EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o azilu. Radi se o izmjenama zakona kojeg je Hrvatski sabor donio 13. srpnja 2007. godine, a isti je stupio na snagu 1. siječnja 2008. godine. Potrebno je istaknuti da je Republika Hrvatska stranka najvažnijih međunarodnih konvencija kojima se regulira status izbjeglica, Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja '51. godine, te New York-škog protokola od 31. siječnja 1967. godine. Hrvatska je također stranka Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda Vijeća Europe. Zakonom o azilu provodi se i ustavna odredba članka 33. kojom se propisuje da stranci i osobe bez državljanstva mogu dobiti utočište u Republici Hrvatskoj. Zakonom o azilu propisuje se postupak za odobravanje azila, prava i obaveze. Usvajanjem ovih izmjena Zakona o azilu kojim se zakon potpuno usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije, odnosno s direktivama o minimalnim standardima u području azila, mjerilo je za zatvaranje pregovora u poglavlju 24. pravda, sloboda i sigurnost. Čuli smo da je u međuvremenu će biti podnešeno nekoliko amandmana, i oni će znači u potpunosti popuniti potrebne izmjene i dopune zakona. Najvažnije izmjene odnose se na sljedeće. Izmjenu drugostupanjskog postupka, predložen je Upravni sud kao drugostupanjsko tijelo u postupku azila, budući novi Zakon o upravnim sporovima stupa na snagu 1. siječnja 2012. godine, do početka rada novih upravnih sudova Povjerenstvo za azil će nastaviti obavljati funkciju drugostupanjskog tijela u postupku azila. Sastav povjerenstva povećava se za dodatnog člana i to iz redova sudske vlasti. Mijenja se znači donošenje odluka, te će se odluke donositi u vijećima u kojima predstavnici državne uprave mogu činiti samo jednu trećinu, znači u vijeću smije biti samo jedan član koji je imenovan iz državne uprave. Također se proširuju prava osoba kojima je odobrena zaštita. Produžava se
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Panenić, vi ste istaknuli nekoliko pozitivnih stvari o ovoj reformi. Naravno da se slažemo i mi kroz replike i sve. Međutim, mene kao čelnika jedinice lokalne samouprave, a i vi ste prije nego što ste bili ministar bili čelnik jedne jedinice lokalne samouprave, muči nepostojanje kompenzacijskih mjera za skoro milijardu i 800 milijuna kuna što će jedinice lokalne samouprave izgubiti ovom poreznom reformom. Znači, ja jednostavno to moram naglašavati danas i jučer, a i sutra kao čelnik jedinice lokalne samouprave, a i svi čelnici jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj, znači mi sada jednostavno imamo to da će jedinica lokalne samouprave – općine i gradovi i županije u Republici Hrvatskoj u 2017. godini izgubiti milijardu 700-800 do 2 milijarde kuna, da ćemo mi to izglasati u drugom čitanju i 1.1. primjenjivati te mjere. Međutim, kompenzacijski zakonik koji sam ja očekivao kao 16-ti zakon ovog poreznog paketa jednostavno ne postoji. Mislim, vi ste dio saborske većine i jednostavno apeliram i na vas kao bivšeg čelnika i kolegu jedinice lokalne samouprave da ne možete ostaviti jedinice lokalne samouprave u takvom stanju da svi zajedno izgubimo 2 milijarde kuna. 2010. godine i 2015. godine Vlada Jadranke Kosor i Vlada Zorana Milanovića je mijenjala stope poreza na dohodak, nikada se nisu kompenzirale. Dakle, rekao sam namjerno i Vlada Zorana Milanovića. Međutim, sada govorimo o gubitku jedinica lokalne samouprava skoro 2 milijarde kuna. Da li će i kada će doći kompenzacijski zakon koji će vratiti to jedinicama lokalne samouprave? Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo dozvolite mi da isto tako vezano za ove predložene dva zakonska prijedloga, to su konačni prijedlozi zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova, i o sjedištima državnih odvjetništva, se pridružim onome što je i do sada rečeno, i to sa stanovišta ću govoriti generalnoga. Čudi da je evo danas raspravljamo po hitnom postupku o tako dva izuzetna važna zakona, raspravljamo po hitnom postupku i to nakon što je evo ga poglavlje 23. zatvoreno, što je taj proces završen, što smo praktički pred izborima, da na neki način dolazi po hitnom postupku izmjene i dopune dva zakona o kojima smo raspravljali ne znam točno koliko, ali ajde nekoliko mjeseci unazad. Čudi me da se, čudi me, odnosno da se to događa trenutno sada, da li to možemo pripisati monitoringu koji će se uvesti, koji, pod kojim ćemo biti, međutim ono što želim reći da Europska unija od nas nije nigdje tražila eksplicite znači kako ćemo mi riješiti teritorijalno racionalizirati sudove, nego traži brzo i učinkovito pravosuđe. Ono što želim reći da će se ovakvim načinom što je netko rekao potezom pera, to znači sa izmjenom dva propisa, gdje se na desetke tijela koja danas funkcioniraju i rade dovesti do toga da po mom sudu će izazvati velike probleme, mislim velike probleme i poteškoće u funkcioniranju pravosudnih tijela, kao jedne od tri ključne poluge vlasti. Zašto će izazvati probleme? Pa gledajte mi smo se u povijesti nagledali i različitih tipova racionalizacija, svaka centralizacija ili decentralizacija, odnosno svako objedinjavanje uvijek se može opravdavati pro i kontra, prema tome bili su procesi centralizacije koji su se obrazlagali racionalizacijom, pa procesi decentralizacije koji su se obrazlagali racionalizacijom, međutim ono što je potrebno reći da su sva tijela, pa i pravosudna tijela u tom dijelu ipak radi građana Republike Hrvatske i radi građana općenito. Prema tome građanima Republike Hrvatske se u prav
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo kolegice Mrak-TAritaš slažem se sa svime što ste rekli u svojoj raspravi, a sukus koliko sam ja shvatio jest da se radi po onome to je u onoj rečenici, to je obaveza jedinica lokalne samouprave i tu zapravo stajemo. Nikada ne uzimamo u obzir fiskalnu snagu tih jedinica lokalne samouprave, a možemo danas vrlo lagano vidjeti imamo podatke o tome, imamo indeks razvijenosti kakav je takav ali ipak je nekakav pokazatelj razvijenosti naših lokalnih jedinica. I ovim zakonom je opet prijedlog da se nešto prebaci na te jedinice lokalne samouprave. Neke od njih će sigurno moć sve ove obaveze ispuniti, neće im to predstavljati nekakav veliki financijski izdatak, ali neke lokalne jedinice kao što je moja grad Pregrada ili lokalne jedinice u Zagorju, Varaždinu, Međimurju koje imaju nažalost niske izvorne prihode to će biti veliki izdatak za njihove proračune, a mi imamo problema s tim. Mi imamo problema definitivno s tim zato se ne slažem. Članak 7. jest da trošak liječenja životinja koje su ozlijeđene, a ne može im se utvrditi vlasnik snose jedinica lokalne samouprave. Ne možemo to na taj način raditi moramo konačno postaviti nekakve kriterije i na taj način raspodjeljivati obveze i sukladno tome dati nekakva financijska sredstva. Spomenuli ste i komunalne redare, da, stvarno njihove ovlasti odnosno obaveze su izuzetno velike čak niste možda rekli poljoprivredno redarstvo se također može u jednom dijelu povjeriti komunalnim redarima i to neke lokalne jedinice rade. Naravno rade one koje ne mogu ustrojiti poljoprivredno redarstvo kojega isto moramo ustrojiti prema zakonu, a naravno da i poljoprivredno redarstvo odnosno poljoprivredni redar također zahtjeva isto određeni izdatak. Hvala.
