EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče, uvaženi ministre. Tražim stanku u ime kluba <PARTY>-a kako bi se još jednom konzultirali oko ovog prijedloga zakona i svakako ćemo podržati svako rasterećenje naših građana, naših poduzetnika. Međutim, nažalost svaki put kad ovdje vidimo našeg ministra Marića znamo da je voda došla do grla i da se pokušava nekakvim čarobiranjem riješiti određene probleme koji ne dolaze zapravo iz Ministarstva financija. Dolaze iz nekih drugih resora koji su potpuno neodrživi. Mi danas ovdje pričamo o prijedlogu zakona koji će na državni proračun imati udar 2,1 milijardu kuna, a ne pričamo o dugovima veledrogerijama koji svake godine rastu 4 milijarde kuna. Kad ćemo napokon ovdje vidjeti ministra Beroša i rješavanje tih problema? Kad ćemo vidjeti ovdje rješavanje problema mirovinskog sustava gdje imamo 1,23 radnika na jednog umirovljenika, potpuno neodrživ mirovinski sustav. Kad budemo ozbiljno, hrabro rješavati te probleme onda i rashodovnu stranu proračuna onda ćemo možda napokon imat prostora za ozbiljno porezno rasterećenje i naših građana i naših poduzetnika. Do tada ovo su nažalost samo vatrogasna rješenja za koje prvo kasne, a drugo je upitno koliko će pomoć našim sugrađanima, pogotovo kada znamo da je u veljači stopa inflacije bila 2,6%, a u godinu dana je cijena hrane i prijevoza rasla preko 10%.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Športskim ribolovom se u Republici Hrvatskoj bavi oko 52 tisuće građana, kojima je to prvenstveno rekreacijska aktivnost. Samim natjecanjima bavi se oko 2,5 tisuće članova Hrvatsko športsko ribolovnog saveza. Ovako veliki broj učesnika u ribolovu na našim ribolovnim vodama ukazuje na naglašeni socijalni aspekt športskog ribolova koji je inače visoko cijenjen u svijetu. Ribići svih profesija svekodnevno masovno borave na vodama obavljajući ribolov, a ujedno su i dobri zaštitari ihtio faune i prirode uopće. Zbog narečenog važno je kako Republika Hrvatska uređuje ribolov, a i uzgoj riba kroz zakonske propise. Važeći Zakon o slatkovodnom ribarstvu omogućava zaštitu ribolovnih bogatstava, racionalno gospodarenje i korištenje istih, a sve to uz uvažavanje znanstvenih postignuća i struke. Budući da nedovoljno poznajemo kojim ribolovnim potencijalom raspolažemo, financiraju se sustavna istraživanja sa svrhom praćenja stanja ribljih populacija i njihova staništa, odnosno monitoring. Što nam donosi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slatkovodnom ribarstvu? Važeći Zakon o slatkovodnom ribarstvu donesen je u jesen 2001. godine. Temeljem njegovih odredbi doneseni su i svi podzakonski propisi. A što je najvažnije dodjeljena su ribolovna prava za gotovo sve ribolovne vode, što je bio i glavni uvjet za racionalno gospodarenje. Slatkovodnim ribolovnim područjima danas u pravilu gospodare športsko ribolovne udruge. A u manjem dijelu javne ustanove u zaštićenim dijelovima prirode. Trogodišnjom primjenom Zakona uočeni su određeni nedostaci kao i nedorečenost pojedinih odredbi Zakona. Zbog toga, ali primarno zbog ponovnog ustroja ribarske inspekcije u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva predlaže se ova izmjena i dopuna Zakona i to u hitnom postupku. Osim navedenog zbog promjena ustroja i nadležnosti tijela Državne uprave trebalo je na odgovarajući način izvršiti i u
Uvaženi kolega pa definitivno kao što ste istakli ove izmjene i dopune imaju neke određene odnosno imaju određene prednosti i sigurno da svako povećanje mirovina treba pozdraviti. Međutim, isto tako treba pričati i o tome da preko 400 000 naših umirovljenika prima iznos koji je ispod granice siromaštva i da treba ubrzanim tempom ići naprijed kako bi ti umirovljenici prešli tu granicu siromaštva, odnosno primanja koja imamo. Ali isto tako čuli smo sa ove strane često se hvalimo da imamo najveći broj zaposlenih ikad u zadnjih 20 godina. Međutim, isto tako treba reći da bez obzira na najveći broj zaposlenih u zadnjih 20 godina imamo samo 1,28 radnika umirovljenika i taj sustav međugeneracijske solidarnosti vrlo brzo će bit upitan ako već sada i nije.
