EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Dakle, o izmjenama Ovršnog zakona nije moguće raspravljati, a da prvo ne spomenemo moratorij na ovrhe zbog pandemije izazvane korona virusom. Prije pet tjedana istekao je taj moratorij i naši građani su opet pod udarom ovrha i nove izmjene Ovršnog zakona vrlo malo će utjecati na poboljšanje njihove financijske situacije. Stoga se ponovno zalažemo za produljenje moratorija na ovrhe. Neka se Vlada ugleda na slovensku vladu koja je donijela dulji moratorij kako bi olakšala život građanima u doba krize. A sada bi nešto spomenula isto vezano za troškove ovrha. Ja sam o tome govorila 10. rujna kada sam pozivala Vladu da ponovno razmisli o produljenju moratorija tromjesečnog tada i tada sam navela troškove javnobilježničkih pristojba koje su iznosile na iznos od 1.000 kuna tek 30,00 kuna, na iznos od 2.500 kuna tek 50,00 i na iznos od 25.000 tek 90,00 kuna. To su iznosi javnobilježničkih naknada koje su uvelike manji dio ukupnih troškova prevelikih iznosa ovrha. Dakle, tamo gdje treba tražiti smanjenje troškova su naravno odvjetničke usluge i tu se nalazi jedna zamka jer ćemo u pravilniku o odvjetničkim tarifama koje ima biti tek donesen odnosno predložen od Odvjetničke komore ministru kojega donosi, tek uvrštene možda novi i viši iznosi tih istih odvjetničkih tarifa pa ćemo se tek onda pitati koliki će biti trošak novih ovrha. Isto tako tu su spomenuti i nekoliko puta kritizirani troškovi FINA-e i na to sve skupa lijepo fino napakiramo PDV i zarađujemo na građanima. Dakle, drugo što bi posebno spomenula je da je potrebno uz cijeli taj sustav rješavanja problema građana voditi računa da predložimo i Zakon o obveznim odnosima koje će u svojoj promjeni imati izmijenjen redoslijed naplate potraživanja. Dakle, znamo da su komunalne usluge one koje se najprije naplaćuju, ali gdje su poduzetnici koji su platili svoje radnike i koji često u tom niz ostanu bez naplate svojih potraživanja i često jednostavno čak ni ne idu u to i
Zahvaljujem. Poštovani ministre, jedna od triju promjena koje ovaj zakon donosi je dakle povećanje obiteljskih mirovina za 10%. nekoliko puta ste danas rekli doduše neprecizno da se sve obiteljske mirovine povećavaju za 10% kroz dizanje mirovinskog faktora, to međutim nije točno. Mi dižemo obiteljske mirovine za 10% sve osim za onu kategoriju osiguranika koji primaju obiteljske mirovine gdje je u pitanju četri i više korisnika. za četri i više korisnika mirovinski faktor je bio 1 i ostao je 1, e sad ovo se meni čini onda baš naopakim jer ako obiteljsku mirovinu prima obitelj gdje je četri i više korisnika onda je jasno da je tamo socijalna situacija najteža. I sad dolazimo dakle ovim izmjenama i dopunama zakona u situaciju da brinemo o obiteljskim mirovinama svih drugih samo ne onih koji su zapravo najugroženiji. Možete li to komentirati molim vas.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa <PARTY>-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz <PARTY>-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recim
Štovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. U Izvješću o stanju zaštite prirode u Republici Hrvatskoj iskazano je čitav niz podataka o glavnim sastavnicama biološke i krajobrazne raznolikosti naše zemlje iz kojih je vidljivo da je situacija u većem dijelu zadovoljavajuća, ali uvidom u Tablicu ocjene provedbe akcijskih planova utvrđenih nacionalnom strategijom i akcijskim planom vidljivo je da je puno tužnih i zabrinutih smajlića dok je ne baš veliki broj nasmiješenih. To jasno govori da je u izvještajnom periodu započeto puno aktivnosti, ali da je pred čimbenicima koji se brinu o prirodi i njezinoj zaštiti još puno nezavršenih, a uglavnom važnih aktivnosti. Gledajući ova dokumenta, a činjenica je što je i naglašeno u samom tekstu, da ih je nemoguće gledati odvojeno pošto je strategija izrađena na temelju Izvješća o stanju prirode i zaštiti