EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, da, govorio sam o decentralizaciji, fiskalnoj decentralizaciji, govorio sam o odnosima … koliko troše ukupna sredstva u postotku, žao mi je što nije to bilo malo bolje vidljivo, evo oni bliži ekranu su možda bolje vidjeli. Stvarno sam htio jednim plastičnim primjerom pokazati kako to radi razvijena Europa, Danska, Švedska, Njemačka i kako ona možda manje razvijena da ih ne uvrijedim grčka, koja ulaže odnosno izdvaja za jedinice lokalne samouprave puno manje. Ali kad govorimo o decentralizaciji, ne možemo govoriti znate puna su nam usta decentralizacije a onda nekakvi stručnjaci da ih ne uvrijedim … govore ajmo decentralizirati i onda ćemo ukinuti 50% općina ili ne znam, 50% gradova. Ja ne mogu razumjeti kako može netko pričati o decentralizaciji, idemo pola općina i gradova ukinuti. To nije decentralizacija. Ili da me netko možda pouči nečemu kaj ja onda ne znam, jel'. To sam opet u onoj drugoj tablici pokazao koliko Francuska, Njemačka imaju veliki broj jedinica lokalne samouprave. Mi možemo govoriti o tome da li imamo manje profesionalaca u jedinicama lokalne samouprave, da je tamo samo čelnik profesionalac, da nisu dva zamjenika, možemo govoriti da imamo neke objedinjene funkcije, da imamo komunalnih redara, prometnog redara, zajedničkih nekoliko općina. Možemo o tome govoriti, da budu one racionalnije, ali nemojmo govoriti o decentralizaciji i ajmo ukidati polovicu općina ili ne znam, 2/3 općina, to nijedno s drugim ne ide. Moramo donijeti prave, korektne zakone koji će urediti funkcioniranje jedinica lokalne samouprave da budu jeftinije, da te jedinice lokalne samouprave ne izdvajaju više od 20% za svoje plaće, s tim se slažem, ali to sve treba definirati i mislim da o tome trebamo razmišljati a ne o ukidanju općina i gradova. Slažem se kolegice sa vama da jednokratne prihode jedinica lokalne samouprave ne bi trebali uzimati u obzir i ja ih nisam uzeo u obzir. Ali komunalna naknada nije jednokratni prih
Gospođo potpredsjednice. Evo dvije stvari, ja sam isto pobornik decentraliziranog sustava upravljanja generalno, a ne samo ovdje u slučaju javnih ustanova. Ali isto tako mi smo sada imali taj decentralizirani sustav zapravo tiče se imenovanja upravnih vijeća tih ustanova. Ima više upravnih vijeća, zavisno gdje stanuje ustanova. Ali nismo imali sustav sljedeći, meni nije jasno zašto država ne koristi lokalnu i regionalnu državu da ako je na tom prostoru nacionalni park da onda javno putem predstavničkog tijela da ministru prijedlog kandidata za npr. upravan vijeća. Jer šta smo mi u praksi imali? Imamo i danas. Imamo političko kadriranje u decentraliziranom sustavu zapravo centralističko kadriranje. Ja znam na našem primjeru da tamo stanuju jeke nacionalne ustanove osvanu neko upravno vijeće koje bog te pitaj tko ga je stavio i po kojem kriteriju i to je uvijek bilo tako, to je tako i kod vas. A najčešće je onaj kriterij koji sam rekao. Što se tiče one primjedbe kolegice Holy da se riješi ta standardizacija kroz neke koordinacije ravnatelja ili koordinacije predsjednika upravnih vijeća ili tako nešto, ali dobro o tom po tom. Od pomorskog dobra ovo što ste rekli, tu se zalažem za nešto, gledajte mi imamo nered na pomorskom dobru i sada zbog zaštićenosti imamo još veći nered, primjerice nautički turizam. Pa šta mislite da nautičar iz Italije zna kada baci sidro da je ispod njega livada Posejdonija i da će izorati POsejdoniju, a POsejdonija je opet da vas ne zamaram jako važan za riblji fond. Međutim što fali da dopustimo sidrišta ne da bi se on sidrio nego … lanac i bova. Ništa nisi uništio. Ovaj dođe, veže se, podveže se i ode, a ovako imamo hrpu bacanja sidara u sve vale hrvatskog Jadrana. Ja uopće ne razumijem zašto zabranjujemo u uvalama gdje se ionako sidre.