Kolega Bulj, vi ste govorili o razlici između udruga, između države. Udruge imaju tendenciju da čuvaju privatnost, a politika i država imaju tendenciju da deprivatiziraju zato i država djeluje putem zakona, a udruge djeluju putem neke specifične aktivnosti koja odgovara nekoj specifičnoj ljudskoj djelatnosti ili regionalnoj antologiji bivanja da vam bude jasnije. Dakle, to se, da li se to radi o sportskom, religijskom, znanstvenom ili zdravstvenom mi sad dolazimo u područje gdje su susreću udruge i gdje se susreće država a to je u distribuciji zakona i u distribuciji materijalnih dobara. Vi ste u svom izlaganju istaknuli ovaj problem da država i politički moćnici ne smiju ugušiti udruge putem davanja financijskih sredstava na povratni način. Što to znači? Država treba svoja sredstva davati na nepovratan način, a to znači da se razvija ona djelatnost zbog koje udruga postoji, a ne da se razvija zahvalnost prema politici i prema onome tko je ta sredstva prividno dao. Udruge koliko mi je razvidno iz vašeg izlaganja mogu opstajati isključivo ukoliko razvijaju tu jednu subpolitičku strukturu, odnosno ukoliko razviju onaj životni dinamizam koji ne bi postojao bez njih, a koji država zbog svoje tendencije da univerzalizira nije u stanju učiniti. Evo zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo zahvaljujem predsjedniku Vlade na ovom izlaganju i pozdravljam ovu praksu da se može raspravljati o zaključcima ovih sastanaka. Osvrnuo bih se na neke zaključke u vezi klimatskih promjena jer mi se čini da to ispada kao popis lijepih želja bez realne osnove u stvarnosti jer stvarnost, barem ona ekonomska sada u ovoj covid pandemiji je vrlo teška, a znamo da zelene politike koštaju. Ove godine ćemo imati pad BDP-a najmanje od 8% pa me zanima kada se spominje europska industrija treba ostati konkurentna ili tranzicija mora biti poštena i socijalno uravnotežena. Što konkretno to znači za našu zemlju? Jer čini mi se da postoji opasnost da nastane raskorak između lijepih ambicija EU i stvarnosti u kojoj se Hrvatska nalazi. Zahvaljujem.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, apsolutno pozdravljam ovaj prijedlog, mislim da neke stvari u prijedlogu treba promijeniti. Ne znam zašto niste predvidjeli da zakon definira provođenje inspekcijskog nadzora unutar djelatnosti Ministarstva obrane i Ministarstva unutarnjih poslova. To je i po postojećeg Zakonu o inspekciji danas, predviđeno, ne znam zašto se to nije po novom prijedlogu predvidj4elo, da sada ne elaboriram obzirom na vrijeme. Druga stvar, ovo što su prethodnici govorili, imamo situaciju, da jedan dio inspekcije građevinske ostaje u sustavu ministarstva, a jedan dio u, državni inspektorat se predviđa da ide. Dakle iz ovog je razvidno da nadzor državne gradnje ne provodi inspektorat iz čega se razumno postavlja pitanje, da li za državnu gradnju možda vrijede neki drugi zakoni i za te inspektore. A isti su inspektori. To vam je otprilike, netko kontrolira od ribarskih inspektora tunu, a netko srdelu. Hvala lijepo.
Netočno je ustvrdio gospodin Stazić da nisu ispunjeni uvjeti da raspravljamo o ovom prijedlogu. Dakle točno je da su ispunjeni svi zakonom propisani i Poslovnikom Hrvatskoga sabora propisani uvjeti. A to što nisu dodatne mogućnosti iskorištene jer gospodin Vidović nije sazvao obitelj za mladež je njihov propust. A druga stvar je jedan uvjet da bezuvjetno gospođu pravobraniteljicu ponovo predlaže <PARTY> nemoguće je ispuniti dakle jer predlaže hrvatska Vlada prema Zakonu o javnoj pravobraniteljici za djecu. Dakle lijepo vas molim da se držite toga da je to zakonom i Poslovnikom utemeljeni prijedlog. I još jedan ispravak netočnog navoda. Ja gospođu osobno uopće ne poznam, ali se nadam da ću ju upoznati kad ju budemo imenovali pravobraniteljicom, da će nam se onda predstaviti i da ćemo je svi kroz njen rad upoznati. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Grubišiću, u završnoj rečenici odnosno pri kraju svoje rasprave ste rekli ono što je bit ove stvari. Zvala se to liberalizacija, monetizacija, fiskalizacija kako god hoćete. Bit svega da mi s ovim tvrdimo da nemamo kvalitetne ljude, ne mi, Vlada nema kvalitetne ljude i ove koje je postavila do sad na čelo svih svojih uprava, nema povjerenja u njih i konstatira da ima nesposobne kadrove i ne mogu izać na kraj s ovim pa onda rješenje o liberalizaciji dajte nekome iz vana, oni vani će znat, oni vani će znat da tu šumu ne treba koju ste spomenuli ne treba je ni orat ni gnojit ni ne znam šta drugo, al će znat ubrat prihod od njih. Ali ono što će bit za posljedicu to će osjetit naši građani, al to će osjetit nažalost generacije iza nas, šta svijet staje s nama?
