste me rekao bih malo i povukli za jezik, netko je sjedio od udruga hrvatskih branitelja onoga momenta u nadzornom odboru INA-e kad se prodavalo 7% dionica. Je, je gospodine Matiću, je. Prema tome, ja bih napravio jednu reviziju toga našeg poslovanja dosada i krenuo naprijed i napravio strategiju. Pa upravo to i hoću cijelo vrijeme reći da bih napravio Strategiju upravljanja fondom i da budemo prisutni u tome i da taj fond vratimo u interesu hrvatskih branitelja i da ga oplemenimo. To je cijela moja poanta danas priče da hoću to napraviti. Ali netko mora odgovarati za negativno poslovanje. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Prijedlog zakona je vrlo dobar i navest ću nekoliko svojih primjedbi koje bi mogle poboljšati zakon u drugom čitanju. Od posljednjih redovnih lokalnih izbora održanih u svibnju 2009. godine uočeni su određeni problemi proizašli iz činjenice da izvršne ovlasti koje su ranije bile pod kontrolom predstavničkog tijela kroz ovlast biranja i razrješenja općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana sada je u isključivoj nadležnosti neposredno izabranog općinskog načelnika, gradonačelnika i župana. Bez suradnje između predstavničkog i izvršnog tijela u sadašnjem važećem zakonskom rješenju u konačnici rezultira raspuštanjem predstavničkog tijela najčešće kod ne predlaganja proračuna. Da bi se to spriječilo novo rješenje u ovom prijedlogu zakona ide za time da se istovremenim raspuštanjem predstavničkog i razrješenje izvršnog tijela kod ne donošenja proračuna odnosno odluke o privremenom financiranju ojača međuovisnost predstavničkog i izvršnog tijela upravo u slučaju ne donošenja ključnog dokumenta, a to je proračun lokalne jedinice. Tu bi možda bilo dobro ugraditi klauzulu u smislu da se ova mjera raspuštanja predstavničkog izvršnog tijela ne primjenjuje u zadnjoj godini mandata kada su izraženi partikularni interesi pojedinih stranaka ili grupe građana za opstrukcijom i za uzimanjem pozicija za nadolazeće izbore. Mišljenja sam da je za pozdraviti i novo rješenje u ovom zakonu koje osigurava kontinuitet u obnašanju dužnosti općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana u situaciji kada je proteklo više od pola mandata te ostavljanjem mogućnosti obnašanja dužnosti od strane zamjenika koji je izabran zajedno istovremeno sa općinskim načelnikom, gradonačelnikom, odnosno županom kojemu mandat prestaje. Važećim zakonom propisano je da upravnim tijelima upravljaju pročelnici koje na temelju natječaja imenuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan. Prijedlogom zakona
Poštovani potpredsjedniče sabora, <PARTY>, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo uvodno prije daljnjeg obraćanja mogu vam samo odmah kazati, mada je to već i u javnosti komunicirano, Klub <PARTY>-a kao dio parlamentarne većine podržat će izbor do sad g. Radovana Dobronića dosadašnjeg suca Trgovačkog suda u Zagrebu za predsjednika Vrhovnog suda RH. Al dopustite mi prije dalje u ovoj raspravi da se osvrnem na neke dijelove koje mi se čine dosta bitni, da se naglase tijekom ove rasprave. O samom postupku izbora … predsjednika vrhovnog suda kao što je to od samog početka na neki način nametnuto daje se pogrešno i krivo tumačenje uloga i … samog izbora predsjednika vrhovnog suda. Njega se želi pokazati kao da je to spasi ključ reforme hrvatskog pravosuđa. No to nije niti će to ikad biti tako. Predsjednik Vrhovnog suda prije svega ima ovlasti u pogledu organizacije rada samog suda na čijem je čelu, on ne dodjeljuje predmete, oni se dodjeljuju elektroničkim putem, u pravilu ne sudi, ne predlaže niti ne donosi propise. Pravu reformu radi Vlada RH i to u tri osnovna segmenta ide, zakonodavnom, organizacijskom i razvojnom. Stoga će fokus naše vlade biti da se smanji broj neriješenih predmeta posebno onih koji su stariji od sedam godina, skraćivanje daljnjeg trajanja postupka koji je već uvođenjem digitalizacije i rasprave putem na daljinu na nekim sudovima kao eksperimentalno pokazuje odlične rezultate i nastavit će se u tom smjeru. Nadalje, također želim istaknuti neke druge važne koje su se dešavale u ovom postupku, paralelno s ovom pogreškom tezom da se novi predsjednik Vrhovnog suda kao osoba da će spasit hrvatsko pravosuđe u ovom postupku su se djelomično omalovažavali i blatili ne samo suci Vrhovnog suda već i svi suci u RH. Zbog takvog pristupa u izvješću o vladavini prava dobili smo i kritiku Europske komisije. Povjerenje u pravosuđe srozano je do te mjere da položaj percepcija sudaca i sudačke dužnosti vjerovatno nikada nisu bili gori i osim što ta per
