EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo jako mi je drago da danas raspravljamo o ovoj temi jer sam i kao državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva sudjelovala u borbi da ovo danas bude u Saboru. Na početku dozvoli da samo kratko se nadovežem na ovo što je rekao zastupnik MImica. Naime, nije točno da se čekalo 4 godine, i SSP-ovi su stupili na snagu tek krajem 2009. godine, a uostalom odluku o ovome ne donosi naša Vlada nego Europska komisija, a ona je to napravila tek u listopadu prošle godine. I svakako stoji činjenica da ovo je jedan veliki zamah Hrvatskom gospodarstvu i velika pomoć za Hrvatske tvrtke koje se bave izvozom, međutim, cjelovito rješenje našeg problema stoji u potpisivanju regionalne konvencije o pan-Euro mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla, tzv. PEM konvencija odnosno da Hrvatska postane sudionica Pan-euro med-a to se trebalo desiti krajem lipnja prošle godine, međutim, zbog proceduralnih pogrešaka i sporosti administracije zemalja članica, Hrvatska tada nije u paketu tom, nije to bila točka ... već tada je bilo sve dogovoreno. Upravo zbog toga je Ministarstvo gospodarstva i Vlada pokrenula proceduru da i ponovili smo svoj zahtjev prema Europskoj komisiji da se žurno donese politička odluka o uključivanju Hrvatske u SAP sustav dijagonalne kumulacije podrijetla. Taj SAB sustav čine zemlje Europske unije, Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna gora, Makedonija, Srbija i Turska samo za industrijske proizvode. Nakon što je Vlada u listopadu prošle godine primila pozitivan odgovor Europske komisije a sa uključivanjem Hrvatske u SAP sustav komisija se izjasnila kako mi trebamo dalje raditi na tome da uđemo i u PAN Euromed, međutim, da su se sada stvorile sve pretpostavke da Hrvatska postane članica SAP sustava dijagonalne kumulacije kapitala, a odluku o tome, znači uključivanje u SAP sustav provest će se kao što je rekao državni tajnik odlukom vijeća SSV-a. Procedura koja se u Hrvatskoj provodi po ovom pitanju prop
Kolegice i kolege raspravljamo danas o razrješenju dijela članova Nadzornog odbora ali po uobičajenom običaju u Hrvatskom saboru priča se o svemu i svačemu pa i o bilo čemu, kako to kome odgovara ili kako se to kome čini zgodno. Nema nas puno u ovoj dvorani pa ću si ja sada dozvoliti isto malo, reći ću to zabave, kao što si to dozvoljavaju kolege iz oporbe. Kako je rekla kolegica iz <PARTY>-a apsolutno nitko neće nadzirati rad glavnog ravnatelja i to predstavlja kao plan ili namjeru valjda vladajuće koalicije da bude tako. Međutim, moram vas razočarati kolegice ali Nadzorni odbor je ostavkama dvaju članova postao nefunkcionalan i on više nije mogao postojati kao takav, on se više nije mogao sastajati jer nije mogao donositi odluke. Dakle, vašim riječima taj Nadzorni odbor apsolutno ne bi mogao dalje nadzirati glavnog ravnatelja. Ali ponavljam jasno mi je da se ovdje radi o zabavi i da treba reći što je zgodno, a ne što je realno. Također, kao što je predsjednik odbora rekao predstavnik <PARTY>-a je bio na sjednici odbora, glasao je za prijedlog. Ok, prihvaćamo da ste demokratska stranka i da