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege evo pred nama je jedna vrlo kratka izmjena Zakona o Agenciji za mobilnost i programe EU pa ću onda u skladu s tim i ja biti vrlo kratka. Agencija za mobilnost i program EU osnovana je Zakonom o Agenciji za mobilnost i program EU kao javna ustanova u čijoj je nadležnosti provedba programa EU, programa za cjeloživotno učenje i programa mladi na djelu. Riječ je o agenciji koja je osnovana još 2007. godine, to je bio jedan od uvjeta od strane Europske komisije da svaka država članica koja želi sudjelovati u programima Unije u području obrazovanja i osposobljavanja mora imati jednu takvu neovisnu nacionalnu agenciju. Osnovni rad agencije je raspisivanje javnih natječaja za financiranje aktivnosti međunarodne suradnje i mobilnosti u svrhu učenja, informiranje i savjetovanje potencijalnih prijavitelja, priprema natječajne dokumentacije, provjera formalnih kriterija, ocjenjivanje kvalitete zaprimljenih prijava, ugovaranje i odobravanje projekata, njihovo financiranje, a potom praćenje, savjetovanje i nadzor ugovorenih financijskih projekata. Mogli bismo reći da je uloga ove agencije uistinu velika kad znamo da je riječ o programima koji su iz područja obrazovanja, znanosti, osposobljavanja mladih i sporta kao i u programima za istraživanje i inovacije. Dakle, svi programi ove agencije se direktno odnose na mlade. Osnova prijedloga izmjena i dopuna zakona o kojem danas raspravljamo, a s obzirom da je agencija zadužena za provedbu i potporu najvećih programa financiranih od sredstava EU jest usklađivanje sa novim programima EU za razdoblje od 2014. do 2020., odnosno potrebno je uskladiti i odredbe postojećeg zakona sa stvarnim stanjem u području obrazovanja, znanosti, osposobljavanja mladih i sporta. Riječ je o dva programa, jedan je Obzor 2020. a drugi je Erasmus plus. Obzor 2020. novi je program EU za istraživanje i inovacije koji je usmjeren na izvrsnost u istraživanjima i inovacijama, povećanje konkurentnosti i
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjednik Doma gospodin Bebić u obrazloženju kluba <PARTY>-a je naveo obrazlažuči tezu <PARTY>-a, zašto Hrvatska ne smije proglasiti sada zaštićeni ekološki ribolovni pojas je rekao da Slovenija i Italija će se pozvati na neke druge razloge, dakle neke druge razloge koji mogu usporiti naše približavanje Europskoj uniji i oslabiti našu pregovaračku poziciju i da realni političari, politički ljudi moraju uvažavati te razloge. Gledajte ta tvrdnja je potpuno netočna i nevjerodostojna jer je upravo kolega Bebić rekao sljedeće: "Proglašavanjem tog pojasa više ćemo se štovati kao država, imat ćemo jaču pregovaračku poziciju sa Italijom u pogledu daljnjeg korištenja našega dijela mora i to je bilo na sjednici Sabora 3.10.2003. godine."
Amandman broj 8 Kluba zastupnika <PARTY>-a se ne prihvaća. Predlaže sveobuhvatnu izmjenu članka 45., vrlo slično amandmanu Kluba Nezavisnih zastupnika Linić, Vukšić, Hodžić sa intencijom dakle da se pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije, pomoći za financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka, te pomoći i projekte sufinancirane sredstvima Europskih strukturnih investicijskih fondova financiraju iz prihoda poreza na dobit što bi kažem kao i prethodna obrazloženja povećalo deficit što zbog procedure prekomjernog deficita naših obveza sukladno nacionalnom programu konvergencije i deficita državnog proračuna nažalost nije moguće. Prihvaća se gospodine predsjedniče. Također se prihvaća.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nedavno se ministar financija slavodobitno puku hrvatskom pohvalio kako će Hrvatska iduće godine naravno ako sve bude u redu sa turizmom rasti stopama od 5 do 6% godišnje. Ono što je propustio naglasiti jest činjenica kako je u 2020. pad hrvatskog BDP-a bio rekordan u Europskoj uniji, pa ćemo ovim rastom krajem 2022. jedva nadići BDP-e iz 2019. godine. Znači još tri izgubljene godine za gospodarski razvoj Hrvatske kao i onih proteklih 20-tak. Čak se u Vladinoj strategiji u uvodnom dijelu jasno navodi kako je Republika Hrvatska početkom stoljeća bila jedna od razvijenijih u srednjoj i istočnoj Europi dok se danas sa Bugarskom grčevito borimo za zadnje mjesto po gospodarskom razvoju. Jedan