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima bio je isprva predstavljeno i tako je bio predstavljen na odborima u dnevnom redu u dijelu rasprava zajedno sa zakonima koji su dio regionalnog razvoja kao što je to Zakon o brdsko-planinskim područjima odnosno Zakon o potpomognutim područjima i to je jedan logičan i ispravan kontekst u kojem taj zakon treba i bit za razliku od današnjeg kada je on tu zajedno sa Zakonom o javnoj rasvjeti odnosno o kogeneraciji, ali u redu. Politika stambenog zbrinjavanja na potpomognutim područjima svakako bi trebala dio opće politike regionalnog razvoja RH a ono što mogu primijetiti je da je dosadašnji zakonski okvir koji se bavio stambenim zbrinjavanjem na potpomognutim područjima da se fokusira prije svega na problem povratnika i na problem izbjeglica i to na onim područjima koja su u vrijeme Domovinskog rata bila okupirana. Dovoljno je vremena prošlo, proteklo od kraja rata pa bi ta fokusiranost ipak trebala se proširiti na sva potpomognuta područja koja su i definirana Zakonom o regionalnom razviju temeljem indeksa razvijenosti a jednako tako i na brdsko-planinska područja, na otoke i na pogranična područja. Ovaj prijedlog zakona kako je navedeno u njegovom uvodnom obrazloženju, ima dvije osnovne intencije, dva osnovna cilja. Primarni i glavni cilj mu je stvaranje sustava mjere aktivnosti koja će rezultirati poticanje povratka ostanka i naseljavanja stanovništva na potpomognutim područjima sukladno Zakonu o regionalnom razvoju odnosno o indeksu razvijenosti. To je sustav koji će doprinijeti demografskom i gospodarskom razvoju tih područja. Sekundarni cilj ovog prijedloga zakona je poticanje suradnje središnje državne vlasti sa lokalnim jedinicama na potpomognutim područjima kako bi se poticalo stvaranje radnih mjesta, konkurentnost, gospodarski rast, bolja kvaliteta života i održivi razvoj. Politika stambenog zbrinjavanja
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću isto u svoje ime pozdraviti ove mjere Vlade RH, naravno reći ću da smo svi mi ovdje u oporbi očekivali da bude malo više toga, da bude malo sve skupa konkretnije ali evo nakon današnjega istupa koji su imali vladajući, prvenstveno mislim na predsjednika Vlade i na ministra financija, ipak očekujemo u budućnosti malo i konkretnije mjere jer mislim da je ovo trenutak kad ne možemo razmišljati o nekakvom uobičajenim ekonomskim kategorijama, ne možemo samo razmišljati o tome koje su nam trenutne mogućnosti nego moramo izaći iz tih okvira jer obaveza države a država nije samo himna, grb i nogometna reprezentacija nego država mora pokazati jednu odgovornost i obaveza je države da intervenira u ovakvoj situacija jer ona prvenstveno zbog toga i postoji, zato treba ići iznad mogućnosti koje trenutno ona ima. Treba dati jedan jasni stimulans gospodarstvu koji se ne može svest isključivo na ove odgode nego treba razmišljati i o nekim jednokratnim potporama za one sektore gospodarstva koji su najviše ugroženi, oni nisu jednako ugroženi u svim dijelovima Hrvatske. Ja dolazim primjerice iz Krapinsko-zagorske županije, kod nas je razvijen uz industriju koja je razvijena, kojoj treba prvo pomoć, proizvodnji razvijanja recimo, izuzetno jako prijevoznički sektor, oni danas isto trpe velike gubitke a znamo koliko su nam u ovom trenutku potrebni. Hvala svim evo vozačima koji su danas negdje na cestama i koji omogućavaju da imamo danas normalnu koliko-toliku normalnu opskrbu u našim trgovinama sa mješovitom hranom, sa lijekovima, sa svim onim drugim što je neophodno. Naravno najveća zahvala ide zdravstvenim radnicima kojima moramo odati jedno posebno priznanje, radnicima u Crvenome križu koji neumorno isto rade i obilaze naše starije sugrađane, blagajnicima, čistačicama itd. Pokazala je ova kriza zapravo i pokazuje da nam turizam ne može biti nešto na što se možemo isključivo bazirat, to je sasvim