imate različita mišljenja ali onda morate govoriti u svoje ime, a vi ste govorili u ime kluba. A sada nam govorite da na odboru <PARTY> ustvari nije mislio kako se tamo ponašao nego sada misli drugačije. Tako je jako teško voditi koherentnu politiku kada ne znate što ustvari vi mislite danas, sutra, jučer. Ok, kraj je dana, ovo je zadnja rasprava pa znam da svi jedva čekamo da odemo kući. Što se tiče objašnjenja koja smo na odboru prošli oko razrješenja, dakle vrlo je jasno u raspravi o financijskom poslovanju HRT-a u 2013. godini i o Izvještaju Nadzornog odbora u 2013. godini što je bila objedinjena rasprava iako se naravno vrlo malo govorilo i tada o jednom i o drugom nego o svemu ostalome ali tada je jasno rečeno od strane svih klubova, ispričavam se ako ima jedan klub, ja koliko sam pratio raspravu nisam zamijetio da je ijedan klub ocijenio Izvještaj Nadzornog odbora pozitiv
Zahvaljujem predsjedniče. Moje pitanje je, biti će upućeno ministru pravosuđa Anti Šprlji. Poštovani ministre, evo ja ću malo sa ovih političkih tema skrenuti na vrlo konkretne, mogu reći skoro, samo geodetske. Kada sam razmišljao kako postaviti pitanje odlučio sam se za konkretno geodetsko. Ali slušajući ova silna pitanja sada mi je žao što nije bilo političko. Ali da nastavim. Komunicirajući naš predizborni program tijekom predizborne kampanje prošle obećali smo, naš 14-orica sa 14-tero, bolje rečeno VI. izborne jedinice, obećali smo promjene u Hrvatskoj. Promjene, kako svjetonazorske ali tako i ekonomske. Više su nas slušali kada bi govorili o ekonomiji. Zato se slažemo svi skupa i mi i vi da su Hrvatskoj potrebne reforme, korijenite reforme kako bi se Hrvatska pokrenula, kako bi u Hrvatskoj pokrenuli investicijski ciklus. To je jedina nada za Hrvatsku. No međutim, kako smo mi po mom skromnom mišljenju visoko pre regulirana država. Investitori i oni koji se pojave nailaze na silne prepreke, vidim vrijeme mi je isteklo. Ja se ispričavam, prekoračit ću. Dakle, jedna od tih prepreki je nesređeno imovinsko pravno stanje. Ono je moguće riješiti samo novim geodetskim izmjerama koje ali tu zapinje, imamo gotovih 166 geodetskih izmjera, 67 se izlaže, 97 je na čekanju Pitanje glasi, kako ćete ubrzati da sto 166 izmjera koje su sada mrtvi kapital postignu onu vrijednost koju smo vidjeli i u Sali kad je predsjednica Kolinda Grabar Kitarović bila.. Hvala gospodine ministre. Mislim da idemo u pravom smjeru. Sad ću završiti ono što nisam uspio reći. Od ovih 166 izmjera neke su gotove već 10 godina. One koštaju pola milijarde kuna što plaća država i lokalna samouprava. To se nikako ne može vratiti ono što se kaže bdw. to mora biti upravo ovako kako ste vi rekli i stoga predlažem zaista ono što je konačno proizašlo iz naše <PARTY>-ovog Odbora za prostorno planiranje i graditeljstvo o ideji stvaranja jednog geografskog informacijskog sustava jer to su sustavi kojima se kvalitetno