Pa to nije u prijedlogu ovih izmjena i dopuna Zakona, mi i dalje smatramo da je penalizacija prijevremeni odlazak u mirovinu još uvijek niska i niža u odnosu na nekakav europski prosjek i da nikako ne bi trebali ići s ciljem smanjenja penalizacije koji zaista su minimalni postotni poeni na svaki mjesec ranijeg umirovljenja. Hvala lijepo uvaženi zastupniče Habijan. Dakle svi korisnici starosne mirovine dakle mogu koristiti svoju mirovinu i raditi, još biti prisutan na tržištu rada 4 sata. 2021. ovaj Sabor je donio izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju gdje je to pravo proširio i na korisnike obiteljske mirovine koji su dotad bili zakinuti. Dakle ukoliko netko koristi obiteljsku mirovinu, dosad je imao faktor 0,70, dakle umanjenu mirovinu nešto što je primao preminuli član bračne zajednice. Sada od 2021. i oni dakle mogu dakle raditi 4 sata. Dakle mi smo proširili taj broj umirovljenika koji mogu uz primanje mirovine raditi. Smatramo to i dalje u suradnji evo i sa sindikalnim udrugama proširivati, ali vrlo je važno napomenuti činjenicu da je od 2016. kad smo imali svega 4 tisuće umirovljenika koji su radili, mi smo danas došli do brojke od 22 800 umirovljenika koji paralelno i rade i primaju mirovinu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svoje izlaganje u ime Kluba <PARTY>-a podijelio sam u 3 dijela, dakle ovaj uvodni dio jednostavno moram reći jer iz njega potječe sve ovo dalje što će se govoriti o zakonu. Dakle, nakon 555 dana prosvjeda, koji je počeo kao prosvjed, a završio kao teror, maltretiranje i građana RH i cijeloga ministarstva, došao je i GODO, ovaj zakon ja ga zovem GODO, dakle obećavan je. Radio se godinu i pol dana i moram odmah na početku reći zakon nije loš. Jer zakon nije donio iskreno ništa novog. To ću kasnije i pokazati. Dakle, prosvjednicima koje, prosvjed je dakle, započeo Milan Bandić i njegova ekipa, a preuzeo <PARTY> i njihova ekipa, jer jednostavno bili su nestrpljivi sačekati redovite izbore i preuzeti vlast, trebalo je to učiniti na silu. Oba su pala. To vi znate, da to sigurno nije moja malenkost, znači, to se odnosilo na Milanovića i Josipovića i u dijelu toga su uspjeli. Potvrda toga svega je gospođa Kolinda Grabar Kitarović, koja je došla nekoliko puta pred ministarstvo u šator, dala potporu, prosvjednicima, pričala o zajedništvu i poštivanju institucija, a nikad nije došla u Ministarstvo branitelja. Interesantno. Međutim, sada očekujem od nje da podrži hrvatske branitelje, u nastojanju da ovaj zakon bude ustavni, jer gledajte, prosvjednicima su dana 2 obećanja. Jedno je da će se promijeniti naziv Ministarstva branitelja, a drugo je da će se donijeti ustavni zakon o pravima hrvatskim branitelja. <PARTY>-ova logika kaže ispunili smo vam 50% zahtjeva. Stvarno su primijenili naziv ministarstva i sad ono više nije Ministarstvo branitelja, nego Ministarstvo hrvatskih branitelja, kao da postoji neki drugi branitelji. Ali nema veze, ok, dali smo još 2, 3 milijuna kuna da promijenimo pečate koje Oreškovićeva Vlada nije uspjela ukinuti, znači morali smo ih mijenjati. I da promijenimo memorandume na dokumentima. Što se dogodilo? Zakon nije loš, iako u 3 izmjene i dopune zakona koje je
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Posljednjih tjedana pristižu mi upiti brojnih obrtnika i malih poduzetnika koji muku muče s poslovanjem opterećenim brojnim poskupljenjima. Iako je vlada donijela mjere kojima nastoji ublažiti posljedice poskupljenja kako građanima tako i poduzetništvu očito sve to nažalost nije dovoljno, već se naši obrtnici i poduzetnici suočavaju s neizvjesnošću budućeg poslovanja. Poskupljenje energenata struje i goriva kao i poskupljenje cijena sirovina neimenovno se prelijeva i na konačne cijene finalnih proizvoda i usluga i to za 20 do 30%. Istraživanje je naime pokazalo da je u proteklom periodu čak 9 od 10 obrtnika bilo primorano podići cijene svojih usluga, također cijene hrane koje čine četvrtinu potrošačke košarice ubrzale su rast na preko 12% na godišnjoj razini, te su gotovo 35% doprinjele godišnjoj stopi rasta potrošačkih cijena u travnju. Nažalost, usporedna evidencija pojedinih artikala primjerice ulja