Odluka se treba sastojati od niza elementa da bi bila dobra. Mi smo ovdje već kazali da u strateškom smislu LNG terminal je potrebno Hrvatskoj i time se ugrađujemo u energetsku kartu Europe i postajemo faktor na toj karti, što je važno i za naš međunarodni položaj. Da bi pravilnu odluku donijeli, jedna od sastavnica od kojih se ona mora sastojati je i komunikacija sa lokalnom upravom i samoupravom. Kolega Jovanović nas je upravo podsjetio maloprije, da su neki razgovori održani sa načelnicom općine Omišalj Ahmetović, ali da nisu razgovarali tema razgovara nije bio LNG terminal na Krku, nego sasvim neke druge teme. Ministar nam je ovdje Čorić bio i kazao da je od razgovarao. E pa sad netko tu ne govori istinu, a ovakvo stratešku važnu odluku bez komunikacije i koordinacije sa lokalnom upravo i samoupravom donositi, mislim da apsolutno nije dobro. Što se tiče faza, prve i druge faze iz ovog projekta, o njoj smo više puta govorili tijekom današnje diskusije, i ukazali smo na nelogičnosti, koje su sadržane u ovakvom prijedlogu Vlade. Da 10 g. imamo prvu fazu plutajućeg terminala, tek nakon toga, drugu fazu kopnenog terminala uz nemogućnost, da prije u okviru u ovih prvih 10 g. idemo na kopneni terminal, jer nas obvezuje naša obveza prema EU koja nam je financirala kupnju plutajućeg terminala. Sami sebi vežemo ruke, sami sebi upadamo u usta. Pa ako smo htjeli brzo distribuirati plin po Europi, mogli smo ne znam, godinu dana, predvidjeti plutajući plin, ako je takva priša što bi rekli u Dalmaciji, ali ne ograničavati 10 g. ne izgradnju kopnenog terminala. A kopneni terminal očigledno, evidentno nam je u planu i čemu onda ići u 2 troška, plutajući 10 g. minimum 10 g. nakon toga kopneni. Molim glasanje o amandmanu. Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, mislim da ste prekršili članak 239. gdje ste izrekli opomenu koja nije sadržana u članku 238. A da se vratim na jutarnji dio naše sjednice, predsjednik Sabora Jandroković je kazao da će uputiti pitanje Odboru za Ustav i
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Izrekli ste nekoliko istina, ja ću se samo zadržati na dvije. Prvo je kad govorite da smo mi ovdje zaduženi promišljati politike koje će pomagati pripadnicima nacionalnih manjina, onda imajmo na umu da se mi upravo suočavamo s referendumom koji zastupnicima nacionalnih manjina žele oduzeti njihova prava. Nedopustivo je da itko pomisli 2018. godine da je moguće da u istom prostoru postoje ljudi koji imaju različita prava. To je po definiciji diskriminacija. Drugi oblik diskriminacije koja opet proizlazi iz naše političke svijesti, a gotovo nitko to danas nije spomenuo je to da mi kršimo i dječja prava u predizbornim kampanjama. Na lokalnim, pogotovo na lokalnim izborima dolazi do masovnog kršenja dječjih prava i o tome trebamo progovoriti, a za ta prava smo mi kao političari odgovorni. Poštovani kolega Culej, biti ću sad u potpunosti jasan. Nisam negirao vrijednost Domovinskog rata, u nekoliko puta sam čak istaknuo da netko tko ne priznaje utemeljujući čin hrvatske državnosti, a to je Domovinski rat, da je samim time i negirao mogućnost da bude građanin ove zemlje. I nadam se da se s tim slažemo, da se svi slažemo. Onaj tko negira vrijednost Domovinskog rata i utemeljujući čin Domovinskog rata kao čin utemeljenja hrvatske države, hrvatske državnosti je samim time se izvlastio iz mogućnosti da bude građanin RH, ali slažemo da iz tog utemeljujućeg čina mora proizaći lanac svih ostalih domoljubnih čina. I za mene je u 2018. domoljubni čin nakon Domovinskog rata, ja ga sad vidim da se on transformira u brizi i to domoljubnoj brizi prema djeci koju nećemo izlagati niti jednom obliku kršenja prava i diskriminacije. Zahvaljujem.