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, uvažena zastupnice ako ste to tako shvatili da su žene krive ja se ispričavam, jer sam ja, da sam pisao tekst onda bih stavio navodnike jer sam se nasmijao kolegici Lugarić kad sam rekao nisu žene krive u smislu kad, ali kad pričaju o neplodnim brakovima onda uvijek u narodu kaže tko je kriv muškarac ili žena. Naravno da nije nitko kriv, da je neplodnost bolest, da je bolest koju treba liječiti. A očito mi je drago da je i moja rasprava potaknula jedan drugi problem, a to je javno zdravstveni problem prevencije neplodnosti, zašto se danas češće javlja. I tu ste rekli i vi i što se slaže sa statističkim znanstvenim podacima da muškarci jesu u povećanom broju sa 40%. Ali kod žena se javlja upravo iz razloga koji sam ja naveo u raspravi da žene sve kasnije ulaze ne samo u bračnu zajednicu, nego idu na to da imaju djecu. Poslije 30-te godine žene i muškarci, ja sam rekao bračna zajednica, poslije 30-te godine, nekada prije, prije 25 godina to su vam podaci iz Hrvatske prvo dijete se rađalo u prosijeku na 23 i pol godine u Hrvatskoj. Danas je taj prosjek bliže 30 godina. To je problem. I zato je veći broj danas neplodnih žena jer prvi put pokušavaju imati dijete u tridesetoj godini. A rekao sam i podatak zašto fertilna moć žene opada sa godinama. To su znanstveni podaci. To ne treba uopće da tumačim, nije mjesto da o tome raspravljamo. Evo, hvala lijepo. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da me neka ženska tako nagovarala možda bih popustio. No, malo šale. Ali mislim da doista ja i držim i to je moj stav da u ovom prijedlogu zakona ima dobrih stvari koje će vjerojatno i u prijedlogu Vlade biti akceptirani i vama će onda na primjer biti izuzetna prilika da ako prepoznate dio i ovog što vi predlažete u vladinom zakonu da dignete ruke za vladin zakon.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa bilo bi tu puno elemenata za repliku, ali ja ću pokušati samo neke stvari. Strahovito se napada zakon i da u roku od nešto više od godinu dana nadležno ministarstvo i Vlada nije napravila Strategiju poljoprivrede, a rekli ste da ste od 2004. do 2007. godine zbog pregovora s Europskom unijom niste mogli se baviti Strategijom poljoprivredne politike pa ste onda radili operativne planove. Interesira me što se dogodilo 2007.-2011. godine, spomenuli ste taj dio i zbog čega to nije napravljeno. Slušajući naše poljoprivrednike koji su rekli dajte nam samo zemlju da radimo, koje je opravdanje da imamo 500 tisuća hektara zemljište koje možemo dati poljoprivrednicima da rade, a da nije stavljeno u funkciju. Da li je to taj izvrsni sustav koji ste vi uspostavili pa zbog toga je tolika zemlja ostala da nije upotrebljena. Ili dal smo možda i mi krivi što je samo 1% zemlje se navodnjava. Dal je to možda kriva ova Vlada što to nije riješila u ovih godinu dana ili je to ipak možda malo, ali samo malo vaša krivica koji ste bili resorni ministar svih tih godina. Nakon toga govorite kako gubimo vrijeme, pa zamislite pa idemo sa zakonom u prvo i drugo čitanje. A dajte si zamislite da smo došli sa zakonom po hitno postupku. Kaj se bi dogodilo, prvo bi Ustavni sud reagirao kak je reagiral na vaš zakon, a nakon toga tamo bi tablice podivljale. Prema tome, kad govorite ipak razmišljajte o svemu onome što ste vi radili u posljednjih 8 godina, pa onda argumentirajte ovo što se radi danas.