od krivaca za ovakve katastrofalne gospodarske trendove koji su se kasnije pretočili u još gore demografske trendove je Hrvatska gospodarska komora. Najveća šteta koju je HGK-a nanijela Hrvatskoj nije taj budžet kojeg su trošili kroz plaće, putovanja, korupciju i raznorazne bakanalije već propuštene prilike i doprinos kojeg je morala dati gospodarskom razvoju Hrvatske. Također HGK-a je služila vladajućima kao sredstvo dodatnog uništenja Republike Hrvatske jer su u HGK-a imali skloništa za uhljebljivanje svojih kadrova. Iz niza razloga situacija u HGK-a je neodrživa i treba ju hitno mijenjati kao što je navedeno u Prijedlogu zakona o HGK-a važeći zakon je na snazi ni više, ni manje već 30 godina što je dovoljan poticaj za hitnu i konkretnu izmjenu naslijeđenog sustava koji nikako nije prilagođen tekovinama modernog gospodarstva, a posebice Ustavom Republike Hrvatske članak 49. proklamiranim temeljima gospodarskog ustroja Republike Hrvatske, a to su poduzetnička i tržišna sloboda. Sam predlagatelj ovoga Zakona navodi da Hrvatska gospodarska komora zagovara model obveznog članstva, jer na taj način osigurava, pazite ovo, svoju političku neutralnost i neovisnost te da je analiza pokazala da članstvo u komor
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Jučer smo i na odboru raspravljali o ovoj strategiji, ono što je činjenica je i da je na razini EU, a posebno na razini Hrvatske dakle da se radi o novim tehnologijama koje su još u povojima i koje su još u fazi istraživanja oko mogućnosti primjene. Htjela bi se prvo osvrnuti na, na neke teze koje su ovdje iznesene od strane kolega. Jedna razina skepse koja se uvijek javlja kod praćenja zapravo i implementacije Zelenog plana EU je zašto baš Hrvatska i da li to Hrvatska mora i mi smo mali i mi ne doprinosimo puno zagađenju itd., itd., a onda se istovremeno isti kolege pozivaju na znanstvenike inženjere kao nekoga tko će razriješiti problem sa klimatskim promjenama koje imamo. Znanstvenici inženjeri 30 godina ne da govore nego viču da je krajnji čas. I da ono što nas čeka do 2050. godine, a posebno iza 2050. godine ako nastavno sa eksploatacijom fosilnih goriva na način koji to danas imamo i ako nastavimo sa konceptom linearne ekonomije kakvu danas imamo da jednostavno to čovječanstvo neće preživjet. I ponovno ovdje čujemo u raspravi planet, planet, planet. Planet će preživjeti. Zeleni plan i borba protiv klimatskih promjena nije tu na prvom mjestu za spas planeta nego vas ljudi jer planet će da preživjet kako tako. Klimatske promjene ugrožavaju opstanak ljudi kao vrste. I onda kada čujem tu razinu skepse ili to da neki vjeruju u panaceu da će inženjeri, znanstvenici smislit će klickfix. Smislit će klickfix i riješit ćemo, i riješit ćemo ono klimatske promjene. To je primjerice jedna od teza koja se provlači među tzv. geoinžinjerstvom, geoinžinjerima, riješit ćemo radit ćemo carbon capture pa ćemo to razriješiti. Nitko ne pita kako bi se taj carbon capture radio i koliko on košta i kakva je to uopće tehnologija. Dakle, potpuno je ono nevjerojatno da 2022. godine i to nakon svih izvještaja međunarodnog panela za klimatske, za klimatske promjene koji je nedavno ponovno upozorio na rastuće klimatske promjene mi im
Poštovana zastupnice govorite o važnosti i sigurnosti hrane za potrošače, važnost je i uvođenje i aplikacije ukoliko će ona biti korisna i neće toliko koštati, međutim važno je i ono što je odgovoreno da će biti omogućeno malim proizvođačima da meso u klaonicama bude sigurno i da mi imamo dovoljno klaonica koje će omogućavati konzumaciju hrvatskog mesa. E da li vi mislite da li da 20 milijuna koliko je u tom fondu predviđeno sredstava može zadovoljiti potrebe svih onih koji će se prijaviti, zadovoljiti nas da ćemo imati mogućnost kupovati hrvatsko meso u hrvatskim klaonicama jer ne možemo doć do mesa ukoliko se ne zakolje i ovoga 20 milijuna za koje će moći aplicirati i veliki i mali i time ćemo sa tih 20 milijuna zaštiti one male i Male u Zagorju itd. Da li je to moguće? To je čarolija.
