EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle za ovu raspravu sam se javila kako bih mogla pozdraviti i podržati donošenje ovog novog po meni znatno opširnijeg, detaljnijeg i jasnijeg Zakona o udrugama. Jer vidljivo je da je uloga udruga u našem društvu sve jača i da su oni sve prisutniji u rješavanju prioritetnih društvenih problema i da je njihovo djelovanje bilo nužno zakonski puno bolje urediti. Na snazi je Zakon o udrugama koji je donesen 2001. odnosno njegova izmjena 2002. godine, a mi smo u praksi svjedoci brojnih pitanja, problema, često zlouporaba naročito u onim situacijama kada su udruge te koje obavljaju gospodarske djelatnosti, stječu vlastite prihode i kada često bez kvalitete kontrole koriste javna sredstva te možda vjerojatno i zbog takvih pojava 2007. je donesen i Kodeks pozitivne prakse koji je eto detaljnije uredio financiranje udruga iz državnog proračuna. U ocjeni stanja dakle možemo početi od činjenice da mi danas nemamo precizne podatke o broju aktivnih udruga jer kao što smo već danas čuli od njih gotovo 50 tisuća upisanih u registar pri uredima Državne uprave samo je 21 500 upisana i u Registar neprofitnih organizacija pri Ministarstvu financija. I to je podatak koji zabrinjava s obzirom da je taj upis bio obvezan. Udruge se vrlo lako osnivaju, znamo da je dovoljno dakle tri osnivača, a često je upitno i koji dio njih svojom aktivnošću ne opravdava razloge svog postojanja jer često početni entuzijazam osnivača iz raznih razloga popusti, aktivnost zamre, a sredstva se ponekad dodjeljuju i po inerciji bez adekvatne kontrole i to posebno na lokalnoj razini. Prijedlogom zakona predviđeno je povezivanje ovih dvaju registara, dakle registra pri Ministarstvu uprave i registra pri Ministarstvu financija što će po meni osigurati jednu transparentnost u djelovanju udruga i javnost njihovog djelovanja i olakšati financiranje. Prijedlog zakona predstavlja značajan napredak i u uređenju imovine udruge, uvjet
Poštovani kolega Šuker što se tiče koncesije živo se sjećam i ranijih rasprava po tom pitanju i vaših odgovora i vaših napora da se sredi registar koncesija. Ali siguran sam da se slažete sa mnom da je to stanje koje je potpuno još uvijek izvan kontrole države, to ste uostalom i rekli. I krajnje je vrijeme da se ta kontrola uspostavi. Tu je u pitanju kredibilnost države s jedne strane i tu je s druge strane u pitanju prihod koji država može imati i jedinice lokalne samouprave. S time se naravno više trguje nego što se gospodari. I to je problem države što je dopustila da i u tu sferu uđe mentalitet trgovine s državnim, umjesto da je gospodarila. I sve kad je to tako uvijek će se pojaviti netko tko će reći pa država je loš gospodar. Pa naravno kad nema države na način na koji je treba biti. Što se tiče DUDI-ja ja bih rado s vama razmijenio te podatke jer to mene živo zanima. Prema tome, ono što su moja saznanja, moja saznanja i jesu u tome da je napravljen red kad je posrijedi registar. Koliki i kakav, to je naravno drugo pitanje. Možda će ministar o tome moći nešto više reći s obzirom da je to pitanje o kojem on ima nesumnjivo saznanja. A na kraju što se tiče europskih fondova, mi trebamo prestati gubiti vrijeme kad je to posrijedi. I kao što smo bili agilni da