Poštovana kolegice. Proces preoblikovanja, znači iz koncesije u privatne ordinacije je počeo još prije 2 godine, dakle do sada je samo 3 od 5 tisuća predalo zahtjeve. To govorim zato što se danas spominjalo da je možda uzrok tome korona što se nije brže radilo, ali korona je zadnjih godinu dana sigurno problem u Hrvatskoj, no i uz to moglo se sigurno ovo odrađivati, a pogotovo zato što je 2 godine trajao proces. Jedino što mogu reći da se nadam da će se u budućnosti ubrzati preoblikovanje, i nadam se da će današnja naša rasprava u Saboru ipak potaknuti institucije da malo brže odrađuju svoj posao, kad to već do sad nisu odradile. Hvala.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Htio bih ispraviti netočan navod gospodina kolege Dorića koji je rekao da treba ojačati kapacitet ljudi na terenu i pomoći županijama u ljudskim resursima. Nemoguće je pomoći županijama kao npr. Požeško-slavonskoj županiji koja ima Razvojnu regionalnu agenciju ali nema nikakvih aktivnosti prema predpristupnim fondovima zbog tromosti i nezainteresiranosti aktualne županijske vlasti u Požeško-slavonskoj županiji, tako prema predpristupnim fondovima, tako i prema resornim ministarstvima, prema javnim ustanovama jer ta se vlast bavi i vodi onom devizom što gore to bolje. Nijedan projekt iz predpristupnih fondova nije realiziran preko naše Razvojne agencije u Požeško-slavonskoj županiji. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo ovako slušao sam izlaganje svojih prethodnika iz raznih klubova i smatram da nije dobro što je sabornica polu prazna, jer je Kazneni zakon jedan od najvažnijih stvari koji se tiču hrvatskog društva, mnogo važniji i daleko i zapostavljeno u odnosu na ostale stvari o kojima se ovdje raspravlja. Kad su na temi prepucavanja politička od kojih građani nemaju nikakve koristi sabornica je puna, govori se sa mnogo žara, a one najvažnije stvari, jer bez Kaznenog zakona nećemo imati ni pravnu državu. Sad ću samo neke stvari nabrojati, za razliku od dosadašnjih izlaganja koja su bila više općenita. Da li mi možemo uopće govoriti o Kaznenom zakonu ili o sankciji i na kraju krajeva o pravdi u sljedećim slučajevima? Srđan Mlađan svima poznati Sisački monstrum, ubio je troje ljudi između ostalog jednog policajca, oca dvoje djece, dokazan talačku situaciju imao otmicu, dokazano mu je barem pet pljački banke i po sili zakona on će najkasnije izaći, znači da se poštiva maksimalna kazna u 32 godini života, i taj čovjek čim izađe van on će opet ubiti. Jer je on na psihijatrijskom vještačenju izjavio da je njemu jedini metak lijek u čelu. Lijek metak u čelo, pardon. Tako da je to katastrofa, i budite sigurni da se to će se odraziti na hrvatsko društvo i na stabilnost i na strana ulaganja i na itd. Jer bez Kaznenog zakona još jednom ću ponoviti nema ni pravne države. Sljedeći slučaj, slučaj u Makarskoj. Da li smo mi svi pred zakonom jednaki, što bi po Ustavom zajamčeno trebali bit. Tatin sin je zgazio od 16 godina uzeo je tatin BMW, zgazio je dvije curice i dosuđena mu je strahovita kazna, poslan u Švicarsku na školovanje, i eventualno se mora javiti dvaput tjedno telefonom nadležnom. Mislim to je katastrofa. Pitam se kako bi taj sudac i šta bi bilo da je njegovo dijete u pitanju i kako se osjećaju ti roditelji, samo zato što je, to je činjenica i ne može nitko reći da nije tako, njegov otac je izuzetno bogat čovjek koji je nar