Kolege. Danas je 25.5., ja očekivao od nekog s lijeve strane da će progovorit nešto o najvećem junaku naše povijesti pa sam se želio referirati na to, međutim u zadnji čas dobih zapovijed stranačkog predsjednika g. Penave, nisam znao da nam je predsjednik postao strog i oštar, gdje izričito traži da nastavim ono što sam započeo prošli put i to kako mi je ovdje napisao u četiri, pet teza da ih obradim kako sam obradio u klubu, ali naš predsjednik ne vodi računa da ja u klubu imam vremena koliko hoću, a ovdje sam vremenski ograničen pa da požurim. Dakle, g. Milošević reče kako se osporava potpisani ugovor sa Vladom RH, a on je identičan ugovorima s ostalim vjerskim zajednicama, o tome sam govorio. Međutim prva teza je bila negira se postojanje Srpske pravoslavne crkve, pa meni nije nakraj pameti negirati, ona je pre realna, ja nju ne negiram, ali negiram da postoji na način na koji postoji, da postoji u skladu s tim zakonom odnosno pardon ne sa zakonom sa tim ugovorom koji je potpuno protuzakonit taj ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Dakle, pošto je sukobljen sa hrvatskim zakonom, on je sukobljen sa kanonom pravoslavlja, on je sukobljen i sa povijesnim činjenicama. I sad ću u ovim povijesnim činjenicama obraditi ove druge dvije, tri Penavine teze. Dakle, ta Srpska pravoslavna crkva gospodo, a ja sam rekao to pet puta pa nema me demantira, gdje su Milošević i Pupovac, dakle ona se dva puta ne kanonski još u srednjem vijeku odvojila od Ohridske arhiepiskopije, pa je prvi put Homatijan episkop ohridski uputio oštar prijekor sv. Savi evo ljudi iz Beograda mi poslali kopiju tog Homatijanova dopisa sv. Savi. Nakon toga 1346.g. Dušan Silni želi bit car, da bi bio car mora imati patrijarha, patrijarha nema on ga izmisli, on izmisli patrijarha koji Dušana proglasi carom, nakon toga uslijedi anatema carigradskog patrijarha Kalista. Nakon toga vrlo značajan događaj 1530.g. četiri patrijarha, četiri pravoslavne patrijaršije da ih ne nabrajam, nabrojio sam ih u saboru prije g
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče državnog tajnika, poštovana načelnice, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koji će se primjenjivati u 429 općina, 126 gradova, 20 županija i u Gradu Zagrebu. Kako već je rečeno ovim zakonom će biti obuhvaćeno oko 11 tisuća zaposlenih u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Svakim danom je izraženija potreba donošenja posebnog Zakona o pravima, obvezama i odgovornostima službenika i namještenima u upravnim tijelima jedinica lokalne samouprave, jedinicama područne i regionalne samouprave kojim će se uvažiti posebnosti lokalne samouprave. Odgovarajuća primjena odredba drugog zakona koja ne poznaje i ne uvažava specifičnosti lokalne samouprave već godinama uzrokuje različita tumačenja i različite pristupe u praksi te je konstantni izvor pravne nesigurnosti. Prijedlogom ovog zakona izrađen je na osnovi tekstovnih i ranije predloženih zakona o službenicima u lokalnoj samoupravi, iskustvima u uređenju uprave obaveza i odgovornosti dužnosnika, službenika u skladu sa dobrom praksom Europske unije te teksta Prijedloga zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koji je izradila radna skupina imenovana od strane udruga gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Nacrt prijedloga zakona … mišljenje Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvo financija, nacionalnim udrugama lokalnih jedinicama, Sindikatu državnih i lokalnih službenika i namještenika Republike Hrvatske, ministrima koji su bili gradonačelnici odnosno župani te su pristigle i primjedbe i prijedlozi, u najvećoj mjeri su prihvaćene i uvrštene su evo u prijedlog ovog zakona. Samo bih spomenuo neka od pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom. Definiranje pojma službenika i namještenika, razgrađivanje poslova koje obavljaju, prijem u službu, prava, obaveze i odgovornosti službenika