Ne, ovo pitanje nije riješeno amandmanom Vlade. Ovo je nešto drugo jer ovdje točno piše, dakle, prilikom davanja koncesije prednost ima brodar koji je ponudio veću naknadu za koncesiju na određenoj liniji. Ne traži potporu, ali traži manju, ispričavam se, dakle, nakon provedenog javnog natječaja u slučaju dva ili više istovjetnih ponuda prednost prilikom dodjele koncesije ima brodar koji je do sada već obavljao prijevoz na istoj liniji. To je suštinski sasvim drugačiji amandman nego što je dala Vlada i stoga tražim glasovanje.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege! Ja se isto priključujem mišljenju kolega koji podržavaju ovaj Zakon, ali isto tako i podržavam jučerašnju izjavu državnog tajnika da je naša lokalna i regionalna samouprava od 1993. pa do danas pa i ubuduće mislim da je iz izbora u izbore sve bolja bez obzira na nemilosti koje nam se događaju nakon svih provedenih izbora. I upravo radi toga mislim da je pravo vrijeme da se ovakav zakon donese, a isto tako ja pozdravljam primjenu ovog Zakona od 2009. godine kako bi imali vremena zaista kroz sve ostale zakone regulirati znači odnose između nositelja izvršne vlasti, izvršne vlasti i predstavničkog tijela u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Mislim da na ovaj način će izbor nositelja izvršne vlasti osigurati kontinuitet u radu jedinica lokalne i regionalne samouprave, a odnosno da kažem normalnom funkcioniranju jer sada predstavničko tijelo se raspušta mjesec dana prije izbora prije treće nedjelje u svibnju mjesecu, a nakon toga ako imamo problema, ako nemamo apsolutnu pobjedu pojedine političke opcije ide se u kojekakve političke pregovore i to može odagnati cijelu tu proceduru i formiranja predstavničkog tijela, a isto tako i formiranje izvršne vlasti i čelnika izvršne vlasti pa do rujna a možda i ponovljene izbore što sigurno otežava rad i jedan kontinuitet rada u jedinici lokalne samouprave. Proračun se donosi za iduću godinu do 15. svibnja. Prva 3 mjeseca su uvijek pogotovo u jedinicama lokalne samouprave sa manje broja stanovnika znači 3 do 10 tisuća ljudi. Otežano je punjenje i tek one svoje razvojne programe mogu ostvarivati početkom proljeća dolaze izbori. Dolazi taj na neki način šok i zato smatram da kontinuitet rada izborom čelnog čovjeka znači nositelja izvršne vlasti nema razloga ono što, kad se izabere da li u jednom, da li u dva kruga mislim da može bar podržavati te projekte, a isto tako obaviti nadzor nad radom upravnih odjela u općinama, gradovima i županij
Dame i gospodo ljuta rana liječi se ljutom travom. Kaže narod. Mi umirovljenici smo posebno osjetljivi na proces pretvorbe i privatizacije. To je naš minuli rad. On je u velikom dijelu preminuo. Mi bi željeli da ga na određeni način oživimo. Jedan od tog ili od tih načina je i prijedlog koji je predložio Klub Hrvatske stranke prava. Međutim on predlaže izmjene i dopune. Ja otvaram novu mogućnost. Mi bi morali ili mogli, ako ima volje, mi bi mogli donijeti i novi zakon o privatizaciji i u taj zakon ugraditi i druge institute koji se nisu u praksi pokazali najučinkovitijim. Sve dosadašnje rasprave koje smo vodili oko državne revizije, državnog odvjetništva posebno pučkog pravobranioca isticali smo nezakonitosti u pretvorbi i privatizaciji. Donijeli smo zaključke, prijedloge. Ostalo se na tome. Da li treba učiniti novi korak? Mislim da je potrebno da učinimo novi korak. Mi ćemo dati podršku ovom Prijedlogu. Željeli bi ga imati u drugom čitanju sa još prijedloga koji u međuvremenu će se izdiskutirati. Mi očekujemo učinkovite akcije državnih institucija jer dosadašnji rezultati, nasljeđivanju stanja u privatizaciju nisu ispunili naša očekivanja. U narodu ostaje uvjerenje da je loša privatizacija, nije događaj slučaja. Već da se u svemu našla spregu politike. Kažemo da smo nemoćni. Pa mi smo najvažniji organ u Republici Hrvatskoj. Mi smo politički najodgovorniji. Mi donosimo zakonske propise. Zašto da ne donesemo zakon koji će privatizaciju i čitava, čitav postupak učiniti transparentnim i efikasnijim, učinkovitijim. Ako Vlada Republike Hrvatske je osigurala uvjete državnih organa i državnih institucija onda se postavlja pitanje: A zašto one ne rade svoj posao? Izgleda da je netko ovdje zatajio. Preko 1400 imamo nezakonitosti, podnosimo 40, svega 40 optužnica i svega 18 je prihvaćeno. Prema tome nesrazmjer je između onog što se u praksi dešavalo i onog što je u stvarnom sudskom postupku. Nepojmljivo je da država svoju imovinu brani slabije nego što brani privatnik svoju.
