EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Baš mi je žao što nema kolege Zekanovića. Kolega Glavaševiću, nije baš točna vaša teza da bi gospođa Divjak trebala doći u ministarstvo gdje ostaje identična infrastruktura. Vidite, neke stvari se mijenjaju, ali <PARTY>-ov utjecaj ostaje. Kolegica Putica ne ulazim sad u razloge zašto je otišla iz ministarstva ali meni je osobno žao što otišla iz ministarstva, mislim da je dosta umjerena bez obzira ovaj, konzervativno opredjeljenje, da je vrijedna i da je shvaćala važnost kurikularne reforme, nadam se da neće imati problema zbog ovog što je ja hvalim. Ali ovaj <PARTY> je ostao, znači ostao je Šlezak, ostali su svi ključni suradnici, znači vidi se da je, ovdje se nešto dogovorilo, ozbiljno dogovorilo između <PARTY>-a i između <PARTY>-a kako bi se osigurao utjecaj <PARTY>-a točno u Ministarstvo obrazovanja. Manje u svim drugim. E sad, što se u međuvremenom dogodilo sa <PARTY>-om, kako je njihova buduća ministrica davala izjave da je ona podržavala prosvjed koji se održao u Zagrebu prije nekoliko dana, gdje su vrlo jasno definirani uvjeti koji se očekuju i traže od Vlade RH, dolazi u poziciju da javno izjavljuje da ona želi nastaviti kurikularnu reformu na način kako je Europska komisija dala zeleno svjetlo, na način kako je ona postavljena i da ima uvjete kadrovske, da se natječaj koji je namješten, koji nije proveden u skladu sa propisima na kojima je izabrana gospođa Culej, ponovi. Međutim, vidimo da od toga neće biti ništa jer je <PARTY> uvjetovao svoju podršku nečim drugim. Bit će zanimljivo na Odboru za obrazovanje za nekoliko sati.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem. Uvaženi ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege zastupnici. U ime kluba <PARTY>, <PARTY>, RI-a želim odmah na početku istaknuti kako je donošenje novoga Zakona o upravljanju državnom imovinom bilo potrebno, budući da je dosadašnji zakon odnosno dosadašnje upravljanje državnom imovinom bilo na razini koja je daleko ispod onoga čemu mi kao država moramo težiti, a to je prije svega kvalitetan zakonski okvir koji omogućuje brži gospodarski rast i razvoj. U ime <PARTY>, <PARTY>, RI-a moram ponoviti da mi neprestano naglašavamo važnost donošenja ovog zakona te koliko je bitno učinkovito upravljanje i stavljanje u funkciju neiskorištene državne imovine. Također želim izraziti zadovoljstvo što je predlagatelj između dva čitanja prihvatio neke naše sugestije, prijedloge koji su došli iz našega kluba od strane Udruga gradova, Udruga općina, zajednica županija, jedinica lokalnih samouprava kao i drugih saborskih zastupnika. Posebno je važno što je predlagatelj u periodu između dva čitanja odustao od spornog članka 68. odnosno njegovih spornih odredaba koje su za jedinice lokalne samouprave bile posebno neprihvatljive. Ustrajanje na takvim odredbama kakve su bile predložene doveli bismo se u situaciju da kažnjavamo one gradove i općine koje su aktivno radili i gradili u proteklih 25 godina. U tom smislu želim vjerovati da ćemo kada ovaj zakon bude donesen i stupi na snagu zaključiti tu priču jednom zauvijek i da se u budućnosti neće ponoviti da se neko sjeti da bi od gradova i općina mogao potraživati novac koji su oni stekli prodajom nekretnine koje su u doba kada su prodane bile upisane kao njihovo vlasništvo u zemljišnim knjigama. Međutim kada govorim o problematici imovinskopravnih odnosa i međusobnim potraživanjima između države i jedinica lokalne samouprave postoji jedan problem kojeg ovim zakonom nismo riješili nego smo ga odgodili odnosno predlagatelj ga je jednostavno zanemario prilikom izrade teksta zakona o upravljanju državn
Hvala lijepa. Poštovani ministre, činjenica je da kao nacija nismo dovoljno procijepljeni, nešto je malo bolja situacija u zdravstvu, osobito među liječnicima, međutim sve skupa je još uvijek nedovoljno obzirom da smo prva linija borbe protiv pandemije. Vi ste 15.7.2021. poslali dopis svim zdravstvenim ustanovama da se organiziraju edukacije o potrebi naglašavanja važnosti i dobrobiti cijepljenja. Do 13.11. u 11 sati trebali su vam biti dostavljeni podaci koliko je meni poznato, pa valjda ćete mi onda znati odgovoriti. Da li su u svim zdravstvenim ustanovama provedene edukacije? Koliko je edukacija ukupno bilo? Koliko je bilo prosječno po zdravstvenim ustanovama? Tko je provodio edukaciju? Koliko je djelatnika koji nisu cijepljeni pristupilo edukacijama i koliko ih je nakon toga cijepljeno, dakle kakav je učinak tih edukacija? Hvala.