završimo pregovore jednako tako moramo biti agilni nesektaški … i motivirani da radimo europske projekte, odnosno programe i stvorimo pretpostavke da to radimo sa jedinicama lokalne samouprave, sa institucijama države a ovako nažalost mi to još uvijek ne prepoznajemo. I to jeste problem. Poštovani kolega Bubalo ja naravno jako cijenim vaše iskustvo u području lokalne samouprave kao i vaš udio i doprinos raspravama u Hrvatskom saboru o tim i drugim pitanjima. Ne vjerujem niti da je kolega Lesar, a sigurno ni on ni ja nismo mislili na tu vrstu štednje o kojoj vi govorite. Dakle, na to da se racionalizira potrošnja i da se troši ono što je racionalno i osnovano. Međutim ovdje se naravno ne radi o tome, tu je rij
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Milanovića koji je rekao da se ovim rebalansom ne diraju sredstva za gospodarstvo i da na tom dijelu nije napravljen nikakav iskorak. Iskorak je napravljen već donošenjem proračuna za 2009. godinu gdje su sredstva za razvoj i poduzetništvo u odnosu na 2008. godinu … … i to je iskorak, povećanje sredstava za poduzetništvo od 30%. Isto kao i jačanje uloge HBOR-a koja i ovim rebalansom dolazi do izražaja, a informacijama koje smo dobili od ministra Šukera gdje se stvara mogućnost za nova kreditna zaduženja našim poduzetnicima. Isto tako, podsjetiti ću gospodina Milanovića da u Hrvatskoj može kupiti hrvatske cipele koje se proizvode u Borovu, da može kupiti hrvatski namještaj koji se proizvodi u drvnoj industriji diljem Hrvatske i mislim da mi svi skupa, uključujući i gospodina Milanovića moramo povikati odavde iz Hrvatskog sabora: "Kupujmo hrvatsko!". Hvala.
Ovaj amandman ne prihvaćamo, ali lijepo molim gospodine zastupniče kada predlažete ovaj amandman čisto da pogledate zakonske osnove za osnivanje sveučilišta. Zakon vrlo jasno kaže. Morate imati prostore, kadrove i studijske programe. Postoji Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, saborsko tijelo potpuno autonomno i ono daje prijedloge da li ispunjavate te uvjete. Dakle ministarstvo ne. Ako ispunite te uvjete, Bogu hvala, zakon je vrlo jasan. To vam zakon vrlo jasno kaže. Vi ste daleko od toga danas. Pitajte gospodina Flegu, ako se on složi i ja ću se složiti. Pitajte ga je li to zakonski moguće nek vam kaže. Teško će vam se složiti. Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Jasno je što je hrvatska Vlada napravila za Sveučilište u Puli. Želim istaknuti 2007. godine investicija blizu 9 milijuna kuna, po definiranju slijedećih koraka sveučilište zajedno sa ministarstvom će osigurati financiranje ovoga projekta, ali je isto tako značajno reći da su sredstva povećana u odnosu na prošlu godinu za 20%.
Kolegice vrlo kratko, ja samo mogu to ponoviti da sam doista dobio takvu informaciju i zamolbu da je takav dogovor postignut. Ja osobno bi to podržao, a detalje ne mogu reći, ne znam. Ja bih sad samo utoliko nadopunio što mi imamo 4 ili 5 ozbiljnih programa zajedno sa Osječko-baranjskom županijom ali još i sa drugim partnerima koji isto učestvuju u financiranju. Tu ima i određenih infrastruktura koji su veće vrijednosti. I mislim da će taj dio koji otpada na županiju bit će problematično i upitno. I zato bi doista to bilo opravdano da se to realizira kroz županiju. Hvala.