i masti pokazala je da nakon vladine odluke o smanjenju PDV-a s 13 na 15%, na 5% nije došlo do očekivanog smanjenja, zapravo gotovo da i nema proizvoda koje je pojeftinio. S druge strane poduzetnici ističu da će poskupljenje struje i ostalih energenata dugoročno utjecati na povećanje troškova proizvodnje odnosno povećanje cijena proizvoda od 3 do 7%. Iako država potporama donekle amortizira financijske poremećaje na tržištu sve to skupa nije i neće biti dovoljno. Poduzetnici i obrtnici primorani su zbog niz faktora na koje direktno ne mogu utjecati povisiti cijene svojih proizvoda i usluga što nas neminovno uvodi u spiralu inflacije poskupljenja, a u konačnici i do nestabilnosti poslovanja, pa i gašenja određenih tvrtki koje te financijske udare neće moći preživjeti dalje. Naime, samo je cijena struje višekratno porasla, što obrtnike doslovce stavlja u nezavidnu poziciju jer čak i višestrukim poskupljenjem finalnog proizvoda primjerice toplih napitaka i pekarskih proizvoda neće moći anulirati postojeće troškove.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje upućujem premijeru, doktoru Ivi Sanader. Ovo pitanje inicirali su građani nekih mjesta, gradova i općina Hrvatske s kojima sam bio u izravnoj komunikaciji. Spomenut ću samo Slavonski Kobaš, Vojnić, Cetingrad, Donji Lapac. Na isti način i građani susjednih bosansko-hercegovačkih općina na neki način su se složili sa tim inicijativama. Riječ je naime o ponovnom aktiviranju malograničnih prijelaza koji su nekoć bili poveznica građana Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a znamo zbog kakvih događanja su jednostavno u jednom povijesnom trenutku oni stavljeni van upotreba. Moje pitanje gospodinu premijeru, možemo li uskoro očekivati da neki od tih malograničnih prijelaza se stave u funkciju pogotovo recimo danas građani Slavonskog Kobaša koji imaju brojne vinograde na bosanskoj strani, moraju po 40, 50 kilometara putovati do tih vinograda kao što npr. i stanovnici Bosne i Hercegovine da spomenem samo Tržačku Raštelu, jednostavno moraju dugo dugo putovati da bi došli do svojih posjeda u Hrvatskoj. Hvala lijepo. Hvala lijepa. Pa umjesto bilo kakvog očitovanja jesam li zadovoljan ili nisam zadovoljan, volio bih, doista bih volio da zajedno sa bosanskohercegovačkom stranom se dogovorimo, jer meni osobno je teško kada odem u Tržačku Raštelu i kada vidim da onaj most na kojem su se našli poslije "Oluje" dvije pobjedničke vojske, dva generala, da taj malogranični prijelaz danas je mrtvo slovo, ajmo aktivirati zajednički i to. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa na kraju je kolega Markovinović rekao kako budućnost Željeznice da, ali da se ne možemo vraćati u prošlost. Ja bih vas poštovani kolega upozorio da studije pokazuju koliko su željeznice isplativije i upravo pad, pad prometa u našim lukama je zbog toga što nisu osposobljene niti pruge na koridorima 5B niti 5C. Ali, ali je činjenica i to vam ja moram reći znači Željeznica može biti profitabilna posebno u putničkom prometu, ali treba napraviti i reći to su to prioriteti kod nas da se Željeznice osposobe. Sukladno Zakonu o željeznicama 1.1. sljedeće godine operatori na našim prugama će moći biti stranci. Nažalost zaostajanjem u razvoju Željeznica mi ćemo doći do toga da će stranci biti operatori na hrvatskim prugama, a ne naši. Ja razumijem i ministra Kalmetu i on je jedan od rijetkih u ovoj Vladi koji ima smisla i koji je uložio utjecaja da se kupuju novi vagoni ili da se izvrši reparatura starih vagona, jer, kako putničkih tako i teretnih, jer bez njih i bez novih vučnih kapaciteta nema posla na Hrvatskim željeznicama. A to je suština. Zaostajanje u razvoju Hrvatskih željeznica je zbog toga što se u njih nedovoljno ulaže. Ja mogu shvatiti da je to razlog da nema dovoljno novca. Međutim, što ćemo 1.1. jer mi, počeli smo pregovore za ulazak u Europsku uniju. Mi više nećemo moći spriječiti strance da voze hrvatskih prugama, a jedino je infrastruktura ono što će biti u vlasništvu hrvatske države. Sve ostalo ide na tržište i kako ćemo kad koncesiju dobiju stranci? To, u tome je stvar. Prema tome, razvoj Hrvatskih željeznica u ovom trenutku donosi niz prednosti, kako trenutno zbog razvoja ostalih grana gospodarstva, prije svega stanogradnje koja inače zaostaje u Hrvatskoj i na drugoj strani naše luke ove jadranske će dobiti značajnu revolvarizaciju ako budemo imali željeznice koje će imati sav promet. Usput budi rečeno, zakočena je i mogućnost da imamo niskopodne vagona za prijevoz kamiona koji su se trebali izrađivati u Čakovcu, upra
