EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Mi ćemo samo ispred <PARTY>-a podržati ovaj zakon budući da želimo da u poljoprivredi se počne sređivati situacija. Ako se sredi stanje za poljoprivredu, stanje pšenice i brašna nadamo se da će isto tako se početi rješavati i druga proizvodnja u poljoprivredi što mislim da je vrlo bitno prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju da se sredi stanje na poljoprivrednom zemljištu i tržištu. Mislim da hrvatska Vlada ovim zakonom će pomoći da se konačno krene sa jednim smjerom da bi mogli i na drugim primjerima, na drugim artiklima koje imamo u proizvodnji na isti način riješiti situaciju. Mislim da što se tiče brašna i pšenice u Dalmaciji mi imamo situaciju da pšenica nam služi više za stočnu hranu nego za brašno što je do sada bila situacija, a ja se nadam da u budućnosti reguliranjem tržišta pšenice i brašna da će se izbjeći ta situacija i da ćemo moći organizirati proizvodnju pšenice na cijeloj državi. Mislim da ćemo podržati ovaj zakon ispred <PARTY>-a i to bi bilo sve. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Taritaš, da, rekli ste da investitori se gube u toj cijeloj situaciji kada dolaze do nekih nerješivih predmeta. Ja bih vas samo podsjetio, razgovarali smo više puta o tome, o pravu građenja. Mi smo uveli institut pravo građenja a još nismo riješili situaciju ako na jednom projektu se dobije građevinska dozvola sa jednim pravom građenja gdje su recimo jedinice lokalne samouprave i s druge strane imate vlastitog zemljišnog investitora, za zatvoriti cijeli taj predmet bez obzira što ste dobili građevinsku dozvolu, počinjete se gubiti u tunelu administracije i veoma teško ćete riješiti taj problem. Mislim da definitivno ako smo neki institut proklamirali, ako radimo na tome da pravo građenja bude institut koga je jedinice lokalne samouprave primjenjivati, mislim da trebamo naći put do kraja kako riješiti sve do uporabnih dozvola. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, doista, svi smo mi ipak na neki način pa i prilično emotivni kad razgovaramo o situacijama koje smo konkretno proživjeli u svojim lokalnim sredinama. I posve je logično što je i danas rasprava bila i burna i brojna jer doista svi nosimo neka iskustva iz onih sredina u kojima smo na ovaj ili na onaj način izabrani bez obzira o kojoj se razini vlasti radi. Ja bih doista vrlo kratko htjela reći da u Hrvatskoj se danas doista sve zna ili bolje rečeno, u hrvatskoj politici se sve zna. Zna se tko je s kim u dobrim odnosima i tko će s kime koalirati ako se bude u poziciji formirati vlast. Naravno da u toj situaciji ima i određenih izuzetaka, ali izuzetci zato jesu ovdje. Građani doista glasujući za određenu stranku uglavnom u pravilu unaprijed znaju kako će izgledati buduća vlast, kako bi trebala izgledati i moguća postizborna koalicija. I upravo zato čudi ta činjenica da jedna stranka koja je izgubila vlast poslije smatra posve legitimnim, posve ispravnim kupujući na različiti način same vijećnike, same članove u vijećima. Ostvaruje ponovno mogućnost da kreira i gospodarsku i socijalnu politiku određene lokalne sredine. Jednako se to tako dogodilo u Sisku, čuli smo to već dosta puta. Čuli smo i kvalifikaciju da se radi o prevari izbornog tijela i ja se sa takvom kvalifikacijom doista i slažem. Samo bi htjela reći da onda nije dobro u isti koš, sa istom takvom kvalifikacijom govoriti i o nekim drugim sredinama. Upravo tako Velika Gorica na primjer je odličan primjer da za <PARTY> ne znači i ne vrijedi da se mora biti u vlasti pod svaku cijenu. Govorilo se danas dosta i o Zagrebu. Zagreb je nekako vrlo zanimljiva i vrlo privlačna tema. U Zagreb svi upiru oči, ali vrlo često se u takvom bavljenju Zagrebom neke stvari prešućuju, neke činjenice zanemaruju. Rekla sam to i u petak, tih godina, krajem 90-ih, 99. na primjer, od 97. do 99. svi su vijećnici <PARTY>-a u Gradskoj skupštini