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa članovima ministarstva, kolegice i kolege evo zanimalo me konkretno govorili ste o funkcionalnom spajanju bolnica, koje planirate poduzeti ovim zakonom. Osobno sam svjedokom toga koliko se učinilo sa spajanjem bolnica u funkcionalnom smislu Našica i Osijekom, ne vidim zbog čega je to do sada bio problem, zašto se to do sada nije učinilo? Jer ukoliko se sada učinila i veća iskoristivost pojedinih naših oprema, smanjila na kraju i nekakva financijska izdvajanja, omogućili i određeni kreveti, gdje se definitivno učinila bolja učinkovitost u oba dvije bolnice. U čemu je bio problem do sada? Zbog čega se takvi koraci nisu učinili u ministarstvu koje je bilo prije vas do sad nedorečeno. Hvala.
Hvala poštovani predsjedniče. Na samom početku izlaganja o Prijedlogu zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti želim reći da ću biti suzdržana prilikom donošenja ovog zakona, iako ovaj prijedlog zakona donosi nekoliko dobrih rješenja, a tu ću na prvom mjestu spomenuti članak 39. koji zabranjuje namjerno dodavanje radioaktivnih tvari u proizvodnji hrane i hrane za životinje što podrazumijeva pretpostavljam zabranu zračenja hrane za ljude i životinje. Ovaj zakon ipak ne rješava iznimno važna pitanja koja se mogu pokazati od presudnog interesa za Republiku Hrvatsku i u tom se smislu nadam da će se to riješiti, ako ne ovim zakonom, onda nekim drugim dokumentima. Na što točno mislim. Zamislimo da se nalazimo u 2014. godini. Klimatske promjene su eskalirale na znatno dramatičniji način od predviđenih scenarija. Zbog antropogenih intervencija u okoliš i to ne samo kroz enormne emisije stakleničkih plinova već i zbog cijelog niza pokusnih podzemnih nuklearnih eksplozija u cijelom se svijetu svakodnevno događaju enormne eskalacije temperature i atmosferilija, pa tako s jedne strane imamo katastrofalne suše i s druge strane imamo kataklizmičke poplave, potrese, rasjede tla i slično. Hrvatsku taj crni scenarij na žalost nije zaobišao i 2014. godine razoran potres pogodio je širu okolicu Zagreba, odnosno područje Krškog. Na žalost zbog potresa je došlo do havarije nuklearke Krško, do tzv. iznenadnog događaja ili akcidenta i došlo je do curenja radijacije, odnosno nuklearne katastrofe. Ovaj prijedlog zakona u članku 6. koji se odnosi na nadležnosti novog objedinjenog Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost određuje između ostalog da zavod, citiram prati stanje sigurnosti nuklearnih elektrana u regiji i provode procjene opasnosti od mogućih nuklearnih nesreća u njima, a osobito za nuklearku Krško u Sloveniji i nuklearku PAKS u Mađarskoj, te citiram dalje, izdaje upute za provođenje i međunarodnih preporuka i normi u području zaštite od ionizirajućeg zračenja i nuk
Hvala lijepo gospodine državni tajniče što ste citirali upravo Zakon o crvenom križu gdje je vidljivo iz vašeg citata da oni ne osposobljavaju za specifična znanja iz prve medicinske pomoći u planinama i specifičnim uvjetima. To upravo ne radi Hrvatski crveni križ. Upravo ste to i vi svojim citatom dokazali. I zato mi podnosimo ovaj amandman jer tamo gdje djeluje Hrvatska gorska služba spašavanja nema druge medicine ili prve pomoći, tamo nema nikakvih medicinskih ustanova a nema ni Hrvatskog crvenog križa i ne mogu stići tamo. Zato gorski spašavatelji i njihovi liječnici ne bi mogli biti ono što jesu da nemaju tih specifičnih znanja kojima Hrvatski crveni križ ne obučava. Oni imaju neka druga specifična znanja i upravo je to, zato smo podnijeli taj amandman kako bi oni ta svoja specifična znanja mogli prenijeti na druge ono što ne može nitko drugi osim njih prenijeti na druge. Prema tome, provođenje ove obuke je nužno jer Hrvatska gorska služba spašavanja zapravo u onim uvjetima u kojima oni rade produžena ruka Hitne pomoći ona osigurava dostupnost zdravstvene zaštite i to tamo gdje druge javne službe, pojedinci i institucije ne mogu djelovati. Pa vas zato molimo, zato smo željeli i podnijeli ovaj amandman, ponavljam još jednom na zahtjev Hrvatske gorske službe spašavanja. Hvala lijepa. Molim glasovanje.