Da, ja nisam učestvovao ali znate u demokratskom smo društvu, vladavina većine je na djelu. Prema tome, to je bilo i u ono vrijeme kad ste vi bili na vlasti. Da li ste prihvaćali primjedbe s ove strane ili niste, ja ne znam. Meni je žao samo, izrazio sam moje žaljenje što niste u tome učestvovali. Možda ste kroz tu raspravu mogli približiti stavove. Ali vjerujem da su i ovi često puta sa moje desne strane bili u poziciji da ne prihvaćaju točke ni zareze. Pa prema tome to je ono što je danas najveća razina vođenja jednog društva, demokracija je i tako je kako je. Ja bih volio samo da vi u buduće približite svi skupa, ovoj zemlji trebaju i desna i lijeva opcija politička, da približite na osnovnim principima svoja stajališta i da više ne diskutiramo o stvarima od prije 50 godina nego da pričamo ovdje o vašem zakonskom prijedlogu kako unaprijediti gospodarstvo i organizirati ministarstvo i bilo što drugo i o prijedlozima kolega sa druge strane. A naravno, većina će uvijek donijeti odluku takvu kakvu će donijeti. To je zagarantirano Ustavom.
Poštovani predsjedniče odbora u dnevno informativnim emisijama dakle nemamo baš puno informacija što se događa u našoj EU, međutim što se tiče samog odbora kojeg vodite vidljivo je da stavove koje iznosi vlada na Europskom vijeću često nisu prošli prethodno odbor i tek se naknadno tom istom odboru dostavljaju. Kako mislite doskočiti toj lošoj praksi uz ono prvo kako riješiti zapravo informiranje javnosti i kako pomoći da dnevno informativne emisije zapravo sadržavaju informacije iz EU? Imate li možda mogućnosti da kroz odbor utječete pa i na vladu da se potrudi da kroz medije isto tako zajedno s vama informira.
E hvala gospođo potpredsjednice. Pa uvažena kolegice Posavac tko o čemu vi o prošlosti. I vi i uvaženi ministar u par navrata spominjete 2009. godinu. Pa ako se ne varam od 2009. godine i od prvog zakona prošlo je 5 godina, od tih 5 godina 2,5 godine je sadašnja Vlada odgovorna za Hrvatsku državu. Pa ima li javna administracija u Hrvatskoj sposobnost učenja, napredovanja, poboljšanja ili bilo što? Ili nema? Ili ste uklonili možda apsolutno sve iz te administracije, barem na srednjoj razini, doveli svoje partijske drugove pa onda jednostavno više nitko ništa ne zna raditi tamo. Pa čemu 2,5 godine i 60 tisuća radnih mjesta za donijeti novi zakon? A inače kolega Grubišić što se tiče ove koordinacije vjerojatno ćemo u podne čuti malo više o koordinaciji i kako je to išlo u Vladi. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolege i kolegice zastupnici. Evo ja prije nego bih ja počeo ovo svoje izlaganje moram reći da se u potpunosti slažem s gospodinom Lesarom u onom dijelu gdje govori o ovim najnižim uplatama doprinosa koji su takvi kakvi jesu. Oni jesu rezultat u ovom prvom stupu tako niskih mirovina, već danas se uzima cijeli radni vijek, odnosno 31 godina, evo iduće godine gotovo cijeli radni vijek se uzima i to su značajna sredstva koja tu ulaze i zato su mirovine takve kakve jesu. Što se tiče ovog drugog stupa obaveznog stupa kapitalizirane štednje i slobodne uplate trećeg stupa mirovinskog osiguranja, dobrovoljnog mirovinskog osiguranja ja podržavam ovaj prijedlog ovdje tu dat jer se uglavnom odnosi na poboljšana rješenja, a isto tako jer treba predložene izmjene i dopune zakona uskladiti sa Europskom unijom. Znači da sve skupa ovo ide tu. Sviđa mi se također mi se ovdje sviđa ovdje ovo dobrovoljno mirovinsko društvo koje ima itekako ograničenja, ima dosta toga rečeno što treba napraviti da bi ono dobro funkcioniralo. Znači tako mirovinsko, dobrovoljno mirovinsko društvo može raditi za više ovih pravnih subjekata tako da je to dosta dobro regulirano po mojem mišljenju. On tu govori o mnogim stvarima, jedino ovdje mi baš nije baš jasno zašto prokurist ne može biti član da zastupa mirovinsko društvo, ipak je on odgovoran oko toga i on je tamo najglavniji. Znači taj prokurist bi trebao biti itekako važna osoba. Malo mi to nije jasno, možda sam ja u krivu. Isto tako govori o svemu ovo što mora biti i da se mora posebno voditi računovodstvo, da posebno svaki mora imati svoj račun i niz drugih tih stvari. Isto tako sviđa mi se ovaj članak 58. gdje se ta vrijednost uplate tih doprinosa regulira na način da ono ne može, vrijednost toga ne može pasti pa sve ovo što se daje tu to je pozitivno, samo meni je dosta ovo čudno, veli najviše 20% temeljnog kapitala, a … to treba proračun. Ne znam kako je to zamišljeno, nije mi baš puno jasno je