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lučin, ja sam to u raspravi istaknuo, doduše bojažljivo. Rekao sam da se bojim da ovim nećemo pomoći hrvatskoj poljoprivredi, no činjenica je da poljoprivredno-savjetodavna služba već funkcionira po čitavom nizu ili radi po čitavom nizu zadataka koji su nužni ne samo za hrvatsku poljoprivredu nego i za hrvatsku poljoprivredu unutar europske poljoprivrede. Najnoviji znamo da ARCOD provodi hrvatska poljoprivredno-savjetodavna služba i oni to dobro rade. I sve što dobro radi je kao lijepa mlada, dobar zalogaj za nekoga tko će malo lošije raditi. No ja time ne tvrdim da poljoprivredna komora će loše raditi, ne. U ovom trenutku ona nije sposobna prihvatiti poljoprivredno-savjetodavnu službu i da kažem iskoristiti njezine potencijale, dapače vjerujem da će sputavati ono što treba i da će jedan objektivni oblik pomaganja hrvatskim seljacima preći u nešto subjektivno što definitivno neće biti dobro za hrvatsku poljoprivredu. Fizičari bi rekli fuzija daje određenu energiju. Bojim se da ovdje nema energije koju fuzija inače daje. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bodakoš, da, ja sam rekao da je ovo pripajanje odnosno ovo udruživanje pod zajedničkim nazivnikom nečega što se zove Program gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Mi to slušamo unazad ne znam koliko ovih dana, dakle u ovoj sjednici. Ja bih rekao da vladajući koji to nama nude već pomalo kao mantru ponavljaju. Dakle nadajući se da će zvučno, jezično i ne znam kako ostvariti zaista nekakve benefite ili nekakve koriste kroz takve oblike. Što se tiče ušteda, 20% imam utisak da je tih 20% rečeno onako. Oprostite na usporedbi, ali to je što se kaže iz rukava, da je rukav bio širi možda bi bilo i 25%. Ali ono što je problematično, problematičan je stručni element ovakvog jednog udruživanja gdje definitivno imamo organizaciju koja nije formirana i nije zaokružila svoje djelovanje na pravi način i njima sada dodajemo nešto što je dobro uhodano, dobro radi, ostvaruje korist da bi ne
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici i zastupnice, uvažena predstavnica Vlade. Na samom početku izlaganja o ovom konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju diskriminacije, u ime kluba zastupnika i zastupnica <PARTY>-a želim reći da će klub <PARTY>-a podržati donošenje ovog zakona. Podsjećam da je Zakon o suzbijanju diskriminacije koji je iznimno važan zakon za podizanje demokratskih standarda i vrijednosti civilnog društva donesen gotovo jednoglasno u Hrvatskom saboru sredinom 2008. godine. Tim je zakonom, kojim su na jednom mjestu objedinjeni svi pojavni oblici diskriminacije, i pravno uređeni zakonski instrumenti za njihovo suzbijanje, napravljen je, usuđujemo se reći kvantni skok u odnosu na prethodno stanje kada su pojedini propisi u svojim tekstovima uključivali antidiskriminacijske odredbe, a čim se država i društvo u cijeli nije na dovoljno restriktivan način postavilo prema svim oblicima diskriminacije. Treba pohvaliti prethodnu Vladu što je imala hrabrosti usprkos otporu pojedinih utjecajnih institucija i skupina predložiti takav progresivni zakon koji je u Saboru podržala većina klubova. U klubu <PARTY>-a smo sigurno da je sama činjenica donošenja takvog zakona podignula barem u formalno-pravnom smislu standard ljudskih prava u Hrvatskoj i utjecala na vidljivost pojedinih oblika diskriminacije. Nažalost, sama činjenica da imamo Zakon o suzbijanju diskriminacije nije doveo do znatnog smanjenja diskriminacije u Hrvatskoj. U klubu <PARTY>-a smo svjesni toga da se tu radi o procesu, ali isto tako upozoravamo da se taj proces u Hrvatskoj odvija presporu. Tužno je, naime da u Hrvatskoj i danas 4 godine od donošenja ovog iznimno važnog zakona još uvijek, i to na svakodnevnoj bazi svjedočimo mnogim pojavama diskriminacije. Svjesni ove činjenice moramo postaviti pitanje, zašto je tako i što to znači? To znači da državne institucije još uvijek nedovoljno učinkovito rade na suzbijanju diskriminacije, o