Hvala gospođo potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Nakon 20 godina od formiranja samostalne Hrvatske države koja je kroz stoljeća mijenjala svoju veličinu, državna uređenja, napokon se donosi zakon kojim se reguliraju svi odnosi sa brojnim pripadnicima hrvatskog naroda pa tako i sa pripadnicima suverenog i konstitutivnog hrvatskog naroda u BiH, pripadnicima Hrvatske manjine u europskim državama i hrvatskim iseljenicima u prekomorskim i europskim državama i njihovim potomcima. Hrvati su jedan od najvećih iseljeničkih skupina iz Europe. Ovdje je prije u raspravi bilo rečeno da kada raspravljamo o ovoj temi da ne treba uključiti emocije. Ja ipak mislim da je ovo jedan zakon koji traži itekako emocija. Jer da nije bilo tih emocija prema svojoj državi svi ti naši iseljenici koji su već u drugoj polovici 19. stoljeća osnivali hrvatske klubove diljem svijeta i kroz to osnivanje su gajili svoj identitet ne bi bilo ovoga što se dogodilo prije 20 godina. Isto tako da nije bilo tih emocija kroz desetljeća unatrag ne bi ukazivali na položaj Hrvata u Hrvatskoj u bivšim uređenjima. I mnogi od njih su zbog tih svojih uvjerenja i izraženih emocija i ljubavi prema domovini nažalost i završavali u zatvorima stranih država. Još ovom prilikom tim ljudima koji su robijali za Hrvatsku trebamo izreći još jednu dužnu zahvalnost. Ovaj zakon isto daje okvire za promišljanje Hrvatske u novom svjetskom poretku. Poznata je demografska slika HRvatske, da je praktički Hrvatska po nekim predviđanjima demografa da je praktički u izumiranju, da će nas u narednih 50 godina biti čak milijun manje. Ja mislim da ovaj zakon i formiranje središnjeg državnog ureda otvara mogućnosti da u budućnosti svi ti potomci naših iseljenika bilo u europskim zemljama bilo u prekooceanskim zemljama, tu mislim na Ameriku, Kanadu, Južnu Ameriku i Australiju da je to mogućnost i ja vjerujem da će kako je ova Vlada predložila ovaj zakon, da će iduće vlade imati to na umu i upravo preko ovog zakona
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kako bite mogli nastavit ovaj svoj odgovor, ja ću vas opet malo pitati o kacigama. Evo i sami ste rekli zapravo, kolegica tu i vladajuće stranke kaže da je ona, da svi nose kacige, pa što se onda dogodilo na tom odboru. Da li oni moraju samo klimat glavom kad ovoga oporba da neki prijedlog jer meni zaista nije jasno zašto vi mislite da oni nisu odmah stavili da kacige moraju svi nositi? Da li to zapravo njih nešto košta kao vladu? Da li oni se stalno boje nekakvih financijskih sredstva koja će morati osigurati u državnom proračunu jer ja zaista ne vidim nikakvu prepreku, znači korisnici će si sami financirat svoje kacige, a za vladajuće se ništa loše neće dogoditi osim što će se spasiti pokoji ljudski život. Evo, zahvaljujem. Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Članak 238., ja ću samo reći da je kolegici bilo stalo do ljudskih života onda bi glasala za prijedlog kolegice Anke Mrak Taritaš i podržala bi da svi koji sudjeluju u prometu električnim romobilima moraju nositi kacige, a ne bi dizala ruku onako kako joj kažu s Markovog trga samo sa suprotne strane.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Kajin, rekli ste jednu rečenicu koja je monstruozna, rekli ste da na Bleiburgu nitko nije ubijen, Damire ti to reče i osta živ. Damire ovo nije 47. ovo je 10. i molim vas prestanite ispirati mozak Hrvatskom narodu, pročitajte bar što o tome piše Milan Basta pa će vam biti malo jasnije. Rekli ste da je Blažević šamaro tu drugaricu, ne rekoste Kutija je šamarao. Damire mi potomci nevinih žrtava smo oprostili svima, prihvaćajući nacionalnu pomirbu i stvaranje Hrvatske države, da i vi oprostite nama što smo vam srušili komunizam i Jugoslaviju.