Zahvaljujem se dragi kolegice i kolege i svi koji su preostali ovdje sa strpljenjem da slušaju argumente za i protiv ovog zakona pa čestitamo da jeste ostali. Prvo bih rekla jednu stvar, htjela bih zaista da, mislim da je važno da je ova rasprava balansirana i da se kao argumenti ne koriste možda neke stvari koje u potpunosti i ne stoje, a to je da HGK ne radi ništa ili da nema baš nikakvu funkciju. To naime, nije baš tako točno. Ja i kad sam radila kao poduzetnica i obrtnica, ne mogu reći da sam imala osobito pozitivna iskustva, kao što su neki ovdje istaknuli, ali opet za određene subjekte postoje određene usluge, pa i javne ovlasti koje HGK obavlja i to treba istaknuti. I treba istaknuti da ipak jest u posljednje vrijeme, evo, ja ću to zaista reći, napravljen određeni iskorak u uslugama koje HGK nudi, istaknut ću tu posebno digitalnu Komoru kao jedan možda prvi korak i dobar model u kojem bi Komora trebala ići, a posebno mislim da ima važnu ulogu u otvaranju podataka, odnosno da postane i neka baza otvorenih podataka za gospodarstvo. Znači nije baš sve tako crno u HGK, međutim, to isto tako nisu ni argumenti za niti protiv pitanja obaveznih doprinosa. Tu isto nismo razlikovali 2 stvari. Nismo razlikovali pitanje obaveznog članstva i pitanje obaveznog doprinosa za članstvo. Dakle, meni se čini da kad uspoređujemo hrvatski HGK sa drugim komorama, isto ulazimo malo u prostor nepoznatog, odnosno da nisu stvari tako jasno usporedive iz razloga što naš HGK je hibrid između nečega što bi trebalo obavljati ili što je tijelo javne vlasti, s jedne strane i s druge strane, asocijacije privatnih subjekata. Dakle, ima i jednu i drugu funkciju. Ova prva funkcija koju sam napomenula, tijela javne vlasti odnosno nekoga tko obnaša određene javne ovlasti se HGK ta funkcija jača u zadnjih nekoliko godina kada su na nju prebačene negdje između 13 i 15, ne znam sad koji je zadnji broj javnih ovlasti koje one direktno daje poduzetnicima. I sad, što je tu slučaj? Dakle država zapravo p
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega jučer smo imali na raspravi Zakon o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda i vjerujem bez obzira na ono što je bilo naznačeno da svima koji god se bave poljoprivredom, koji imalo o njoj vodi računa je jasno da će tržišne intervencije postojati i u sljedećoj godini samo što će se vrlo vjerojatno rješavati na način na koji su se rješavale, a vi ste ga zorno prikazali. Dakle, da će sadašnja premijerka prethodna, dakle potpredsjednica Vlade isto tako morati dati obećanje ukoliko dođe do onakvih nemilih događanja kao što je bilo u ovoj godini. Ali na žalost to je nešto što se prepušta tako nekakvom stihijskom odlučivanju umjesto da se prione jednoj ozbiljnoj strategiji koja će riješiti pitanje poljoprivrede na jedan pravi način pa će i pitanje tržišnih intervencija staviti u kontekst takve jedne strategije. No, o tome ćemo vidjeti u 2010. godini jer ovih 100 milijuna kuna koji su ovdje planirani evidentno neće dostajati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Uvažena kolegice Škare-Ožbolt vi ste krasno to prezentirali u ime kluba, vaše izlaganje, ali prije možda otprilike sat vremena su me zvali iz komunalnog poduzeća iz Splita koji se zove Promet a bavi se prometom putnika i ukazali su na neke stvari. A pošto nije bilo spominjano danas ovdje koliko ti šoferi recimo autobusa doživljavaju dnevno torture od pojedinih ljudi. I zaista evo ja bih apelirao na ministre, na vas, mi ćemo i uputiti i amandman u tom smislu da se ti ljudi zaštite. Osobno sam imao prilike u dva navrata vidjeti kako se ti mladi ljudi ponašaju sa tim šoferima ne vodeći računa da ulaze ipak u autobus i da moraju platiti kartu, oni se ponašaju kao da ulaze u birtiju najlošijeg karaktera. Tako, evo ako je moguće, u tom smislu da se i te ljude zaštiti da li u nekom općem napisu ili da ih se zaista i definira kao takve, mi ćemo u ime kluba uložiti amandman. Hvala lijepa.