Hvala lijepa. Poštovani kolega lijepo ste zapravo iznijeli zahvalu pirotehničarima. Vjerujem da svi dijelimo vaše mišljenje. Oni zaista izlažu i svoje zdravlje i svoj život na ovom teškom zadatku razminiravanja. Činjenica je također da postoji kadrovski odljev zaposlenika bivšeg Hrvatskog centra za razminiranje. U samom izvješću se lijepo navelo da su nedovoljni kadrovski kapaciteti i dalje. Ljudi su nezadovoljni, rade pod teškim uvjetima i pitanje je kakve imaju plaće. Imate li vi saznanja kakva su primanja tih ljudi pirotehničara koji rade na razminiravanju. I iskreno rečeno, ja bih voljela da se ostvare ovi planovi do 2026. Ali se nekako bojim da uz ove kadrovske kapacitete i one probleme koje smo naveli, dakle nemogućnosti povlačenja EU fondova potencijalnih. Pitanje je da li ćemo to ostvariti. Hvala. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Posljednjih nekoliko dana u medijski prostor isplivao je stari problem, opet rastu dugovi veledrogerijama. Aktualni dug iznosi 5 milijardi 200 milijuna kuna od čega bolnice duguju 4,1 milijardu kuna, a ljekarne milijardu i 100 milijuna kuna. Predstavnici veledrogerija kažu da su sada s plaćanjima tamo gdje se stalo u listopadu prošle godine. Unatoč tadašnjoj djelomičnoj sanaciji od 1,34 milijarde kuna u prosincu plus još dodatnih 300 milijuna kuna dugovi nastavljaju rasti. Svaki mjesec bolnice stvaraju dug od novih 220 do 250 milijuna kuna. Čak 15 bolnica ima rokove plaćanja preko 356 dana i kod njih već postoji problem ograničene opskrbe, a ozbiljno prijeti i nestašica pojedinih lijekova kada se iscrpe zalihe u skladištima veledrogerija. Obzirom na ovaj tempo plaćanja plati se tek svaki četvrti lijek, stoga su razumni vapaji veledrogerija da ne mogu u nedogled opskrbljivati zdravstvene ustanove lijekovima, opremom i medicinskim proizvodima, a da im se ne izvršavaju obveze. Veledrogerije traže žurno podmirivanje 2,7 milijardi kuna za podmirenje dugova bolnica i ljekarni. Prijete moguće ovrh
Pa evo kolegice Petir vaše pitanje odmah vam mogu dati i konkretan odgovor. Vezano znači upravo za poljoprivrednike, za poljoprivrednu djelatnost jer znamo mi da je to na terenu tako da je problem tog tržišnog natjecanja i da su veliki lanci problem manjim lancima odnosno malim OPG-ovima koji ne uspiju do svojeg tržišta zbog onemogućavanja velikih nad njima i smatram da će upravo i ovaj Zakon i ovaj sljedeći zakon što ćemo imati znači nepoštivanje trgovačke prakse da će doprinijeti kako bi mi zaštitili naša mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva i znači njihove proizvode. Zahvaljujem kolegice Juričev. Znači 80% sredstava odlazi za plaće zaposlenicima, a 20% sredstava ostaje za znači tehnološki rad i za tehničke obveze. Smatram da je to mali iznos kojim može raspolagati Agencija, a budući ovim Zakonom se omogućuje da će se povećati i financijska sredstva za rad Agencije ja se nadam da će se to ostvariti, a oni i ovim Zakonom će znači biti neovisni o raspolaganju tim sredstvima i znat će gdje će to na transparentan, kvalitetan i svrhovit način utrošiti.