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice, nekako je teško zazvučalo kad ste rekli, a to piše u vašem izvješću, da su žene penalizirane na tržištu rada zbog majčinstva, da se to kasnije reflektira i na njihove plaće i na njihove mirovine. Ja bih vas molila pojašnjenje zbog čega dolazi do takve penalizacije, je li razlog neadekvatan zakon ili neprimjeren odnos poslodavaca prema ženama na tržištu rada. Također ste spomenuli i slučajeve s kojima se susrećete, a riječ je o produživanju ugovora o radu iz godine u godinu, pa je tako taj ugovor o radu dosegao i 20.g. produženja, to sasvim sigurno ne može biti niti normalno niti prihvatljivo. Što ste u tom smislu poduzeli, prema kojim ste institucijama reagirali i kakve ste odgovore dobili?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, tražio sam ovu stanku kako bi progovorio o problemima u vezi kojih mi se obratilo više mladih iz moje izborne jedinice. Ali vjerujem i siguran sam da se sa njima bori i mnogo mladih diljem naše Domovine. Naime, zbog nedostatka sredstava u državnom proračunu za financiranje mjera za stručno osposobljavanje mladih odlučeno je da će se mjera dijelom financirati iz sredstava Europskog socijalnog fonda. Slijedom toga mjera za stručno osposobljavanje provodi se u okviru dva projekta. Prvi je provedba aktivne politike zapošljavanja za mlade i drugi projekt je provedba aktivne politike zapošljavanja za dugotrajno nezaposlene mlade. Prvi projekt uključuje ciljanu skupinu i to mlade nezaposlene osobe u dobi između 15 i 29 godina u registriranoj nezaposlenosti najviše do 4 mjeseca. Dok druga grupa pokriva mlade do 25 godina u evidenciji dulje od 6 mjeseci, te mladi do 29 godina u evidenciji dulje od 12 mjeseci. Skupine mladih starijih od 25 godina koji su nezaposleni i više od 4 mjeseca, a manje od 12 mjeseci mogu se javiti na mjeru stručnog osposobljavanja na teret državnog proračuna RH pošto ne podliježu odredbama projekata koji se financiraju iz Europskog socijalnog fonda i tu nastaje problem. Tu nastaje ta praznina koja nije pokrivena za sve one mlade koji su između 4 i 12 mjeseci ili čak i više, nisu pokriveni iz EU fonda i izgleda zbog nedostatka novaca u državnom proračunu jednostavno se ne može zadovoljiti njihove potrebe. Znači oni, ta skupina koja ima više od 25 godina, nezaposleni su dulje od 4 mjeseca ne dodjeljuju se rješenja kako bi mogli sa stručnim osposobljavanjem. Tako izgleda ja bih rekao to je ironično na neki način, jer prednost imaju osobe koji su kraće nezaposleni u odnosu na one skupine koje su duže vremena na čekanju. Zato apeliram na mjerodavne institucije da se mladima koji su željni stručna, steći stručna znanja i zaposliti se pa makar preko mjere stručnog osposobljavanja kad već nemaju priliku se stalno
S obzirom da smo komorske zakone, dakle usklađivali i s obzirom da smo ih željeli kvalitetnije uskladiti po pitanju reguliranosti profesija što se tiče sedmog ili osmog stupnja završenosti i jedan i drugi mogu biti prihvatljivi. Ono gdje postoji razlika u prihvatljivosti sedmog ili osmog stupnja je u tome koje poslove mogu kao takvi obavljati. Naravno sve ono što smo povezali je i u skladu sa hrvatskim kvalifikacijskim okvirom. Hvala. Zahvaljujem se. Moram priznati da za ove konkretne slučajeve nemam dovoljno saznanja, jer jednostavno sustav svojom kompleksnošću zahtijeva u ovom slučaju kod konkretnog odgovora na pitanje jedno dubinsko poznavanje posla, odnosno struke koje ste vi a ne osobno. Demencija je uvijek u pravilu sve ono što smo imali do sada od slučajeva povezana i sa zdravstvenim sustavom i pretpostavljam da odgovor treba tražiti na razini, suradnji između nas i zdravstva. Međutim, skloni smo malo dublje ući u ovu tematiku i riješiti problem ukoliko on postoji.