Hvala, ovo je već šesti put da je ovaj isti amandman podnosim u ovom Saboru, moje pitanje i obrazloženje je uvijek isto ministre, jedino se mijenjaju vaši odgovori, to je različito, isto je da nikada nismo dobili niti kune za realizaciju ovog projekta. Ovo je obilaznica oko grada Osijeka koja je jedna od najopterećenijih cesta u Republici Hrvatskoj, dnevno po statistikama Hrvatskih cesta njom se proveze oko 16 tisuća vozila. Vi znate kolika je to gužva, izgradnjom ovog krnjeg Koridora 5c kojeg niste bili u stanju završiti, pritisak na ovu prometnicu još je pojačan jer se vozila koja dolaze koridorom 5c slijevaju također na nju. Ja očekujem da će Vlada započeti realizaciju ovog projekta i da ćete konačno prestati davati ovakve odgovore da nema novaca s kojima mi nismo zadovoljni. Tražim glasovanje.
Poštovani predsjedniče. Kolega Đurović ne znam kako da započnem pa ću vam reći ono što stvarno iskreno mislim. Dakle vaš govor je toliko bio nadahnut da sam ja skoro zaspao, ali ste me razbudili samo sa jednom činjenicom spomenuli ste i stavili ste naglasak na sličnost braka muškarca i žene povezujući ih sa svetom slikom obitelji. Dakle vaš govor je bio prilagođen jednom vremenu mržnje i ja bi ga svrstao u 13.stoljeće, žalosno ali istinito. Vaš govor je poražavajući i za konzervativnu Hrvatsku koja postoji i koja treba postojati jer stvar je uvijek jing-janga i nekakvih odnosa. Ne mogu se oteti dojmu da vas proganja osjećaj ugroženosti. Zbog čega? Tko vas ugrožava? Tko ugrožava u ovoj državi brak? S čime je moj brak, evo govorit ću o sebi i to crkveni brak, s čime je ugrožen, tko ga ugrožava? Istospolne zajednice ugrožavaju crkvene ili građanske brakove, zanimljiva teza. Postavljam vam pitanje još jedno, s čime su moja djeca u odgojnom smislu ugrožena? Ja držim da djeci treba otvoriti oči i kao roditelj i kao bivši nastavnik, pedagog i poučiti ih da poštuju različitosti. Ova država je multikultularna, ova država je multietnička pa ako hoćete možemo reći da je ova država jednim dijelom i multispolno orijentirana, ne možemo to zanemariti. U svakoj populaciji ima homoseksualaca u ovom Saboru ima homoseksualaca, ovdje sjede sigurno netko od nas, sigurno. Ja sam o tome govorio vašem kolegi Zoranu Vinkoviću kada je bila isto rasprava o jednom zakonu nismo se mogli usuglasiti. I molim vas na kraju znam da mi je vrijeme isteklo, imam li ja utjecaj na vaš politički svjetonazor ili vašu spolnu orijentaciju? Da li se osjećate ugroženim? To mi odgovorite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovane građanke i građani koji nas pratite putem ekrana. Gordijski čvor nastavo na strateškim robnim zalihama treba presjeći i raspetljati na način da se nabavke medicinske opreme i nabavke materijala za obnovu Zagreba i Banovine ponovo stave pod Zakon o javnoj nabavi te da se skinu oznake tajnosti s nabavke medicinske opreme jer one više ne predstavljaju opasnost za nacionalnu sigurnost. U ovom trenutku nažalost događaju se dvije pljačke u povijesti od kada Hrvatska uopće postoji. Jedna kroz nabavku medicinske opreme, a druga kroz nabavku opreme i materijala za obnovu Grada Zagreba i Banovine. Presijecanje gordijskog čvora strateških zaliha dovest će do novih uhićenja tipa ministra Čorića, a tek i onih koji trebaju kroz grotlo korupcije izaći van. Možemo se složiti da javna nabava nije najbolji model zaštite sistema od krađe i korupcije, ali barem je nekakav mehanizam zaštite da se u