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Na početku kažem da odmah da će klub <PARTY>-a podržati ovo izvješće. No, dozvolite mi da u ime kluba i kao zastupnik koji stalno živi na otoku i koji na svojoj koži doživljava sve dobrobiti i posljedice Zakona o otocima o ovom izvješću kažem nekoliko riječi. Naime, kao što je na početku rečeno površina svih hrvatskih otoka obuhvaća 3 tisuće 259 kilometara kvadratnih ili 5,8% površine ukupnog kopna Republike Hrvatske i na njima živi oko 15 tisuća stanovnika, što iznosi da se malo poigramo brojkama otprilike 2,5% stanovništva a po ovoj tablici koja je ovdje iznesena u dvije godine uloženo je cca. 3 milijarde odnosno 2 milijarde i 900 milijuna kuna ili godišnje milijardu i pol ili to je negdje cca. 1,5% državnog proračuna. Znači već i u tom dijelu postoji određene disproporcija pa ovaj u ovom izvješću izneseno je puno dobrih stvari. Međutim, ja ću nakon što letimice prođem kroz ovo izvješće reći o onome, zapravo nešto o onome što ovdje ne piše. Na početku odmah htio bi se samo malo kratko osvrnuti na ovu tablicu u kojoj je prikazano dakle, ulaganje po razno-raznim osnovima u hrvatske otoke i iznosi 2 milijarde i 900 kuna u dvije godine. Međutim, ona je tehnički nekorektno napravljena jer u ovoj tablici zbrajaju se sredstva potpore, sredstva garancija i sredstva kredita. Dakle, to su 3 kune koje nemaju isti, na njih bi trebalo naći jedan isti zajednički nazivnik i onda bi to bilo matematički korektno napisano. No, to u suštini možda nije toliko ni važno jer ali čisto radi točnosti naglašavam tu činjenicu. Međutim, u ovoj tablici i dalje kroz tekst pojedinačno se objašnjavaju pojedine stavke u ovome izvješću pa bih ja, dozvolite mi da ja komentiram neke. Naime, po nama u klubu i po meni osobno najbolji efekat do sada je postignut na temelju naputka o načinu, na temelju naputka o načinu i uvjetima korištenja dijela poreza na dohodak a ustupljenog općinama i gradovima na ot
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ministre i suradnici evo pred nama je drugo čitanje finalno čitanje Zakona o zdravstvenoj zaštiti i u ime <PARTY>-a ću iznositi nekoliko primjedbi i stavova vezano za ovaj zakon. Naime, prvi osnovni i jedan stav generalni bi bio da je ovo zapravo jedan presedan u donošenju ovog zakona da se donosi neistovremeno kao i Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju. Zapravo u povijesti od pamtivijeka su se uvijek ta dva zakona uparivali baš zbog njihove međusobne poveznosti i zapravo odredbe koje se tiču ovog zakona po pitanju organizacije zdravstvene zaštite i prava pacijenata moraju biti upareni sa metodom financiranja tih istih kapaciteta u zdravstvu i samoga prava pacijenata na zdravstvenu zaštitu u RH. Kada se govori vezano za neke stvari vezano za sustav zdravstva u RH ja bih se složio obzirom da i moje međunarodno iskustvo da se može dičiti zapravo puno stvari u hrvatskom zdravstvenom sustavu po pitanju uspjeha, uspjeha i stvari koje se odvijaju na dnevnoj razini, na razini liječnik – pacijent, sestra – pacijent, organizacija zdravstva da imamo puno stvari s kojima možemo biti ponosni sa dostignućima u hrvatskom zdravstvenom sustavu, ali nipošto to ne znači da nema prostora za poboljšanje ili barem očuvanjem razine na koju smo navikli. Kad govorimo o razini na koju smo navikli evo ministar se pozivao World economic forum i nedavno objavljenu studiju gdje smo rangirani 32 u svijetu po pitanju funkcioniranja zdravstvenog sustava, sa izrazito visokim bodovanjem i s tim možemo uistinu biti ponosi, međutim ta ista studija ukazuje na to smo od 1990. bili rangirani 24-ti, prema tome sustavno možemo reći imamo ne samo stagnaciju nego i pad pitanja vrijednosno bodovanje funkcioniranje određenih segmenata hrvatskog zdravstvenog sustava, što treba biti alarmirajuće, zapravo da ne stvar kao Ministarstvo zdravstva kao sektor zdravstva, nego je pitanje položaja u sektoru zdravstva unutar cjelokupnog društva i tu moram se solidarizirati sa min