Ma mislim ja se slažem kod vas da neće postojati nikad isti uvjeti u Republici Hrvatskoj za svu djecu, to mi je normalno nekako. Da li je normalno ne znam, ali je tako. Ali ako mi dovodimo neki državni standard i moramo ga prihvatiti čemu ga već unaprijed prihvaćamo a znamo da neće bit provodiv. Pa ja bih jako voljela da ja dođem u devetom mjesecu po moju unuku u vrtić i da vidim da ona ima najviše 20 djece, da je po svakom djecu 3 kvadrata, znači da je u prostoriji od 60 kvadrata, da ako ide u dvorište, u igralište ima 15 kvadrata po djetetu. Znači barem 300 kvadrata za grupu od 20 djece. A ja znam da ona već tri godine ide u vrtić, da je stalno u istoj prostoriji koja ima maksimum 30 kvadrata i da će i ove godine isto tako bit. I zato se pitam čemu nešto dovodit tako na brzinu, ako znamo da ne mogu bit uvjeti. Mi smo u Rijeci pred godinu dana otvorili vrtić. Ja garantiram da ni taj novi vrtić nema uvjete. Evo hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu razmotrio je na 29. sjednici 21. listopada ove godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, P.Z. 121. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Predlagatelj nije nazočio sjednici. Temeljem članka 58. stav 4. Poslovnika Hrvatskog sabora odlučeno je da će se pitanje raspraviti u odsutnosti predlagatelja. Odbor je uzeo u obzir mišljenje Vlade Republike Hrvatske upućeno predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 4. rujna, klasa ta i ta i Izvješće Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora od 23. rujna, klasa ta i ta. U kraćoj raspravi uzeta su u obzir stajališta Vlade Republike Hrvatske i Odbora za zakonodavstvo, a istaknuta je i nomotehnička slabost prijedloga. Naime, i mišljenje Vlade i mišljenje odbora su negativni, a nomotehnička slabost prijedloga sastojala bi se u tome da bi prema predloženom članu 1. zakon iz djelokruga Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa donošenje podzakonskog akta za provedbu tog zakona predlagao ministru nadležnom za pitanja rada. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za i 3 suzdržana donio slijedeći zaključak. Odbor predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjednice. Kolegice djelomično se slažem s vašom replikom, ali morate biti svjesni da mi koji dolazimo iz manje sredine itekako osjećamo koliki je financijski nedostatak prema sportu. Itekako osjećamo koliko su nemoćne male jedinice lokalne samouprave prema financiranju sporta. To se može, to je vidljivo praktički kad roditelji same voze djecu na rukometnu utakmicu po 100, 150 km daleko bez da im bilo tko financira gorivo, da ne govorim o pecivima, da ne govorimo o nekakvoj sportskoj opremi za rukometaše i rukometašice. Da, slažem se s vama trebaju financirati jedinice lokalne samouprave, ali jedinice lokalne samouprave nemaju novca za to. Da li može tu Vlada, ministarstvu uskočiti sa sufinanciranjem, sa bilo kakvom pomoći? Jer ako govorimo o razvoju amaterskog sporta u RH i da ministarstvo daje sve od sebe kako bi doprinijelo razvoju tog sporta u RH a praktički ne čini ništa jer ga ne financira. …
Zahvaljujem. Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici evo na kraju ove rasprave možemo slobodno ponoviti ono što je istaknuto više puta, a to je zapravo da se ovim zakonom usklađuje europsko zakonodavstvo odnosno hrvatsko zakonodavstvo s europskim zakonodavstvom poglavito zbog značaja i specifične Strategije Od polja do stola, Strategije EU za bioraznolikost do 2030. godine i Europski zeleni plan. To su važni strateški dokumenti i sve oni ciljevi koji su tamo navedeni uvelike su nešto čemu treba težiti hrvatska poljoprivreda, no koliko će biti realno i koliko je primjenjivo na naše okolnosti o tome treba voditi računa i u svakom slučaju težiti da se hrvatskom poljoprivredniku