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ovim zakonom je predložen niz poboljšanja postojećeg Zakona, a također i neki novi sadržaj koji bi trebali poticajno stimulirati proizvodnju u poljoprivredi i ribarstvu. Budući kao zastupnik dolazim iz Županije istarske kao i moj prethodni govornik, gospodin Peruško, reći ću nekoliko riječi o istarskim tradicionalnim poljoprivrednim djelatnostima, maslinarstvu i vinogradarstvu, njihovim povijesnim usponima i padovima i razvojnim mogućnostima. U Istri je pod maslom, prije prošlog stoljeća, odnosno 1900. godine bilo točno milijun stabala u vrijeme Austrijske Istre. Samo 90 godina kasnije je ovo palo za više od 300% odnosno danas u Istri, tih je godina bilo svega 350 tisuća rodnih stabala. Putem programa Županije istarske u periodu od 91. do 2003. godine zasađeno je još 278 tisuća stabala, odnosno danas je u Istri oko 600 tisuća stabala. Kao odgovor na postojeću situaciju u maslinarstvu u Hrvatskoj citirati ću Ahmeda Tauzanija, izvršnog direktora Međunarodnog vijeća za maslinovo ulje koji je u siječnju boravio u Splitu na Međunarodnom seminaru o maslinarstvu. Na novinarsko pitanje u "Slobodnoj Dalmaciji" od siječnja ove godine, koje glasi: "Usporedite hrvatsko maslinarstvo i one drugih mediteranskih zemalja", gospodin Tauzanij odgovara. "Za Hrvatsku je zbog klimatskih uvjeta važno navodnjavanje. Još uvijek se osjeća da u Hrvatskoj maslinarstvo nije bio prioritet, a prije 15 do 20 godina ono nije bilo povezano ni sa svijetom. I navodnjavanje i osuvremenjavanje prerade i veća suradnja sa svijetom, sve je to u Hrvatskoj u tijeku. Svjetsko tržište treba doznati da Hrvatska proizvodi zanimljivo, kvalitetno maslinovo ulje". Situacija u Hrvatskoj vjerodostojno prikazuje i voditelj prehrambeno razvojnog centra, magistar Mirko Gubić koji tvrdi da je stanje maslinarstva u Hrvatskoj nezadovoljavajuće. To ilustrira podacima kako se današnja proizvodnja maslina kod nas odvija na
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bernardiću, nisam imao namjeru se javiti, ali je ponukala vaša rasprava u dijelu kad ste spominjali svastiku … <PARTY>-u, ali ne vama direktno jer cilj svastike <PARTY>-a je bio rušenje domoljublja odnosno hrvatstva u RH, to je jedno. Drugo, nevjerojatno je čudo kako iznosite netočne podatke kad su u pitanju ulaganja u RH, ja sam jedan od svjedoka svakodnevnih ulaganja u RH u izgradnju društvene, komunalne i gospodarske infrastrukture i smanjenje nezaposlenih ljudi upravo otvaranjem radnih mjesta kod razvoja gospodarskih zona i svih ostalih potrebnih razvoja u RH a vi tako paušalno, bez dokaza, bez činjenica iznosite podatke oko neulaganja u RH što nije točno.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Današnja rasprava iznjedrila je nekoliko zaključaka. Dakle, prije svega da smo nedovoljno ozbiljno shvatili proces pristupanja i pripreme za korištenje EU fondova koji je zahtjevan i traži specifična znanja i velika ulaganja u ljudske potencijale. Postojeći provedbeni akti ne osiguravaju ravnomjerni razvoj i ne daju svima jednake mogućnosti za privlačenje sredstava iz EU fondova. Rezultati najbolje govore o tome. Znači sa 300 milijuna eura koje smo dosada koristili kroz različite projekte od ukupno 10,7 milijardi eura koje su nam na raspolaganju do 2023. godine ako nastavimo takvom dinamikom negdje ćemo imati ukupno iskorištenost oko 30%. Kasnilo se s donošenjem operativnih programa i strategija i u proceduri su zbog brzine napravljene brojne greške. One kadrove koje smo odškolovali izgubili smo jer im nismo mogli osigurati kvalitetne plaće. Dakle, privatni sektor je dobio na kvaliteti. Međutim, najizdašniji fondovi su oni koji koriste država i različite državne institucije. Mislim da odgovornost nije korektno prebacivati samo na bivšu Vladu, problemi postoje na svim razinama kako općinama tako i županijama pa i državi, a na tim razinama vladaju različite političke opcije. Stoga bih se složio s današnjim izlaganjem kolegice Puh koja je rekla da jedino kvalitetne reforme možemo provesti konsenzusom. Stoga evo predlažem da svi skupa na ovom području maksimalno ujedinimo snage i donesemo takav provedbeni okvir koji će osigurati maksimalno apsorpciju sredstava iz EU fondova.