… aktualan problem koji je pomalo i apsurdan koji se pojavio tijekom provedbe projekata Razvoja regionalnih centara kompetentnosti u RH. Za one koji ne znaju, uvodno ću reći kako je riječ o velikom projektu vezanom za strukovno obrazovanje vrijednom više od milijardu kuna, sredstva su osigurana iz europskih fondova za 25 škola iz 19 hrvatskih gradova koji su još 2018. godine proglašene centrima kompetentnosti. Uz te škole vezano je još njih stotinjak kao projektni partneri, a tu je i niz gospodarskih subjekata uključenih u projekt što je zapravo jedan od njegovih posebnih benefita. Jedan od ciljeva projekta je da škole dio sredstava ulože u infrastrukturu kako bi učenici mogli raditi u boljim uvjetima i s najboljom opremom. Drugi je važan cilj uspostaviti obrazovni koncept koji se temelji na učenju uz rad i praksu pri čemu će gospodarstvenici odnosno potencijalni poslodavci biti ključni partneri školama. Riječ je o novom i modernom pristupu sustavu obrazovanja u Hrvatskoj koji bi sustavno trebao osigurati kvalitetan i potreban kadar, koji će nakon završetka obrazovnog procesa biti spreman aktivno i učinkovito uključiti se na tržište rada. Cijeli se projekt sa 85% financira sredstvima iz Europskog socijalnog fonda, a 15% iz državnog proračuna. Dodijeljena sredstva od milijardu kuna u cijelosti pokrivaju sve troškove u okviru projekta. Ako znamo u kakvom su nam stanju školske ustanove, njihovi prostorni i infrastrukturni uvjeti te oprema kojom raspolažu, ne treba ni govoriti koliko ovaj projekt znači za veliki broj hrvatskih srednjih škola koje su kao nositelji ili partneri uključene u ovu kvalitetnu priču. No kako to u Hrvatskoj nažalost nerijetko biva i ovaj obećavajući projekt neobjašnjivo je u jednom trenutku stao. I sada nakon početnog entuzijazma izaziva tek frustracije i razočaranje ravnatelja, profesora, učenika i drugih partnera uključenih u projekt. Nakon što je u prvoj fazi projekt dobar dio sredstava već utrošen, prvenstveno u infrastrukturu, prostore i op
Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu je već 25. svibnja prvi put raspravljao o ovoj temi tj. o prijedlogu zakona koji je podnio Klub zastupnika <PARTY>-a. Tada je provedena jedna vrlo temeljita i ozbiljna rasprava i jednoglasan je stav bio da je inicijativa apsolutno dobrodošla. Ja bih rekao ne samo da bi se pomoglo ljudima u nevolji o čemu se sad govorilo nego iz mnogo širih i bitnih razloga tj. čuvanja i promicanja istine o ... i to ne jedne paušalne istine nego istine zaista temeljene na dokumentima i na nečemu što je i znanstveno relevantno. Prigodom te rasprave su, prigodom te rasprave su iznesene i stanovite primjedbe tj. primjećeno je da se ne definira dovoljno jasno odnos prema zakonu, arhivima i arhivskoj građi. Isto tako da nije previše razvidno da li je u pitanju ustanova koja će imati također i znanstveno istraživačku nakanu odnosno svrhu. Dakle ne dovodeći ni trenutak u pitanje potrebitost ovakve inicijative i upravo želeći da inicijativa ide dalje Odbor je tada, 25. svibnja, većinom glasova zaključio da se uprkos svih ovih primjedbi koje su bile vrlo ozbiljne, prijedlog uputi u drugo čitanje tj. prihvaćen je u prvom čitanju. 9. srpnja Odbor je raspravljao o prijedlogu koji je uputila Vlada Republike Hrvatske i tada je zaključeno da bit prijedloga <PARTY>-a, osnovna nakana, osnovna svrha da su u potpunosti shvaćeni, sačuvani, nazočni, a da su riješena neka od ova, neka od ovih recimo formalnih, ali nimalo ne nebitnih pitanja upravo kao što je odnos prema zakonu, arhivima i arhivskoj građi i o znanstveno-istraživačkoj djelatnosti. Dakle da kao što je rekla i potpredsjednica Vlade ova je, ova institucija bi postala specijalizirani arhiv ali također sa nakanom odnosno sa zadaćom znanstveno-istraživačke djelatnosti. U tom smislu smo shvatili odnosno došli smo do zaključka da je ovaj vladin prijedlog kompletniji u smislu detalja o kojima sam govorio i taj prijedlog je jednoglasno upućen u drugo čitanje