prirode u Republici Hrvatskoj vidljivo da je ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju uvjetovan jasno definiranim i odrađenim aktivnostima i dokumentima iz ovog područja koji će posebnu pažnju posvetiti upravljanju zaštićenim prirodnim vrijednostima i pravovremenim potezima. Hrvatska je zasigurno jedna od bogatijih zemalja u Europi po biološkim i krajobraznim vrijednostima, ali je također svima jasno da se još nismo kao društvo jasno i nedvosmisleno odredili prema čvrstoj zaštiti naših prirodnih vrijednosti. Iz izvješća je vidljivo da je pritisak na prostor i posebice ne prirodne resurse velik i da ipak krupni kapital ima veliku moć. Pitanje je da li smo samo deklarativno za zaštitu i odgovarajuću valorizaciju naših prirodnih vrijednosti ili se naši kriteriji i strateška opredjeljenja lako zaborave kada je u pitanju neki viši interes. Praksa dokazuje, a kao primjer mogu navesti samo iskazan podatak o broju kamenoloma u zaštićenim područjima da nismo dosljedni i da strategije uglavnom završavaju kao dokumenti kojima se dičimo u zemlji i svijetu, ali uvijek na kraju balade ostaje puno tužnih i zabrinutih smajlića.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici, nastojanje da se osobe ili skupina stavi u nepovoljan položaj uz poziv na uskraćivanje ili ograničavanje njihove jednakosti i prava nema legitimnog cilja niti razumnog opravdanja. Kada je riječ o razumijevanju samog značenja govora mržnje obzirom da oko toga postoji puno netočnog shvaćanja interpretacija pa čak i da će nam se oduzeti pravo da budemo duhoviti ili sarkastični važno je reći da je za govor mržnje važno utvrditi diskriminacijsku namjeru napada na ljudsko dostojanstvo, na dostojanstvo neke zajednice zbog opredjeljenja, uvjerenja ili vrijednosnog sustava. I zato mi nije jasno to cjelovečernje nastojanje da se problematiziranjem Članka 93., ostvarivanje ovog cilja zamuti raznim tezama o provjeravanju istinitosti, ograničavanju kritike ili bijega od komentiranja ili pisanja o aferama i slično. Sloboda izražavanja temelj je demokratskog društva i zato to pravilo vrijedi za sve. I za one koji vrijeđaju, uznemiruju namjerno svojim djelovanjem šokiraju, dakle svi imamo pravo na slobodu izražavanja. Ono je vrlo široko postavljeno, ali ga ne smijemo zloupotrijebiti o tome se radi. To nam nije dopušteno, a granice su govor mržnje i pozivanje na nasilje. Nije svaki izraz mržnje ili svaka izjava koja potiče iz takvog stava prema nečemu ili nekome ujedno i govor mržnje. Kada kažete recimo da je njemačka kancelarka hodajući politički leš i usporedite je s Honeckerom istočnonjemačkim komunističkim vođom, to nije govor mržnje, to je vaše mišljenje i vaš vrijednosni sud. Kada kažete da poručite svima koji podržavaju predsjednika hrvatske Vlade da neće proći dobro ako se na vrijeme otkače od njega, to nije govor mržnje, to je vaše mišljenje. Kada kažete da mrzite Vladu, to nije govor mržnje, ali kad kažete za nekog od nas da je genocidan kao i svi Hrvati to je govor mržnje jer se ta tvrdnja odnosi na čitav narod i takve tvrdnje koje se odnose uključujući na nacionalne manjene na neku nacionalnu ma
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege! Dugo najavljivane izmjene i dopune Zakona o zdravstvenom osiguranju o kojima javnost već duže vrijeme nagađa i kalkulira konačno su se našle pred javnošću. I sada kada vidimo što te izmjene donose zaista mi nije jasno zbog čega je bila potrebna tolika tajnovitost kada one ustvari ne sadrže niti jedan element reforme ni ozbiljnog zaokreta u financiranju zdravstva, pa čak usudila bih se reći i nešto što bi moglo uzrokovati socijalni potres. Ovo što je pred nama nije ništa drugo nego još jedna od vatrogasnih mjera ove Vlade. To vam je ako bi pokušali slikovito prikazati kao kad se na pločniku pojavi rupa pa ako je ne saniramo na vrijeme ona postaje sve veća i veća, postoji opasnost da na kraju u nju upadnemo. E sada mi