Zahvaljujem predsjedniče. Na toj snimci koju ste gledali mogli ste vidjeti nešto što je učinio potpredsjednik Reiner, naime on nije momentalno reagirao, on je bio potpuno zapanjen i nije reagirao onako kako reagira inače patronizirajući pogotovo kolege …, vjerujte ali neprekidno patronizirajući gotovo kao djeci, a u ovom slučaju je bio potpuno zapanjen Iako samo želim ovime završit, drago mi je da tog kolege danas nema, ali taj kolega nije samo vrijeđao nas on redovito vrijeđa kolege srpske nacionalne manjine, ali redovito. I mi se dižemo mi našli način … kako nije bilo do sada zbog kukavičluka vjerujem, mi smo se dizali i odlazili van sa njegovih govora.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Jelinić, kazali ste u svom izlaganju da ste uveli ključne indikatore uspješnosti rada državnog odvjetništva, to pozdravljam. Također ste rekli da brzo reagirate na korupciju uključujući sumnje u samom odvjetništvu ako postoji i to pozdravljam. No, povjerenje u hrvatsko pravosuđe je vrlo nisko od strane hrvatskih građana de facto najniže u Europi u smislu javnosti bilo koje europske države. Moje pitanje što mislite učiniti da povećate povjerenje, zadobijete povjerenje hrvatskih građana za svoj rad jer je ono ključno za demokratsko funkcioniranje svake državne institucije, a posebice u tom kontekstu što mislite učiniti da sumnje koje građani imaju da se ponekad proceduralne greške u uvodnom dijelu postupka rade pa i namjerno kako bi se u kasnijim dijelovima postupka one bile osnova odvjetnicima optuženih da oslobode krivnje svoje klijente? Evo, pitanje je kako mislite doskočiti takvim stvarima? Hvala.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravit ću krivi navod uvaženog kolege Marasa koji je rekao da ako baš ne svih 280 milijuna, pa onda najveći dio tih novaca za promidžbe je bačen u vjetar. Apsolutno bilo tko, tko se i malo razumije u turističku promidžbu smatra da takva sredstva ne da su bačena u vjetar nego su prijeko potrebna da bi upravo i dovela u ovakvim gospodarskim uvjetima do rezultata koji danas i ove, pa i prošle godine Hrvatsku i u ovim teškim uvjetima svrstao u zemlju koja je imala najmanje podbačaje. I drugo, svakako sama konstatacija da bi bilo bolje turističke zajednice ukinuti, pa da sama gospodarstva na neki način sudjeluju u radu onog čim se bavi turistička zajednica je zapravo neću uporabiti grubu riječ, ali apsolutno nešto što nema žive veze sa istinom. Naime, postoji čitav niz turističkih zajednica, a posebno onih malih i posebno onih na kontinentu, ne govorim samo o moru koji je ... znanjem, htijenjem svoje sredine izuzetno dobro i kvalitetno i predstavlja i stvara i upravo one temeljne pretpostavke za razvoj turizma kroz prije svega razvoj mjesta, ljepotu i svega onoga što čini temeljni preduvjet da bi negdje turizam ... ili ga pokrenuli.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodo iz udomiteljstva i obitelji, dame i gospodo zastupnici! Jučer smo raspravljali o Zakonu o socijalnoj skrbi iz kojeg zakona izlazi van udomiteljstvo. I jučer je ministar govorio, po novom Zakonu o udomiteljstvu i predlaže niz tih promjena koje se ovdje trebaju dogoditi. Prema tomu, Prijedlogom zakona o udomiteljstvu definirano je kao oblik skrbi izvan vlastite obitelji djetetu ili odrasloj osobi kojoj se osigurava stanovanje, prehrana i druga briga te potrebe. Navedeno osigurava udomiteljska obitelj. Prijedlogom zakona se uređuju uvjeti koja mora ispuniti udomiteljska obitelj i osoba koja želi obavljati navedenu djelatnost. U zakon je upotrijebljen