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Dosadašnji tijek ove rasprave vratio me je u mladost kao mladog liječnika, tada mi je moj pretpostavljeni znao reći sljedeću formulaciju: "Odgovornost je sinko nešto sa čime se ne može svatko nositi". Klasik hrvatske sociologije Dinko Tomašić govorio je o dva tipa kulture na ovim prostorima, zadužnom i plemenskom. Bolno rađanje hrvatske demokracije, nametnuti rat, otvorio je široko vrata u vođenju plemenskih elemenata u hrvatsku politiku. Konačni rezultat, pljačka nacionalnog bogatstva, dobivanje i održavanje vlasti svim raspoloživim tzv. demokratskim sredstvima. Vi sami znate da se broj birača u biračkim spiskovima neprestano povećava čime se otvara mogućnost da se viškom birača postigne svaki željeni rezultat. Gospodo ponavljam, cca 500 tisuća birača bilo je upisano u biračke spiskove u X. izbornih jedinica u Republici Hrvatskoj više za prošlogodišnjih parlamentarnih izbora nego što je imalo po svim relevantnim pokazateljima prava glasa. Dakle 500 tisuća lažnih birača. U XI. izbornoj jedinici glasali su i mrtvaci, to je zaista neobičan birački potencijal. Gospodo rad je postao utočište izgubljenima, a prijevara, licemjerje, neću reći laž ali ne govorenje istine postaju dopušteni načini ponašanja. Državnu se enormno voli, ali neplaćanje poreza ne smatra se kažnjivim djelom. Narod obično kaže, ono što je stvoreno nezakonito ili u najmanju ruku nemoralno, teško se održava i nadograđuje a posebno ne u kontekstu morala i etike. Osobe sa ruba života postale su uspješni poduzetnici, na osnovi uzajamne koristi vezuju se za politiku, ali i političare, 90-tih uz retoriku "zna se", a danas djeluju u skladu sa "idemo dalje". To otvara širom vrata nesigurnosti u ovoj državi. Stanje se iz dana u dan pogoršava, institucije ne djeluju ili djeluju u krivom smjeru. Zločin bez kazne razvija bezakonje, bezakonje stvara sliku neorganiziranosti i osjećaja neizvjesnosti. Nema moralne ni političke odgovorno
Hvala gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Evo, danas smo već puno toga čuli, puno toga je rečeno i zapravo zanimljivo je da se cijelo vrijeme da tako kažem pokušava napraviti neka zamjena teza pa se onda loptica odgovornosti prebacuje na nekog drugog, na neke bivše ministre, bivše Vlade. Čini mi se još malo pa ćemo doći i do stoljeća 7. Na taj način se ustvari pokušava skrenuti, jednostavno se želi skrenuti s teme ove današnje rasprave po principu griješili su oni drugi, pa ako su griješili oni što ima veze ako griješim ja. Jasno nam je svima da Sabor nije ni sudnica niti neko istražno tijelo, pa tako nije bila ni namjera nas iz <PARTY>-a da pokretanjem rasprave o odgovornosti ministra gospodarstva, rada i poduzetništva gospodina Vukelića, bilo kome sudimo i presuđujemo. Postoje državna tijela kojima je to zadaća i koja moraju obraditi sve potrebne, odraditi sve potrebne istražne radnje i na temelju tih nalaza donijeti zaključak o nečijoj odgovornosti ili neodgovornosti. Pokretanjem ove interpelacije željeli smo da se u ovom Visokom domu otvori i rasprava o odgovornosti ministra Vukelića za sve ono što se dešavalo u "Brodosplitu" i oko njega a on je predsjednik Nadzornog odbora tog trgovačkog društva. Ako itko u ovoj državi treba poštivati zakone i raditi u skladu s njima onda je to zasigurno Vlada i predstavnici te Vlade. "Brodosplit" je društvo u većinskom vlasništvu države i Vlada je dužna štititi imovinu tog poduzeća. Osim toga "Brodosplit" je uvršten u skupinu poduzeća od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i na taj način se otvorila mogućnost da u Nadzornom odboru bude predstavnik Vlade i tako je ministar Vukelić imenovan predsjednikom Nadzornog odbora. I u tome nema ništa sporno, jer ponavljam još jednom, "Brodosplit" je društvo u većinskom vlasništvu države. Država je dužna čuvati njegovu imovinu i voditi računa o uspješnosti poslovanja. I za očekivati je da će ministar gospodarstva, rada i poduzetništva uspješno udovoljavati tom