selekcijskom odabiru dobavljača odaberu najbolji i najkvalitetniji izvođači i to na javnim natječajima koji su transparentni. Zašto je Vlada RH suspendirala javnu nabavu te je kontejnere nabavljala po žurnom postupku, a ljudima nije omogućila osnovnu zaštitu nakon potresa. Ovdje je tajnik govorio da su oni nešto spremni. Bio sam osobno na terenu gdje u Nebojanu i u Maji gdje ljudima nije Gordani i Jadranki heroinama Domovinskog rata 11 mjeseci su čekali na tu uslugu. Skladišta navijačkih skupina za vrijeme krize su funkcionirala kao prava strateška skladišta tipa u Velikoj Gorici, dok su stožera i ravnateljstva, njihova skladišta robe za zalihe nije ih nije bilo nigdje. I istina je sljedeća da su navijači, volonteri iz cijele Hrvatske, Obrtnička komora, kompanije i strane vlade svojim donacijama upravljali našim zalihama, dok su Vlada i stožer za to vrijeme igrali belu. Kaže državni tajnik da je nabava, javna nabava i da je sve po zakonu. Znat ko je tako govorio? Državne njemačke vlasti. Odluka Vlade RH da se
Poštovani dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, gospodine doktore Ćelić. Hvala za upit. Mislim da je strateški plan ove Vlade, a što je premijer u prvim danima prepoznao i glasno izgovorio da među nasušnim brojnim potrebama u sustavu zdravstvu prominira dječja bolnica u Zagrebu. Naime, sada se djeca liječe, govorim o bolničkim uvjetima na više lokacija koji su u prosjeku dotrajali uvjeti nerijetko skromni i odluka je zapravo da ono što obveza ove Vlade je napraviti jedinstvenu dječju bolnicu u Zagrebu, ne samo radi podizanja komfora i uvjeta za liječenje djece i njihovih roditelja dok su s njima da mogu s njima boraviti, nego i zbog potrebe na jednom mjestu okupiti kadrove i dijagnostičke i terapijske alate koji su neophodni u tome smislu. I više puta sam s premijerom razgovarao i sa drugim članovima Vlade ali i sa brojnim ljudima u Hrvatskoj, u tome nitko ne dvoji da to treba biti prioritet. Lokacije smo razmatrali, idealna bi uvjetno govoreći bila lokacija započeta sveučilišna bolnica u Blatu koja naravno svojom površinom prelazi potrebu dječje bolnice jer procjena je za dječju bolnicu bi trebalo oko 50-akademik tisuća kvadratnih metara, ali će biti analizirano sa gradom Zagrebom i naravno sa hrvatskom Vladom i s vama ovdje svima nazočnim gdje vjerujem da nitko neće biti protiv, za druge stvari možemo se politički imati drugačija mišljenja, ali vjerujem da kada je riječ o jedinstvenoj dječjoj bolnici da neće biti suprotnih mišljenja. Dakle razmotriti postojeću lokaciju i dio izgradnje grubih gradova na lokaciji u Blatu gdje postoje određeni termalni izvori ili pak nekoliko drugih lokacija u Zagrebu koje potencijalno dolaze, a koje bi bilo sada ishitreno izgovoriti. Glede financijskih sredstava, ovo ste dobro otvorili upit, postoje značajna sredstva koja bi se mogla uzeti iz eu fondova, naravno ona neće biti po sebi dostatna, ali mislim da ono što sam rekao slučajno ne planirajući ovaj upit, da neke stvari naprosto živuća generacija sada nas morat će preuzeti o