je prevučemo nekakvim slojem asfalta ali ako se pločnik kvalitetno ne uredi onda će se ta rupa vrlo brzo ponovo pojaviti. Pa tako i ove izmjene i dopune Zakona o zdravstvenom osiguranju nisu ništa drugo nego pokušaj privremenog krpanja rupe. U obrazloženju ovog prijedloga zakona konstatira se da provedba važećeg Zakona o zdravstvenom osiguranju i pored većeg broja njegovih izmjena nije doprinijela stabilizaciji sustava zdravstvenog osiguranja. Pa zar predlagatelj smatra da će ovim prijedlogom mjera iole doprinijeti stabilizaciji zdravstvenog sustava. U uvodnom obrazloženju nadalje se konstatira da je sustav zdravstva opterećen brojnim problemima pa se između ostalog kaže da su metode racionalizacije dale rezultate ali one nisu bile dovoljne za usklađenje rashoda s prihodima, te je dug Zavoda za lijekove nastavio rasti. Isti trend porasta troškova nastavlja se i u 2005. godini što bi bez intervencije u sustavu dovelo do novog produbljenja roka plaćanja lijekova dobavljačima i tako ugrozilo sustav opskrbe lijekovima. Još jednom postavljam pitanje da li zaista predlagatelj smatra da će ovako predložene mjere doprinijeti stabilizaciji zdravstvenog sustava, jer neupitno je i svi smo svje
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo prošli tjedan je već dosta rečeno o razlozima ukidanja Državnog inspektorata, o raspodjeli inspektora po ministarstvima, o paralelnom sustavu tog nadzora pa ne bi sad duljila o već rečenoj temi. Inspekcija iz područja rada i zaštite na radu bila je jedna od šest inspekcija u okviru Državnog inspektorata, a njene integracije u Ministarstvo rada i mirovinskog sustava uskladio sa praksom i ostalih zemalja Europske unije. Inspekcije rada u sastavu su nadležnog ministarstva u gotovo svim članicama Europske unije, kao što je ministar već spomenuo, znači jedino u Poljskoj nije u sastavu Ministarstva. Predloženi način ustrojstva i djelovanja inspekcija rada trebao bi doprinijeti učinkovitijem i profesionalnijem djelovanju inspekcije, a isto tako bržem i lakšem ostvarenju uloge inspekcije rada po konvenciji Međunarodne organizacije rada. Donošenjem zakona stvorit će se zakonski okvir za djelovanje Inspektorata rada kao samostalne upravne organizacije. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava preuzelo je 243 inspektora što je već bilo postavljeno pitanje, ali od kojih je 233 bilo na poslovima inspektora na terenu, a 10 njih bili su raspoređeni na ostale poslove, a sad će raditi kao inspektori i 34 osobe iz administracije. Svi oni nastavili su obavljati inspekcijske poslove u području rada i zaštite na radu na istim lokacijama na kojima su bili i do kraja prošle godine. Ovim zakonskim prijedlogom inspektorima se predviđa nešto veće ovlasti u pogledu otklanjanja nezakonitosti, savjetodavnog i preventivnog djelovanja usmjerenog na suzbijanje manjih nezakonitosti, a s druge strane učinkovitijeg kažnjavanja počinjenja prekršaja za teže nezakonitosti sa teškim i štetnim posljedicama. Prema njemačkom modelu omogućit će se kažnjavanje na mjestu prekršaja i time povećati efikasnost jer će samo dio kazni ići u prekršajni postupak pa se time planira i rasteretiti već prezatrpane sudove. Bro
Dobar dan poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministrice, kolege i kolegice. Dozvolite da izrazim najdublje suosjećanje sa stradalima u ovoj katastrofi koja je pogodila stanovnike Vukovarsko-srijemske županije i da se zahvalim svima onima koji su pomogli u prvom redu građanima Republike Hrvatske bez obzira da li su oblačili čizme ili ne. Znam da su mnogi dali i ono, i onoga što su imali možda premalo ali u želji da pomognu drugima. Tu želim i da zahvalim i predstavnicima moje zajednice, Srbima, jer nisu gledali dal su neki ljudi nastradali, da nisu nastradali jel su različite nacionalnosti jel samo zato što je ova prirodna katastrofa zahvatila sve stanovnike. Klub <PARTY>-a podržati će ovaj prijedlog zakona