Hvala. Gospodine Borić kolega, s obzirom da sve sjajno funkcionira, ni jedan sustav nije falio, nema nigdje greške možete li mi molim vas objasniti, ja sam tu cijepljena kao zastupnica u Hrvatskom saboru kroz akciju koja je tu bila provedena. Danas se ministar hvali i premijer kako danas rade digitalne Covid potvrde. Ne rade. Evo, ja sam probala, neće jedan put, neće drugi put pa sam zvala svoju liječnicu pa kaže niste unešeni u centralni sustav s drugom dozom, nego samo s jednom. Ako to ne radi ovdje za nas koji smo cijepljeni tu kroz ovaj sustav od strane ministarstva, sigurno na nekim nižim lokalnim razinama radi sjajno. Dajte mi molim vas objasnite kako za to nije odgovoran ni ministar, ni nitko drugi, nego netko treći jer sve funkcionira sjajno, samo mi molim vas recite tko je onda odgovoran.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Evo još jedanput sasvim kratko, sasvim konkretno kao što sam obećao o predloženoj izmjeni Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave. Kao što znamo porez na dohodak se dijeli na način da 60% tog dakle po trenutno važećem zakonu 60% tog poreza na dohodak pripada gradu odnosno općini, 17% županiji, 6% ide za decentralizirane funkcije što su školstvo, zdravstvo, socijalna skrb i vatrogastvo i 17% ide u Fond za izravnanje. Sad kada se odlučilo smanjiti porez na dohodak, kada se dakle taj porezni prihod proračuna de facto smanjuje za 1/6 valjalo je učiniti odgovarajuće kompenzacije. Ministarstvo odnosno Vlada kao predlagatelj je učinila razumno, to će reći da je centralni proračun po ovom prijedlogu zamišljen da preuzme funkciji odnosno dužnost i funkciju izravnanja, a da se tih 17%-tnih poena koje je do sada išlo u Fond za izravnanje podijeli nekako adekvatno proporcionalno, po proporcionalnosti između grada i županije, grada i općine i županije da ih se na neki način obešteti odnosno da ih se kompenzira. To je po prilici napravljeno sasvim precizno i sasvim korektno ako se nema na umu prirez, to je napravljeno sasvim korektno i precizno da ono zaokruživanje na cijeli broj za sve one gradove i općine gdje je prirez nula. Kada je međutim prirez prisutan, a osobito tamo gdje je prirez velik kao npr. u velikim centrima u velikim regionalnim centrima gdje je prirez 15% ili u Osijeku gdje je 13% dakle 15% u Splitu i Rijeci čini mi se, 13% tamo gdje je prirez velik treba imati na umu da je prirez isključivo prihod lokalne samouprave, dakle grada odnosno općina. Drugim riječima, ako dakle gubimo od poreznih prihoda gube po proporcionalnosti svi, kad se međutim naplati manje poreza onda se naplati i manje pripadajućeg prireza, a kompletan taj gubitak nenaplaćenog prireza pada na teret grada odnosno općine. U tom smislu mi smatramo da bi zapravo trebalo podesiti ovaj prijedlog Vlade koji trenutno glasi tako da se od sad
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, problem ovog prijedloga zakona vidim u tome što predviđa mnoštvo obveza i uvjeta za poslodavca da postoji mogućnost da će ih se određeni broj odustati od sklapanja ugovora iz razloga što se ne vodi računa opterećenosti poduzetnika i njihovoj trenutnoj motivaciji za prijem učenika koji ionako nije zadovoljavajuća. Praksa se i dosada svodila na rad kod malih obrtnika koje je bilo teško motivirati za preuzimanje takve obveze prvenstveno zbog administracije koju moraju proći. Ovaj prijedlog zakona pooštrava uvjete, a zaboravlja se da jedan od problema i kod programa naukovanja bio nedostatak obrtnika koji su bili spremni ući u postupak licenciranja. Danas malo poslodavaca želi preuzeti odgovornost za naukovanje učenika, a da pritom od države ne dobiju stimulaciju ili određenu olakšicu. Zanima me koliko je uopće licenciranih poslodavaca osigurano i nadalje smatram da se ovaj problem stimulacije može riješiti kroz potporu obrtnicima i poslodavcima i da se je morao riješiti kroz ove zakonske izmjene. Zašto tome nije tako? Hvala lijepa.