izraz udomiteljska obitelj i ima sljedeće značenje. Udomiteljstvo je oblik skrbi izvan vlastite obitelji kojim se djetetu ili odrasloj osobi osigurava zamjenska obitelj, skrb u udomiteljskoj obitelji i korisniku osigurava stanovanje, prehranu, čuvanje, odgoj, brigu o zdravlju i obrazovanju te druge potrebe. Smještaj u udomiteljskoj obitelji u službama socijalne skrbi prepoznat kao prirodniji i jeftiniji oblik skrbi te njegova primjena je u stalnom porastu. Udomiteljska obitelj prema prijedlogu zakona je ona obitelj koja je prema centru za socijalnu skrb pozitivno ocjenjena te joj je izdana dozvola za obavljanje udomiteljstva. Samim zakonom se uređuju uvjeti koje mora ispunjavati osoba koja želi obavljati udomiteljstvo. Kod toga je utvrđen postupak stjecanja dozvole za obavljanje udomiteljstva. Udomiteljstvo je naknada kao i druga pitanja povezana su udomiteljstvo. U zakonu je upotrijebljen izraz udomiteljstvo, udomitelj, udomiteljska obitelj su oblik skrbi izvan vlastite obitelji kojim se korisniku osigurava zamjenska obiteljska skrb. Udomiteljska obitelj i obitelj udomitelja i srodnika s kojima on živi u zajedničkom kućanstvu. Udomitelj je samac ili predstavnik udomiteljske obitelji koja se bavi udomiteljstvom, a s kojima centar za socijalnu skrb sklapa ugovor o
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Stričak, evo iznijeli ste jedan zanimljiv podatak. Meni je drago da u gradu Varaždinu ima toliko djece i da razmišljate o demografskoj obnovi RH ali me čudi, evo vaš gradonačelnik da nije planirao možda strateški u vašem gradu jer ured državne uprave dobije iz matičnog zavoda iz ureda rođenih koliko djece se rađa i ako već imate trend rasta možda je trebao planirati još jedan vrtić, jer da, pedagoški standard kaže 6 stotina djece za jedan osnovani vrtić, da li je to razlog, ne bi ulazila, nekako možda njegovog mišljenja da u privatni vrtić trebaju neki privatnici zaraditi ali evo pohvalno je da djece imate, ostavit ćemo to na razmišljanje gradonačelniku. A što se tiče ovog prosvjeda, nisam pobornik toga da se djeca uopće koriste u bilo kakve prosvjede. Evo svjedoci smo bili vi ste iznijeli primjer Varaždina, neki dan na Trgu bana Josipa Jelačića kada je govorilo se o pravima djece, kurikularne reforme ali mislim da nije opravdano od nekih pa i prosvjetnih radnika i obitelji, bilo je tamo stvarno veliki broj djece niže dobi pa skroz do osnovnoškolaca da ih se poziva na jedan takav prosvjed jer to uopće nije put niti način ako je sa nedovoljnom količinom informacija koje su možda ti roditelji svi imali, ne možemo razmišljati da je samo jedan ekspert u RH dovoljan i ako njega nema ne daj Bože da se čovjek, želim mu puno zdravlja razboli i što bi onda bilo. Znači, razlog samo je nastavak kurikularne reforme sa proširenjem ekspertne skupine. Nitko tu ne bi trebao biti taoci i na taj način pozivati ljude i djecu na trg i govoriti da kurikularna reforma ne ide dalje. Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Culej. S obzirom da obadvoje dolazimo iz Vukovarsko-srijemske županije moram reći da sam upoznata sa problemom dvorane iz Babine grede, to je još jedna rekla bih klasična priča iz naše RH. Ne znam da li je pravobraniteljica upoznata sa pričom. Dobro ovo je izvješće za prošlu godinu. Vidim da ste napomenuli ne adekvatne uvjete rada