iako evo kao što znamo 17.5. se desila ova prirodna katastrofa, kada kažem prirodna znači da je priroda napravila velike katastrofe. I evo 30 dana poslije toga priroda je i otklonila najveću prijetnju tj. vodu. Vodu koja se vratila u svoja korita i koja je u većoj mjeri nestala sa površina. Ono što bi nam bilo drago u klubu <PARTY>-a su dvije stvari. Prva stvar kao što je već i na klubu a koja je prije nas govorila da podržavaju ovaj zakon jest da smo kod donošenja ovoga zakona svi trebali biti pozicija. Dakle da nama u ovom trenutku ne treba opozicija, da smo kod izrade ovoga teksta prijedloga zakona svi trebali da učestvujemo možda evo na način da se klubovima dalo mišljenje prije rasprava i po odborima i da daju svoje prijedloge kako bi ovaj zakon bio kompletan ili možda neke stvari ne bi bile izostavljene i on bi bio jedan od savršenih primjera zajedničkog parlamentarizma, predstavnika hrvatskih građana u najvišem Domu, u Hrvatskom saboru. Druga stvar, zbog koje isto tako žalimo jeste da su ovim zakonom trebali biti kao što i naš Ustav govori dakle trebali biti obuhvaćeni svi. Nažalost ja se bojim a nadam se da takvi neće biti, da će svi biti i obuhvaćeni. Mnogo ljudi koji su nam se obratili su rekli recite da nije tako kako se na televiziji kaže.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice, u svojoj raspravi ste rekli kako je moguće da nakon 10 godina postojanja pravobraniteljice imamo i dalje ovako prisutnu diskriminaciju spolova. Ja bih na taj način se nadovezala na vas i upitala kako je moguće da mi u Hrvatskom saboru, evo recentan događaj, danas bi trebali izglasati razrješenje doktorice Romane Jerkoviće sa mjesta predsjednice Odbora za zdravstvo te gospođe Dragice Zgrebec sa mjesta predsjednice Odbora za regionalni razvoj kako bi na njihova mjesta došli nedavno razriješeni kolege. Nemam ništa protiv kolega, ali smatram da bi razrješenje imalo smisla da kolegice nisu dobro radile svoj posao, ali samo ih razriješiti zbog toga što su muški kolege koji imaju veći politički značaj vraćeni u Sabor i da naprave mjesto za svoje kolege je najgora manifestacija seksizma i diskriminacije na temelju spola koju sam imala prilike u posljednje vrijeme vidjeti u Hrvatskom saboru i u tom smislu pozivam kolegice i kolege da ne glasaju za ovakvu sramotnu odluku.
Zahvaljujem. Ja bih vas samo zamolila onda dodatno pojašnjenje, mi ćemo svakako ostati pri ovom amandmanu i tražiti da se o njemu glasa, da mi pojasnite je li onda time želite reć da npr. g. Frka Petešić koji prebivalište ima na otoku, a boravište mu je tamo gdje obavlja svoju dužnost i u tom svom mjestu boravišta koristi stan koji mu plaća država zbog toga što je dislociran iz mjesta svog prebivališta, hoćete mi reć da je baš nužno da on i svi mi drugi poput njega koji smo dužnosnici imamo pravo na povlaštenu trajektnu kartu, iako za svo vrijeme dok obavljamo svoju dužnost ukoliko su nam putovanja vezana za obavljanje dužnosti putni trošak nam je i onako plaćen? Znači onih par puta kada bi otišli na otok iz svojih privatnih razloga baš je nužno da plati pola cijene karte, to mi hoćete reć? Zahvaljujem. Dakle, amandman je bio čito da kolege svi znaju vrlo jednostavan da se kad govorimo o vatrogascima da se njihova prava ograniče na one vatrogasce koji su operativni u skladu sa načinom na koji Zakon o vatrogastvu ih dijeli. Znači operativni vatrogasci su oni koji gase požare, sudjeluju u raznoraznim nesrećama itd. u smislu sprječavanja i da se na njih odnosi ta povlastica jer član DVD-a može biti apsolutno bilo tko i teoretski kada je ovo na ovakav način postavljeno cijela se država može učlanit u DVD i propade nam Jadrolinija. Mislim vrlo je jednostavna izmjena samo smo dodali riječ operativni da bude jasno na koga se odnosi i da nam se sada ne desi da populacije cijelih otoka se uključuju u DVD-ove. Ne vidim da je to nekakav problem, ja ću ipak zamoliti glasanje o ovom amandmanu.