Uvaženi kolega Beus pozorno sam vas slušao, s nekim stvarima bih se čak mogao i složiti. Ako nađete i jednu zemlju koja tretira ovakvo izdvajanje i stavlja ga u sferu parafiskusa ja ću povući moju ocjenu ali nećete ju naći. To je prva stvar. Druga stvar, zato se ona prevodi kao cijena korištenja kulturne baštine za gospodarske svrhe. Jer po toj logici bi svako drugo plaćanje cijene na nekom području i ulazilo ovo što ste vi rekli, dakle ne radi se. Bez obzira što ćete vi tu kao liberali nama tumačiti. Što se tiče pojedinih spomenika, znate, … zaštite vam ima tradiciju 150 godina u nekim dijelovima Hrvatske. Godišnje se radi negdje i financira negdje oko 2 do 2,5 tisuće projekata. Dozvoljavam da se svake godine desi nekoliko grešaka. Dozvoljavam da negdje … možda nisu napravljene najbolje. Dozvoljavam da je i služba učila kroz neke projekte. S nekima smo se prvi put susreli. Recimo s … smo se prvi put susreli. Ja sam operativno vodio dokumentaciju projekta, osobno ja. Bio sam zadužen od ondašnjeg ministra Biškupića za vođenje tog projekta koje je koordiniralo Vijeće Europe, Vijeće Europe i na neki način su oni bili kontradiktorni. Što se tiče drvenih kuća u trokutu Zagreb, Karlovac, Sisak ih ima negdje oko 5000. Ne mogu sve bit kulturna dobra i ne može ih sve država spasiti, niti lokalna zajednica. Ali znam da je 2010., 2011., pa i 2012. da se svake godine financiralo gotovo 60 programa obnove pojedinih drvenih kuća. O etno selima i ono što se možemo stručno raspravljati Pa ne, zna kolega, bio sam ja tamo.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a će podržati naravno ovaj prijedlog i posebice zbog toga što je gospođa Slonjšak se izrazito istakla kao jedan od inicijatora uvođenja koncepta neovisnog življenja osoba sa invaliditetom u Hrvatskoj koja se izrazito istakla sa svojim zalaganjem za edukaciju djece i mladih o prihvaćanju osoba sa invaliditetom i uklanjanju predrasuda prema njima. Jer znamo na Žalost da postoje te predrasude. One su ponekad prikrivene, one nisu uvijek na prvi pogled vidljive ali one objektivno na žalost i dalje postoje, a ona je uložila veliki trud da ih smanji. Budući da je kolegica Strenja-Linić puno toga rekla što sam ja mislio reći ja ću svoju raspravu vrlo skratiti, ali ću reći nešto što je izuzetno važno da javnost zna, a i da vi svi znate, a to je pitanje zašto tek danas se o tome raspravlja. Jer neki koji postavljaju ta pitanja vrlo dobro znaju zbog čega je do toga došlo. Činjenica je naime da nije na vrijeme izabrana odnosno pokrenut postupak za izbor pravobranitelja za osobe sa invaliditetom. Međutim, ona je imala svoga zamjenika i njen zamjenik je izlagao njeno izvješće. Negdje je to bio svibanj otprilike. I budući da je došlo do političkih događaja koje svi dobro poznajemo postojale su dvije točke koje sam ja osobno predložio kao temu jedne od sjednice Sabora, plenarnih sjednica Sabora držeći da su vrlo važne i da zavređuju da se ako ne zbog drugih točaka ovaj Sabor, ovaj u plenarnom sastavu sastane i da ih izglasuje. Jedna je bila upravo ova. Jer sam skrenuo pozornost oporbi da će se dogoditi to, da se lako može dogoditi to da ne bude izabrana Vlada i da se ne konstituira Sabor. Srećom se Sabor konstituirao. Ali se moglo dogoditi da se Sabor ne konstituira i da onda taj ured ostane i bez pravobraniteljice i bez zamjenika, dakle da ostane potpuno ja bih rekao u nekakvom vakuumu. To je bio moj argument jedan. Drugi mogu vam odmah reći je bio ratifikacija sporazuma Crne Gore za pristup NAT