… predsjedniče. Dakle, drago mi je da ću, da ćete ovo uzeti u razmatranje. Mislim da zbilja to se može tako na taj način provesti da bi onda zbilja dobili jedan opće prihvatljiv zakon. Ovo garantiranje što ste spomenuli. Ja mislim da bi trebali… tržištu, gdje mi jasno moramo reći ovo je brend u kojem se poštuju svi… sve mogući uvjeti, a ovaj ne, a sami onaj gost mora to procijeniti je li to njemu dobro ili nije i sukladno tome izdvojiti svoj novac. Nitko ni danas ne brani našim iznajmljivačima da postanu poduzetnici. Zašto oni danas ne bi postali poduzetnici ako vide da tu imaju mogućnost za razvoj i napredovanje? Ne moramo ih mi tjerati za to, ne moramo ih, ići okolo i kaž, ej ti moraš biti poduzetnik. Ne moramo. Čovjek ak neće ne mora, ali ima tu mogućnost, treba mu dati samo pravo izbora. Što se tiče uvjeta, zbilja su vrlo vrlo, ne mogu ih sada sve nabrajati, striktni uvjeti za imati ugostiteljski objekat od osoblja, od posebnih prostorija za čuvanje hrane do kupaona, puno puno tu ima mogućih ulaganja i razlike zato i radimo ovaj zakon da bi se sve iz niveliralo da ne bi oni bili …/nerazumljivo/… položaju. Zahvaljujem predsjedniče. Zahvaljujem poštovani tajniče. Dakle apsolutno prihvaćam ovaj izmijenjeni oblik jer je suštinski on zapravo ostao isti. Naime, ovdje se radi da u prijedlogu zakona smo prepoznali ajmo reći tako jednu nepravdu da su mnogi naši ugostitelji koji moraju ispunjavati sve one uvjete da bi imali restoran, odnosno ugostiteljsku djelatnost koje se nisu odnosile na privatne iznajmljivače koji su to na neki način možemo reći zloupotrebljavali i time vršili nelojalnu konkurenciju. No međutim, ono što je također i što je svrha ovog amandmana onda bilo da tamo u onim mjestima kada govorimo o našim krajevima i kada govorimo o pojmu robizonskog turizma koji se ovdje prvi puta uvodi gdje nema takvih restorana onda je intencija bila da se ipak dopusti privatnim iznajmljivačima da mogu imati puni pansion odnosno polupansion jer evo u krugu od 15km zbilja
Zahvaljujem g. predsjedniče <PARTY>-a. G. državni tajniče. Ja sam kratko vrijeme bio i glavni tajnik Ministarstva zdravstva, prije nego što sam postao ravnatelj HZZO-a i uvidio sam probleme neposredno vezano za raniju reformu gdje se ranije to odradilo u smislu ukidanje mjesta pomoćnika u pretvorbu u državne, odnosno ravnatelje uprave. Moje pitanje konkretno glasi, obzirom da sam obnašao dužnost ravnatelja HZZO-a, gdje su svi pomoćnici, zamjenik i ravnatelj državni dužnosnici. Da li su oni isto obuhvaćeni ovih zakonom jer moram priznati da, smatram da na političkoj funkciji trebaju biti državni dužnosnici, a to je konkretno Ministarstvo zdravstva, ali u HZZO-u to nikako ne smije biti i ja se nadam da ste ovim zakonom obuhvatili i HZZO da se ukidaju dužnosnici HZZO-a kao državni dužnosnici, da postanu profesionalci. Hvala lijepo.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Stazić ja vam ne mogu zamjerit vašu želju da se bilo koji zakonski tekst pa i ovaj filigramski izbrusi što detaljnije, što kvalitetnije, da se predvide sve moguće situacije i da se stave u norme Zakona koji je u prijedlogu. Međutim, inzisitiranje u ovom trenutku zapravo znači blokadu jednog projekta kojemu je Zakon samo pravni temelj, koji omogućava da krenemo i počnemo aktivnost koja će sama donositi onda potrebne korekcije i omogućiti da se sustav usavršava. Možemo mi godinama brusiti zakonski tekst i ne pomaknut se s mjesta, to bi bilo potpuno pogrešno, vi kažete da smo mi zakasnili 8 mjeseci, onda ste vi, ne budi vam krivo, zakasnili 4 godine, jer niste ni zakonski tekst ponudili. MI sada nudimo zakonski prijedlog koji omogućava djelovanje ove službe i to djelovanje će se unaprijeđivati u tijeku rada ako zaustavimo djelovanje nećemo imati tu priliku. Hvala.