daju što veće mogućnosti pogotovo što se tiče ekološkog uzgoja i znači sigurne hrane bez pesticida. Koliko je zapravo Hrvatska spremna za provođenje tih zadanih ciljeva i koliku sustavnu potporu uopće ima hrvatska poljoprivreda pogotovo ako govorimo o zdravoj prehrani i namirnicama iz ekološke proizvodnje bez uporabe pesticida. Cijene hrane u posljednje vrijeme rapidno rastu, građaninu je ekološki proizvod nedostupan, a proizvođaču proizvodnja gotovo neisplativa. Hrvatski poljoprivrednik oskudijeva što se tiče dostupnosti poljoprivrednog zemljišta, ne može uzgojiti hranu za uzgoj na ekološki način znači mesnih proizvoda i to je nešto što svakako otežava proizvodnju, a zbog rasta cijena energenata proizvodnja i obrada zemlje je dodatno otežana odnosno gotovo i ugrožena. Kao što smo ponovili nekoliko puta danas hrana bez kemije je zapravo proizvod sa dodatnom vrijednosti i prilika za hrvatsku poljoprivredu jer je to kvalitetna namirnica kojoj težimo pogotovo u ovim okolnostima u kojima stalno govorimo o nedostatnoj samodostatnosti u proizvodnji namirnica. Zakonom su određene aktivnosti, uvedene su određene vjerodajnice odgovarajuće razine, osniva se povjerenstvo, povećava se inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe i to je sve ono što je dobro, no nisu navedena financijska sredstva koja
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi državni tajnice sa suradnicom i kolegice i kolege zastupnici. U suvremenim ratovima agresija je usmjerena prema civilima, stotine tisuća Ukrajinaca ostalo je bez svojih domova, bez svega što su generacijama stvarali, oni su protjerani. U zemljama EU ukupno brojimo preko 4 milijuna raseljenih Ukrajinaca. U ovom trenutku u RH na stranicama MUP-a imamo nešto preko 12.500 registriranih raseljenih Ukrajinaca od toga je 11.000 smješteno je po privatnim objektima, djeca bez pratnje, a njih je 146 imaju adekvatnu skrb i imenovani su im skrbnici. Te invalidne osobe smještene su u ustanove u adekvatne uvjete. Pred nama su zakoni koje trebamo donijeti po hitnom postupku zbog potrebe provedbe, provedbe odluke Vijeća od 4. EU od 4. ožujka o utvrđivanju postojanja masovnog prijavljivanja raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu Članka 5. direktive kojima i učinak na uvođenje privremene zaštite. S obzirom na izvanrednu i iznimnu prirodu situacije uključujući vojnu intervenciju Ruske Federacije na Ukrajinu i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba privremena zaštita trebala bi biti omogućena tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nudi ogovarajuću razinu zaštite uključujući i naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi. Stupanje na snagu ovih zakona što je prije moguće u interesu je osoba pod privremenom zaštitom jer omogućavaju sveobuhvatnu zaštitu osoba u potrebi putem naknadi i usluga u sustavu socijalne i zdravstvene skrbi. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetima propisanim zakonom i ako je to zahvaljujući, i ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima se on našao. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi u istom opsegu kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. Predloženim zakonom osigurava se ostvarivanje naknade i usluga u sustavu socijalne skrbi o