Pa ja se slažem kolega s vama da ima stvarno i evo tih … divljači koje rade štetu na gospodarstvu na poljoprivredi. Znam evo primjere … divlje svinje itd. domacije itd., ali mislim da to moraju riješiti i lovačka društva. Mislim da oni imaju to, jer oni plaćaju osiguranje i osigurani su preko osiguravajućih kuća gdje moraju nadoknaditi štetu. A sada veli, evo teško je, mislim da državni tajnik bi možda dao bolji odgovor, ali mislim da sada zbog tih stvari ići na izmjenu nekakve zakone, mislim da to ne bi bilo dobro. Ja mislim da u svakom slučaju ovaj prijedlog Zakona o zaštiti prirode je puno bolji nego kaj je bio do sada i mislim da se bar u veliko olakšati, bar za razliku kako je bilo do sada. Da će nadzorne službe imati veće određene ovlasti u svom radu za razliku koje su imali do sada. Vidjet ćemo praksa će pokazati koliko će nam to otežati ili koliko će nam olakšati. Ja mislim u svakom slučaju da će olakšati. Hvala.
Kako danas 25. svibnja 2006. godine govoriti o ovoj temi, a da istovremeno ne zadobijem puno replika, ispravaka netočnih navoda i sl. Ali evo, potrudi ću se upravo u tom, na taj način razgovarati o ovoj temi. Oni koji zapravo, to je moje mišljenje, o ovom ne žele razgovarati, pa naravno i odlučivati, i oni koji žele da ovo bude tabu tema tih sljedećih 45 godina kao što je bila od 1945. do '90. kažu nek se procesuira. I ja kažem nek se procesuira, ali nek se procesuira ono što je ratni zločin. Nek se procesuiraju događaji od '41. do '45. sa svih strana oni koji još nisu procesuirani. I mislim da je to posao državnog odvjetnika kojem smo nedavno svi ovdje dali punu potporu. Da ne bi puno filozofirali što on treba činiti, ja ću to ovdje javno reći. Vojno historijski institut iz Beograda u 157 knjiga, ili nešto više, zapisao je svaki ratni događaj na prostorima bivše Jugoslavije u razdoblju od '41., 9. svibnja '45. Tamo ćete vrlo dobro i lako pročitati. Citiram samo neke dijelove, zarobili smo 132 domobrana u garnizonu Aražano i sve ih pobili. Naročito se u ubijanju istakao drug, neću mu reći ime, XY Zarobili smo talijanski učiteljicu i svi je silovali. Pobili smo sve ustaše u tom i tom selu. '42. godine Rade Bulat odlazi u Prominu da formira, tobože formira partizanski, i pokrene partizanski pokret i da formira odred Bude Borijan. Rade Bulat žari i pali po hrvatskim selima, pomaže četnicima, siluje, ubija i konačno kad je sa svojom skupinom sasjekao svećenika … Maksimilijanu Baći koji je bio tada … za Dalmaciju piše Titu i veli: Druže Tito da ga vi niste poslali ovamo, nad njim bi već davno izvršili najtežu kaznu. Prema tome državni odvjetnik nek iščita i svi oni koji se zalažu za progon ratnih zločina, nek iščita ove knjige Vojnohistorijskog instituta iz Beograda i tamo će naći i imena, imena počinitelja, imena zapovjednika itd. Na žalost mnogi od njih nisu živi ili većina nije živa, neki jesu. Mislim da je i gospodin Maksimilijan Baće koji se zalaže za Tita da povuče