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem Vedranu Mornaru, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Naime, nakon što je početkom školske godine ministarstvo osiguralo financijska sredstva za pomoćnike u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju, prošli tjedan svjedočili smo da se javnost itekako uzburkala oko tog problema i oko tog pitanja. Ako uzmemo u obzir podatak da je prošle školske godine osigurano financijskih sredstava za 900 pomoćnika u nastavi, a ove godine za 1400 pomoćnika u nastavi, znači što je povećanje od gotovo 50% i nije zanemarivo, molim vas da mi objasnite dakle gdje su ipak nastale poteškoće i hoće li financiranje asistenata u nastavi biti riješeno i to ne samo ove godine nego i sustavno. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grbin, mislim ja sam nekoliko puta danas rekla da će ovaj zakon imati velike posljedice na naše županije i na financijsku stabilnost samih županija. A nakon što ste vi još to na ovaj način obrazložili, ja mogu reći da sam ja jako zabrinuta za naše županije i da sam sad sve više sklona misliti da je ovo taj reformski zakon koji će ukinuti županije, a zapravo je krivi zakon. Mislim mi ćemo kroz ovaj zakon napraviti reformu županija. I sad se ne mogu tom dojmu oteti, jer nakon što ste ovo sve ispričali ja sam sigurna da će proračuni županija biti u ogromnim problemima.
Zahvaljujem gospodine saborski zastupniče. Osim što je to sve široko što je bilo govora i što apsolutno sve što su i prijašnje rekli i vi imate pravo ali u nečem nemate pravo. Nemate pravo da se tu radi o velikim financijskim sredstvima, a imate pravo da je to financijskim sredstvima u smislu tog poroka kako ga svi nazivamo gdje i mladi odlaze u jednom, pa i stariji bez obzira kako odlaze u jednom smjeru gdje mnoge obitelji stradaju zbog ovoga što mi danas na neki način i o čemu govorimo. No, ima jedno i rješenje kako na neki način sve legalizirati što se dešava, a ne možemo spriječiti. Ali pokušati ipak na neki način djelovati i dati dio sebe da spriječimo one neželjene posljedice. Ovim zakonom imamo mogućnost kroz prihode u lokalnoj zajednici iskoristiti mogućnost kako imamo svi ono preventivno djelovanje i kroz to preventivno djelovanje sada ćemo imati određena financijska sredstva koja ćemo na neki način bar ja u gradu Vukovaru upotrijebiti upravo da kroz jedan vid preventive djelovanja ukazujemo na svu negativnosti u našem društvu pa vezano i za kocku ili zabavu kako se to zove.
Hvala gospođo potpredsjednice. Evo repliciram gospodinu zastupniku Mariću a siguran sam da će mi odgovoriti na repliku pa biti će to i svojevrsna izmjena razmišljanja. Naravno da sam vas pažljivo slušao i kada ste govorili oko ovog, o ocjenjivanju koje je državna komisija uputila a posebno spram pojedinih ministarstava. Ipak se implicite da zaključiti da nije bilo i nikakvih pritisaka što je, što i vi dakako ste na neki način potvrdili s pozicije da se tako grubo izrazim, sa pozicije vlasti ili onih koji bi mogli reagirati. Naravno ja time ne impliciram, molim lijepo, ne impliciram da je ranije takvih pritisaka bilo. Iako mi situacija i sama praksa i nije poznata po tom pitanju. Drugo, drugo kada ste govorili o poklonjenoj imovini koja obično ide od centralne države spram jedinica lokalne samouprave pa se onda to stavlja nakon stanovitog vremena ili odmah dalje u prodaju, znamo da je tu bilo i sa zemljištem. Pa mislim da ste propustili ipak reći da se tu radi o jednoj dugogodišnjoj praksi. Je da je ovo dakako mi govorimo o izvješću, o recentnom izvješću državne revizije ali je ovo jedna višegodišnja, desetljeće i možda i više jedna praksa koja je, neću reći da se tolerirala bez obzira na zakonske implikacije, ali evo i to je ono što smo, neću reći da je sad to jedan atavizam koji moramo prihvatit i uzet zdravo za gotovo, ali eto mislim da je vrijedno i to posebno istaći i naglasiti. Zahvaljujem gospođo potpredsjednice.