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici evo pred vama je dakle drugo čitanje Zakona o financijskom poslovanju i računovodstvu neprofitnih organizacija. Prvi puta još sam ja sjedio s one strane, raspravljali smo punih 7 sati ako se sjećate još 4. veljače. Budući da smo kroz ove izmjene i dopune zakona prihvatili pa praktički gotovo sve primjedbe ali sigurno one najvažnije suštinske primjedbe vjerujem da neće biti tako puno rasprave. Iskreno ja se ne sjećam kada smo neki zakon tako prilagodili tj. kada je Vlada Republike Hrvatske i ova i ona prethodna prilagodila jedan zakon toliko zahtjevima saborskih zastupnika. Tako da s te strane je to jedan pozitivan iskorak. Evo samo nekoliko rečenica o tome kako se računovodstvo neprofitnih organizacija provodi danas. Dakle, na osnovu Uredbe o računovodstvu neprofitnih organizacija donesene još 2008. i nekoliko njenih izmjena i kroz višegodišnju primjenu te uredbe uočena je i potreba za uspostavljanjem zakonodavnog okvira, a kako bi se prepisao sustav dobrog financijskog upravljanja i kontrola ne samo u dijelu računovodstva već planiranja i programiranja, izrade financijskih planova te njihovog izvršavanja i osobito izvještavanja. Dakle, procjena je predlagatelja Vlade RH da uredba u današnje vrijeme ne može adekvatno odgovoriti na zahtjeve za primjenom načela javnosti i transparentnosti, a osobito u dijelu kao što rekoh financijskog izvještavanja i transparentnog uvida u trošenje sredstava iz javnih izvora. I zato smo predložili ovaj zakon. Podsjetnik na koga se zakon odnosi. Dakle, 23 617 udruga registrirano je u registar pri Ministarstvu financija. Pri Ministarstvu uprave još uvijek je znatno veći broj i taj problem rješavamo svakodnevno. Dakle, 598 saveza udruga, 422 ustanove, 222 turističke zajednice, 282 sindikata, 227 umjetničkih organizacija, 112 udruga poslodavaca, 137 zaklada, 96 političkih stranaka, 64 komore, 24 strane udruge, 4 fundacije. Mislim da smo kao što rekoh uvodno prilikom prve ras
Hvala lijepa. Kolega Hrg otprilike ste rekli agencija sa sadašnjim brojem zaposlenika neće moći adekvatno obavljati posao. Pa naravno da ova agencija neće ni obavljati taj posao jer ovo je stvarno izrazito velik posao i daje se zapravo agenciji koji za ovaj veliki posao tek treba ustrojiti a općine i gradovi su i nadalje dužni pripremati natječaj iako nemaju mandat za odlučivanje po njima. A pitanje je kako će one te općine i gradovi odrađivati posao za agenciju kad taj isti posao nisu odrađivali kad su mogli samostalno odlučivati u svemu. Dakle vjerojatno će biti prozivane od te iste agencije samo ne znam gdje su i kakve su sankcije tu moguće. Hvala.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice gđo. Orešković. Možda se ne bih ovaj javio doista, ali kad ste rekli ispraznost u sadržaju znate uvijek vam je to ovaj pitanje emocije i racija, a da je u ovom sadržaju emocija snažno ugrađena, jest, ali me žalosti da ste to doveli u korelaciju sa <PARTY>-om i na taj način povrijedili sve one krasne državne službenike koji su, koji rade iskreno, disciplinirano, marljivo, radno dakle to su institucije koje su lišene bilo kakvog stranačkog utjecaja. Shvatio sam zapravo da vama smeta što je ovu deklaraciju upravo usvojio i donio <PARTY> 14. prosinca i što je zapravo nama to neki način želimo Hrvatskom saboru, dakle da nije bilo <PARTY>-a ne bi bilo deklaracije, ne bi bilo izvješća. Naravno da možemo sagledavati kompleksnost ovaj i pomoći koju vi želite samo gledati u okviru socijalne pomoći. Vi govorite i pokazujete veliku brigu i ja vam dakako ovaj, hvala vam na tome, međutim ja prepoznajem zapravo nastojim u vašem govoru ne vidjeti da ga zapravo, ne znam jeste li bili u BiH, jeste bili posjećivala ta mjesta, što zapravo ti Hrvati žele, ljudi, obični ljudi, djeca, mladež, gdje imate sive