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog Strategije u poljoprivredi do 2030. godine, strategije koja je prošla javno savjetovanje gdje je bila 30 dana, došla je prema mojem saznanju 100-tinjak komentara. To je značajan dokument u kojem za ovom govornicom uvijek pričamo, govorimo koliko je potreban i važan. Kad govorimo o poljoprivredi moramo reći 3 važne stvari. Da je to ljudska djelatnost koja je važna za život i prehranu ljudi te osobu industrijskih, industrije. Izvozna funkcija poljoprivrede također ima značajnu funkciju kod ostvarivanje što većeg deviznog priljeva no moramo učiniti sa ovom strategijom sve da naši poljoprivredni proizvođači budu zadovoljni, da mogu živjeti normalno a ne samo preživljavati od svog i da kvalitetni poljoprivredni proizvodi dolaze na police trgovačkih lanaca, a ako bude sreće da jedan dio ode van RH. Kritičari će reći ništa se do sada nije napravilo, no moramo ipak biti pošteni i reći koliko je u ovim kriznim situacijama koje su bile od pandemije Ministarstvo poljoprivrede uložilo i dalo u poljoprivredu. Spomenula je ministrica sve te brojke, neću ih ponavljat. Ja dolazim iz Međimurske županije i reći ću da je recimo npr. u Centar proizvodnje krumpira RH u Belici uloženo u 11 modernih skladišta preko 45 milijuna kuna, ali jedan podatak je tu bitan i važan kojeg moramo zapamtiti. Od tih 11 svega su tri bile proizvođačke organizacije, što je po meni loše jer bi naše poljoprivredne proizvođače trebali povezivati da budu čvršći, jaki i konkurentni na tržištu. Isto tako paket mjera Vlade za ublažavanje rasta cijena zbog poskupljenja energenata donio je poljoprivredi ako se ne varam 250 milijuna kuna, gdje će 200 milijuna otići za pomoć u kupnji umjetnog gnojiva, a 50 milijuna u ribarstvo. Vizija poljoprivrede ja mislim da je usuglašena i da treba proizvoditi veću količinu visokokvalitetne hrane po konkurentnim cijenama, održavati i upravljati prirodnim resursima u ovim ja ću
Poštovani državni odvjetniče, državni tajniče pardon. Kada ste pričali govorili ste o tome da mnoge države zapravo nam zavide na našim zakonskim rješenjima, neovisnosti pravosuđa, rješenju DSV-a i svemu što je vezano uz cijeli koncept pravosuđa. Međutim, ono na čemu nam oni ne zavide je zapravo percepcija pravosuđa u Hrvatskoj, ali i u inozemstvu. Naime, kao što znate pravosuđe se tretira gledajući kroz istraživanje javnog mnijenja na način da se to smatra jednim od najvećih problema u Hrvatskoj. To tako tretiraju u konačnici ja bih rekao i ove analize koje je spomenuo moj kolega, a to znači da smo po neovisnosti iza Mozambika, što mi se čini ipak čudnim. I da li će ove promjene dovesti do ikakvih suštinskih promjena, ne samo u percepciji nego i u stvarnosti hrvatskog pravosuđa?
Gospodine predsjedniče htio bih reagirati nakon ovakvog bezobraznog istupa kolegice Lalić. Mada mislim da je i za razumjeti i sam i način istupa jer i sama namjera <PARTY>-a kada se je išlo sa prijedlogom ove odluke bilo je da se skupi nekoliko jeftinih političkih poena, kako je to prošlo na izborima, vidjeli smo. Razumijem i sadašnji istup jer činjenica da vam se redovi nakon zadnjih redova malo rasipavaju istup u svrhu konsolidacije. ... Hvala predsjedniče. Potpredsjednik hrvatske Vlade gospodin Hebrang je nekoliko puta naznačio i naveo i vjerujem da smo svi to čuli da u lipnju očekujemo dobivanje statusa kandidata.