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Eto, za nama je cjelodnevna rasprava o ovoj prevažnoj materiji. I dobro je što je ova rasprava prethodna rasprava jer se radi o materiji koja je zaista značajna. Bilo je i apela da se izbjegne politička rasprava o ovim materijalima koji su danas pred nama. Ja sam za to da se izbjegne politikanska rasprava. Međutim političku raspravu nije moguće izbjeći, jer se radi o pravu na zdravlje kao temeljnom ljudskom pravu i dakako da postoji razlika među političkim opcijama na koji način vide pravo, zapravo to temeljno ljudsko pravo. A kod nas je nažalost sve više činjenica o kojoj se šuti, ali ma koliko god mi o tome šutjeli činjenica je da su baš u zdravstvu izražene velike nejednakosti među građanima. Pravo na zdravlje kao temeljno ljudsko pravo sve više nažalost postaje privilegij bogatih. Tako da nažalost u velikoj mjeri onaj koji ima novaca ima i zdravlja i koliko god se mi trudili dokazati da je to suprotno ja sam uvjeren i nitko me ne može razuvjeriti nažalost da je stanje upravo takvo. Danas je pred nama rasprava o strategiji zdravstva i o setu zakona. Intencija je bila da se raspravlja u paketu i da to bude kao prvo čitanje i na neki način se već po tome može vidjeti odnos predlagača prema ovoj prevažnoj materiji. Slušajući pak ove dane ministra zdravstva, kojem da usput kažem treba odati priznanje što je ovdje danas cijeli dan u ovoj sabornici, isto tako i neki od nas. … Dobro, ovog trenutka ga nema, ali je cijeli dan ovdje zaista za razliku od nekih drugih ministara koji su ovoj sabornici samo slučajna pojavnost. Ali, iz onoga što je ministar u posljednjih mjesec danas, pa i danas u sabornici rekao, kad su u pitanju strategija zdravstva, te ova 4 zakonska prijedloga koje je Vlada uputila u proceduru, a o kojima raspravlja stekao bi se utisak kao da se nema što prigovoriti ciljevima, metodama i načelima koji se predlažu u strategiji i u prijedlogu ovih zakona k
Gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedloga o područjima i sjedištima sudova nosi oznaku P.Z.E. br. 30 što znači da je dio paketa kojim zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađujemo sa zakonodavstvom Europske unije pa u prilogu ima i izjavu o usklađenosti. Ali predlagatelj nije tražio hitni postupak što ja tumačim kao respekt prema problemu, njegovoj delikatnosti te otvorenost predlagatelja prema prijedlozima koje bi rasprava u prvom čitanju ponudila kao provjeru i eventualnu korekciju. Ne treba dokazivati da je reforma pravosuđa jedan od preduvjeta za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji odnosno poveznica svih kriterija za članstvo u Europsku uniju. Ali istovremeno cilj ove reforme koju je Ministarstvo pravosuđa započelo 2004. jest povećati pravnu zaštitu građana Republike Hrvatske, povećati razinu vladavine prava, povećati pravnu sigurnost gospodarskih subjekata itd. Zato je Vlada Republike Hrvatske 22. rujna 2005. usvojila dokument pod nazivom "Strategija reforme pravosudnog sustava sa planom djelovanja" u kojem radi postizanja djelotvornosti hrvatskog pravosuđa predviđa provođenje strukturnih promjena, reorganizacije i reorganizacije sudske i državno-odvjetničke mreže, smanjenje zaostatka neriješenih predmeta, rasterećenje sudova od predmeta koji po svojoj prirodi nisu sudski, aktualiziranje alternativnih načina rješavanja sporova, skraćivanje trajanja sudskih postupaka bez ugrožavanja prava stranaka na pošteno suđenje, uvođenje besplatne pravne pomoći itd. Nadalje, Europska komisija je 9. studenog 2005. u svom izvješću o napretku Hrvatske u procesu usvajanja europskih standarda pozitivno ocijenila donošenje strategije i njen sadržaj. Danas se može reći da je veliki dio mjera iz plana djelovanja ostvaren a racionalizacija mreže sudova je onaj dio koji je upravo u postupku rješavanja. Polazne konstatacije su Hrvatska ima prevelik i neodgovarajući broj sudova s obzirom na veličinu države i broj stanovnika. U uspored