zone. Dakle, ovdje se ne radi o socijalnoj pomoći nego o uključivanju Hrvata prije svega imate pogranične županije, njihovih gradova ono što dopušta EU fondovi, ja sam spominjao INTERREG, INTERREG, IPA konkretno to niste spomenuli, govorio sam o aktivnosti izgradnje stambenih objekata koji su zapravo jedan dobar refleks i neki način poziv na vraćanje. Ne znam jeste bili u mjestima Posavine, Odžak, to su prekrasna naselja, prekrasne kuće koje zapravo u Orašju gdje ljudi se vraćaju, dolaze. Mi se nismo doista kako ste vi rekli ovaj služili kićenim riječima ili tzv. baroknim hiperbolama da bismo mi neki način ovaj dali tu je li neku, neku, po vama vjerojatno neku lažnu raskoš nečega gdje smo se doista ovaj trudili napraviti i prikazati sve ono što je do sada sve učinjeno. Naravno da je politički put jako tu važan, on je upravo i refleksija i odraz zapr
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Zakonom najavljeni tzv. lokalni predsjednički sustav svakako zahtjeva i promjene, izmjene i dopune o Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi. Radi se prvenstveno o definiranju odnosa neposredno izabranog gradonačelnika, općinskog načelnika ili župana, prema vijeću odnosno skupštini jedinice lokalne ili područne samouprave. Prava u odnosu jednih prema drugom i obratno, određena prava i ovlasti koje je do sada imalo poglavarstvo jedinice prenose se na gradonačelnika. Naravno da ovako uređeni odnosi neće značiti i dva potpuno odvojena kolosijeka po kojem će jedni voziti ili po drugom drugi, nego će se oni itekako ispreplitati. Mislim da je neupitno a tu i stoji da načelnik odnosno gradonačelnik ili župan moraju nužno prisustvovati sjednicama vijeća kad već i to mora pisati, mora prisustvovati sjednicama vijeća ili skupštine, odgovarati na pitanja u pismenom ili usmenom obliku i sve ono što njegova funkcija nosi. Članak 8. izmjena navodi pod kojim okolnostima izabranima može prestati mandat po sili zakona ili po održanom referendumu o pitanju razrješenja koje raspisuje predstavničko tijelo. Održavanje referenduma o razrješenju može predložiti i najmanje 33% birača te jedinice i predstavničko tijelo je u tom slučaju dužno raspisati referendum o razrješenju. I što je značajno, ako predstavničko tijelo raspiše referendum o svom prijedlogu a prijedlog o razrješenju ne prođe, raspušta se predstavničko tijelo ali to naravno nije slučaj ako je referendum raspisan na prijedlog najmanje 33% birača, članak 40. c. Člankom 9. ovih predloženih izmjena propisuje se da općinski načelnik, gradonačelnik odnosno župan imaju zamjenika. Ali u jedinicama lokalne odnosno područne samouprave u kojima pripadnici nacionalnih manjina imaju pravo na razmjernu zastupljenost u predstavničkom tijelu, drugog zamjenika bira predstavničko tijelo iz redova pripadnika nacionalne manjine
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo, poštovani kolega Šimić, temeljem vašeg uvodnog izlaganja vidljivo je da se stav predlagača vas <PARTY>-a promijenio što smatram da je dobro. Dobro jer prijedlozima zakona i izmjenama postojećih zakona treba pristupiti prije svega i odgovorno, stručno i profesionalno. Pohvalno je što ne samo vi, već što je i na samim sjednicama odbora zaključeno kako se treba provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću evo kako bi se sastavio, kako bi došli do jednog kvalitetnog, konačnog prijedloga zakona koji će biti i nedvosmislen i koji hoće biti i provediv.