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ma slažem se sa gospodinom Červarom kada kaže da treba uvažavati stav mjesnih odbora i ljudi u tim naseljima, govorim o naseljima koja će sada postati po ovom prijedlogu i nove općine. Međutim ne mogu se složiti da će u svim slučajevima biti bolje u tim novim općinama. Bolje bi bilo gospodo iz sadašnje pozicije, dakle <PARTY>, <PARTY> i ostali, da je prihvaćen prijedlog <PARTY>-a Zakona o obeštećenju umirovljenika onda bi barem umirovljenici bili u boljem položaju. Hvala. Ali to bi bilo bolje sigurno. Sigurno bi bilo bolje.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo i ja ću se malo osvrnuti na ovaj prijedlog odluke o donošenju plana. Dakle, ali moramo poći prije svega od onog da bi se morali ponašati inače u životu i ja vjerujem da smo svi više-manje toga svjesni, da nitko ne može kad su nacionalna prirodna bogatstva u pitanju pa tako i Park prirode Biokovo i svi drugi nacionalni parkovi ne bi se trebali ponašati po onoj bog nam je dao, a vrag nam ne da. I to kad je ulaganje u park ali i očuvanje parka, kako ga ulaganje ne bi pretvorilo zapravo u nešto što ne bi trebao biti. Dakle, Park prirode Biokovo jedan je od 11 parkova prirode u Republici Hrvatskoj i evo da se ponovim kao i svi prethodnici obuhvaća istoimeni planinski masiv Biokovo. Parkom prirode proglašen je '81. godine, 1981. s površinom 195,5 km2. Park se administrativno nalazi u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Obuhvaćaju ga općine rekli smo već Brela, Baška Voda, Tučepi, Podgora, Zagvozd, Zadvarje, Šestanovac, te gradovi Vrgorac i Makarska. Najviši park Sveti Jure s 1762 m nadmorske visine, ujedno je i najviši vrh planine Biokovo te treći najveći vrh u Hrvatskoj. U sastavu parka nalazi se Botanički vrt Kotišina koji je utemeljio doktor fra Jure Radić, te zidine Velikog Kaštela. Da, on je iskočio. Biokovo se ističe izraženim krškim reljefom. Na tom se području nalazi veliki broj špilja, jama, te ponikava, škrapa i kamenica. Neka od glavnih obilježja Parka prirode Biokovo su jama Amfora od 780 m dubine, te najdublja jama na Biokovu jama Mokre noge -842, dakle dubine 842 m i mnoge endemične biljke životinjske vrste, te značajna paleontološka nalazišta. Uz prekrasne krajobraze i vidikovce u parku se nalaze i geomorfološki rezervati i posebni rezervati šumske vegetacijske bukve i jele, te autohtone šume crnog dalmatinskog bora. Za zaštitu i održavanje parka 1998. godine osnovana je javna ustanova Park prirode Biokovo i godišnje planinu posjeti približno oko 50000 turista
Poštovani kolega Pavić, pohvaljujem vašu raspravu, osobito iz konteksta da ste je obogatili svojim osobnim iskustvom koje seže u zemlje koje su već primjenjivale ovaj sustav i gdje se ih osobno i koristili kada ste govorili, kada ste replicirali i kada ste osobno sada imali izlaganje. Međutim iz konteksta ove iste priče, postavlja se pitanje za koga je namijenjeno obrazovanje u Sveučilištu obrane i sigurnosti a nismo ga iz vaše rasprave uspjeli do sada dobiti, pa bi vas molio odgovor na to pitanje. Hvala.
Evo poštovani kolega vi ste rekli da cijena je najvažniji element u izvlaštenju i kad se gleda to ovako bez znanja kako što se događa na terenu onda je to tako. Međutim, evo ja imam situaciju jadranska magistrala prolazi kroz područje koje je poljoprivredno. Znači, u generalnom urbanističkom planu grada je predviđeno da je to poljoprivredno ali tu su napravljene kuće, kompletno naselje. I sad dolazi vještak koji to procjenjuje i plaća po cijeni poljoprivrednog zemljišta, na primjer 20 EUR-a a sve zemlje tamo se prodaju po 70 ili 100 EUR-a ili je tamo bespravni objekat koji se ne može legalizirati. Kako ćete ga platiti? Po kojoj cijeni? To su stvari životne koje nisu obrađene ili koje nisu uzete u obzir dobro u ovom zakonu, a i vi kao načelnik znate za te probleme i onda probleme i lokalne vlasti i probleme sa izvlaštenjima i protivljenja izvlaštenjima i nerealna cijena. Tako da ne bih se mogao složiti s vama o ovom da je cijena najvažnija, jer ta cijena je važna ali da je pravična a često se događa na terenu da ona ne može bit pravična jer vi u GUP-u, vašem prostornom planu ili generalnom urbanističkom planu grada ili općine imate situaciju da je poljoprivredno zemljište koje je u potpunosti već iznaseljeno i urbanizirano.