Poštovani gospodine predsjedniče vlade mislim da smo danas svi ponosni što Hrvatska djeluje i izgleda pouzdano, čvrsto i stabilno kao pouzdana članica EU i NATO saveza. Hrvatska je još jednom na pravoj strani povijesti i danas se sa svim demokratskim državama svijeta borimo kako bi pomogli prijateljskoj Ukrajini, sačuvali međunarodni poredak i sigurnost Europe. Sve je to na kocki i tu konzistentnost hrvatske državne politike treba zadržati kao i jedinstvo u provođenju europske vanjske sigurnosne politike. No obzirom na sva i podoštavanja vladine politike u odnosu na pitanju Ukrajine u prošlosti, pa i prije svega 10-tak dana pitam vas, hoće li po vašem mišljenju hrvatska javnost biti pošteđena kakofonije koju producira predsjednik republike koji je prije samo 15 dana ismijavao mogućnost ruske agresije, koji je onaj koji su na to upozoravali proglašavao nekredibilnima, koji ne samo da nije upozoravao na mogućnost ruske agresije nego otišao korak dalje upozoravajući na ekstremiste u Ukrajini i koji je u predvečerje ove agresije Ukrajinu smjestio u rusku interesnu zonu, a Kijev proglasio predgrađem Moskve.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću reći uz usklađivanje ovog zakona sa direktivama Europske unije svakako vrijedi reći da ovaj zakon mijenja postojeću zakonsku regulativu kako bi se u vodno-komunalno gospodarstvo implementirao model okrupnjavanja vodno-gospodarskih sustava i integralno upravljanje vodom unutar zajednice uslužnog područja i šire, bar tako to u zakonu stoji. Prijedlog zakona navodi novi oblik udruživanja zajednice uslužnih područja. U zakonu, u prijedlogu zakona nije razvidno što se smatra uslužnim područjima. Zajednice uslužnih područja su nedovoljno regulirane a one odredbe koje se odnose na iste u tekstu su navedene nesistematski. Prijedlog zakona nije teritorijalno definirao uslužna područja već je propisao da se granice uslužnih područja, da će granice uslužnih područja utvrditi svojom uredbom Vlada Republike Hrvatske. Nadalje, prijedlogom zakona isto tako nije definiran pravni oblik uslužnih područja, unutrašnji ustroj, mehanizam odlučivanja, opseg ovlaštenja već je i to predloženo da se regulira uredbom Vlade Republike Hrvatske. Iz predloženih rješenja vidi se intencija okrupnjivanja vodnog komunalnog sektora i jednoznačnog uređenja, ali bez cjelovitog i usklađenog pristupa, reguliranju djelatnosti javne vodoopskrbe i odvodnje, odnosno pročišćavanja otpadnih voda, te je time ostao zakon nedorečen. Tome pridonosi i okolnost da se ovim prijedlogom zakona stavljaju van snage odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu kojima se određuje što se smatra djelatnošću javne vodoopskrbe, odnosno odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda i kroz koje organizacione oblike može se iste obavljati. Evo ono što je već i rečeno, ovdje stoji da su jedinice lokalne samouprave u obvezi u roku od pet godina osnovati zajednice uslužnih područja. Ukoliko ne učine onda se kažnjavaju tako da ne mogu koristiti se sredstvima naknade za korištenje voda, naknade za zaštitu voda, ne mogu koristiti sredstva državnog proračuna, izvan p