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Evo, zastupnik Pančić rekao je, veli: „Branitelji su sa skepsom dočekali formiranje fonda branitelja.“ Pa ja se slažem da je bilo to tako a točno je da je upravo Zakon o fondu branitelja bio donesen za vrijeme vašeg ministrovanja za branitelje. I naravno da ste vi kad ste bili ministar ukinuli sva prava braniteljima, omalovažili ih i jednostavno izbacivali ih iz hrvatskog društva. I zato su branitelji dočekali sa skepsom formiranje fonda. Ali vi to nećete priznati da taj zakon nije uopće zaživio. I točno je to da je ova Vlada u prošlom mandatu, na čelu sa ministricom, novi zakon se donio koji apsolutno funkcionira. I to je vama žao, ali vi si ne možete pomoći jer povijesne činjenice ne možete preokrenuti.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo i ja ću pokušati da ne budem zločest jer kad sam bio mali i onda su mi rekli da sam bio zločesto dijete, ali evo pokušat ću se držati teme, ali na način kako mislim da je to po Poslovniku, ne na način kako to netko drugi koji u ovom trenutku ima i modalitete i način da pokuša diktirati nečija tuđa mišljenja. Dakle ja ću se držati svoga mišljenja pa ću govoriti o ovoj temi na način kako mislim da je po Poslovniku i da je dostojno ovog Hrvatskog sabora. Kada govorimo o zaduživanju i kreditiranju onda mislim da trebamo i već o prioritetima u Republici Hrvatskoj pa da apsolutno se ne slažem sa mišljenjem onih koji smatraju da se treba zadržati samo na jednom jedinom prioritetu nego mislim neovisno od toga što ja osobno podržavam ovaj zakon i to zdušno ga podržavam jer mislim da upravo na ovoj cesti kojima smo svi nebrojeno puta prolazili i doživljavali one gužve i zastoje da zaista treba ulagati i to da zaista treba ulagati upravo i u ovu zaobilaznicu oko Splita, ali mislim kada već govorimo o prioritetima da treba spomenuti i ono što mi koji dolazimo iz drugih krajeva očekujemo, a da ovo bude povod da zajednički podržimo ovaj zakon, ali da bi to trebalo jasno biti i povod da podsjetimo i na druge dijelove Hrvatske koji isto tako imaju prioritete koji su bili planirani i u prošlosti i u sadašnjosti ali i za budućnost. Dakle dopustite mi gospodine predsjedniče da podržavajući ovaj zakon, podržavajući ovo zaduživanje Republike Hrvatske u ceste koje je prijeko potrebna i Dalmaciji i Splitu, dopustite mi da podsjetim i da zamolim Vladu Republike Hrvatske i ovu pa i onu koja će konstituirati izvršnu vlast, odnosno biti Vlada poslije narednih parlamentarnih izbora da vodi računa i o prioritetima Slavonije i Baranje. Dakle da isto tako svi zajedno, a prije svega Vlada i oni koji obnašaju najodgovornije dužnosti razmišlja i o potrebama Slavonije i Baranje, da pokuša na kraju krajeva izvršiti predizborna obećanja pa da isti takav kredit pod isto
Hvala lijepo. Pa evo i neki dan i ovdje dosta se govorilo o izričaju u ovom Hrvatskom saboru, da malo pazimo na riječi i to. Pa evo gospodine Ivić vi ste u jednome trenutku izjavili i na Odboru za ratne veterane i ovdje za ovom govornicom pa neće valjda ulica, sad ne znam suditi ili nešto. Pa normalno da neće ulica suditi. Između ostalog ovo je zakon o dignitetu hrvatskih branitelja. Pa normalno da nećemo dozvoliti da ulica sudi hrvatskim braniteljima. Ali gledajte sada vi sada govorite ulica a pred par dana kada smo govorili ajmo reći opet o porezi govorili smo o građanima govorili smo o poreznim obveznicima, nismo govorili o ulici a to su ti isti građani porezni obveznici koje vi sada nazovete ulica i ne znam tako. A normalno je da su to građani koji pune ovu državu kasu i oni očekuju od ministra od Vlade da se nešto poduzme i po ovom pitanju. Pa nisu oni uličari. Evo hvala lijepo.