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Evo danas pri kraju je rasprava o radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u tijeku 2003.godine i o tom izvješću moguće raspravljati na dva načina. Ukoliko bismo raspravljali samo o onome što je HAMAG radio 2030. godine imali bismo prilično malo toga za reći. No mislim da ovo izvješće isto tako treba iskoristiti i da bi se o institutu garancija o pomoći poduzetništvu nešto moglo reći. Mi imamo danas evo dvije točke dnevnog reda jedno je bila Agencija za tržišnog natjecanja nazovi pravni vakum u funkcioniranju tijekom 2003. godine. Jer sjetit ćemo se i ta institucija od travnja do listopada bila je bez osobe za zastupanje, čak i bez vršitelja dužnosti. Slična je situacija bila i u HAMAG-u koji je pravni slijednik nazovi Hrvatske garancijske agencije. Hrvatska garancijska agencija prestala je sa radom 30. 2002. godine, HAMAG je registriran tek 20. siječnja 2003. godine. A upravu je dobio i na neki način početo koliko toliko normalno funkcionirati u jesen 2003. godine. Sama garancija je svakako pogodnost poduzetnicima koji nemaju dovoljno vlastitih sredstava za povrat traženog kredita. Ona svakako utječe i na snižavanje kamatnih stopa jer naravno utječe na smanjenje rizika za bančine plasmane. Pored toga kroz institut garancijske agencije odnosno HAMAGA-a omogućuju se i bespovratne potpore poglavito početnicima i poduzetnicima na području posebne državne skrbi. Generalno ocjenjujući mislim da je taj sustav garancija opravdao svoje postojanje sve tamo od 95. pa dakle zaključno sa 2003. godinom, razdobljem o kojem danas govorimo. Ukupno je odobrena 3314 garancija u vrijednosti projekata od 616 milijuna kuna. Dano je preko 3000 potpora, i prema investicijskim programima i planovima omogućeno je preko 5000 radnih mjesta koji su na ovaj način dakle poticana i stimulirana. Pored toga dano je 1900 garancija u poljoprivredi koji nisu imale za neposrednu posljedicu novo zapošljavanje, ali svakak
Hvala. Kolega, apsolutno se slažem kada ste rekli da ovaj amandman koji je došao jučer nije apsolutno iskomuniciran ni u kakvom smislu, ni u tehničkom, ni u sadržajnom, za nas je bio poprilično iznenađujući. Evo, čuli smo da ovaj institut odsutnosti kada je Europska komisija dala, dakle primjedbe ustvari nije bio samo primjenjivan, a sad se opet stavlja u funkciju. Ja bih mogao da pitam da li se ovim amandmanom ako on bude usvojen, da li to znači kršenje ugovora s EU? Da li to znači, da tako kažem, i nešto van onoga što je u duhu članica EU, kršenje nekih normi društva članica EU? Ja ne znam zašto Vlada predlaže ovaj amandman, kome ustvari ovaj amandman treba, kome će on koristiti ili bolje reći zašto će se on koristiti? I na kraju ako dozvolite ovo što ste upravo rekli a vezano je za neprocesuiranje određenih zločina. Dakle ako se ne bojimo da ćemo zbog ovoga imati neke negativne odjeke radi ovog amandmana,kako se ne bojimo da nećemo imati negativne odjeke kada su u pitanju neprocesuiranje ratnih zločina koji čekaju dugi niz godina, ja bih rekao čak od tamo već davne '91.godine. Hvala.
Hvala lijepa. Evo ispravila bih netočan navod uvaženog ministra gospodna Šukera. U svezi sa izosatlom modernizacijom Hrvatskih željeznica. Naime, uvjerenja sam da se zapravo ne radi o nemogućnosti već da se radi o programskoj orijentaciji državnog proračuna za 2004. godinu. Da se ne radi o nedostatku financijskih sredstva, već da se radi o nedostatku želje i programa da se financira takva modernizacija. Naime, ako jedinica lokalne samouprave kao grad Zagreb. U programskim ciljevima stoji da je program i cilj razvoj prometne infrastrukture.