EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zamjeniče sa kolegicom. Mislim da naša večerašnja rasprava o ovome je interesantna za nas priobalje i otočane jer nautički turizam je jedan od glavnih uzdanica domaćeg turizma. Navedenim zakonom predlaže se smanjenje nepotrebnog administriranja i jednostavnije izvršavanje obaveza nautičara. U tom kontekstu propisuje se da kao dokaz uplaćenoj boravišnoj pristojbi više se ne izdaju vinjete nego računi koji će nautičarima izdavati lučke kapetanije. Daje se ovlaštenje Ministarstva turizma da pravilnikom detaljnije uredi način plaćanja paušalnog iznosa o boravišnoj pristojbi nautičara. Nadziranje prihoda o boravišnoj pristojbi neće više vršiti nadležno Ministarstvo turizma nego Ministarstvo financija. U cilju poboljšanja planiranog razvoja turizma potrebno je vršiti evidenciju prometa u nautičkom turizmu u turističkim zajednicama u mjestima pristajanja plovila, dakle u mjestima gdje gosti borave i koriste turističku infrastrukturu i suprastrukturu. Stoga je potrebno ukinuti podzakonski akt kojim se propisuje da se boravišna pristojba plaća u mjestima ukrcaja gostiju koje koriste ugostiteljske usluge smještaja na plovilima nautičkog turizma. Sustav turističkih zajednica obavlja važnu zadaću, evidenciju broja noćenja, dolazaka gostiju, međutim u nautičkom turizmu selektivnom obliku koji je zapažen kao jedan od značajnih oblika u RH i koji ima izrazito progresivan trend rasta turistička zajednica ne vrše praćenje kretanja niti imaju uvid u evidenciju jer naplatu boravišne pristojbe rade lučke kapetanije. Dakle ne postoji baza podataka za ozbiljno sustavno planiranje turističkog razvoja nekog područja koji je neophodan za analizu postojećeg stanja o očuvanju trendova. Nadalje, naglašavam da osim evidencije broja gostiju u nautičkom turizmu postoji potreba za naplatom pristojbe po gostu koja bi bila odgovarajuća kompenzaciji za direktne i indirektne usluge koje se gostu pružaju u luci pristajanja. Mogu slobodno reći da turistička zajed
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Kao pravi istarski Hrvat uvjeren sam da je osnivanje sveučilišta u Puli san svakog građanina Istre kojemu je stvarno Istra u srcu. Dakako, da Klub Hrvatske demokratske zajednice prihvaća Vladin prijedlog Zakona o osnivanju sveučilišta u Puli. Dame i gospodo, osnivanjem sveučilišta u Puli istarsko gospodarstvo dobit će novu dimenziju, novu perspektivu, novi uzlet. Visokoškolske institucije pokretat će se u skladu sa strukturom gospodarstva Istre u jakoj sprezi s gospodarskim subjektima ključnih djelatnosti. Osnivanjem sveučilišta u Puli osigurati će se dakako pretpostavka kako bismo u budućnosti raspolagali s ljudskim potencijalom koji je osposobljen za upravljanje najvažnijim istarskim poduzećima. Znanje je novi ključni resurs i investiranje u čovjeka, u mlade je zapravo najdjelotvornije i najučinkovitije ulaganje. Jer novo vrijeme dame i gospodo traži brzinu poslovanja i razvoja, a u tom procesu najvažniji je ljudski potencijal, znanje koje samo po sebi i nije dovoljno ako nije u sinergiji sa inovativnošću i kreativnošću. Danas dakako da nema mjesta entropiji. Dakle, rutinskog poslovanja na razini minimalno uloženog napora. Ono što raduje činjenica da uporedo s reformom sustava o Bolonjskoj deklaraciji dolazi i Prijedlog zakona o osnivanju sveučilišta u Puli gdje će se učiti i odgajati domaći kadar. Na primjer, uvjeren sam i uvjereni smo da je to zadnji put dakle da je to zadnji put da nam master plan razvoja turizma u Istri pišu stranci kao španjolska tvrtka “PER“ iz Barcelone i “Horvat consalting“ iz Zagreba. U buduće razvoj turizma će modelirati domaća pamet, domicilna pamet, naša istarska djeca jer oni najbolje znaju kako se može razvijati turizam u narednom razdoblju. Na kraju, dame i gospodo, još jednom ponavljam, da <PARTY> daje punu potporu Prijedlogu zakona o osnivanju sveučilišta u Puli kao i svim drugim projektima u Istri koji su garant daljnjeg razvoja ovoga kraja za razliku na žalost od prošle
Hvala lijepo. Ministre, dobro da ste na ovoj raspravi da vas možemo pitati i činjenica da vi kažete, niste vi iz oporbe pomogli zakonskim svojim inicijativama, svojim prijedlozima, ne, nismo, baš na porez dali prijedlog, u skladu sa Zakonom za suhomesnate proizvode gdje spali slavonski kulen, dobiju manji porezi, slavonska kobasica, baranjski kulen, dalmatinski pršut, drniški pršut, krčki pršuti, i ostali drugi brojni proizvodi, međutim to nije prihvaćeno, znači to su naše autohtoni proizvodi koji su i zaštićeni. I nikako ne mogu prihvatit jednu stvar, ma šta vi god govorili da imamo sve veći i veći uvoz, a povećanje turizma, broja turista, to mi je neshvatljivo, sve veće subvencije, to mi je neshvatljivo. Ne mogu shvatit da mi samo donosimo, i ovaj Zakon je samo usklađivanje sa europskim Uredbama i zakonodavstvom, to tribate kazat, mi nismo stali na stranu seljaka, i to je ključni problem, a to je vidljivo iz ove tri stvari koje sam rekao. Hvala.
Hvala poštovani kolega potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ministre. Ovo je otprilike osmi puta da ću ponoviti da smatramo da ovakav zakon koji daje pravo Vladi da uredbama regulira bilo koju zakonodavnu materiju nije potreban tako dugo dok u Poslovniku Hrvatskog sabora postoji zapisano pravo da Vlada može od predsjednika Sabora zatražit sazivanje sjednice kada god za to, po sudu ili stavu Vlade, postoje potrebe. Dakle ni ljetna ni zimska stanka nije betonirana ploča u smislu mogućnosti intervencije u zakone od strane Hrvatskog sabora na prijedlog Vlade i nadam se da svi znate za tu odredbu. I svake godine donosimo prijedlog zakona sličnog sadržaja i svake godine Vlada koristi svoje pravo da intervenira uredbama. Ovaj put u prijedlogu zakona, možda nije prvi put ali ja sam prvi put zamijetio da ovaj zakon produžuje važnost važenje uredbi koje su bile donijete po prethodnom zakonu. Dakle, piše odredba da uredbe koje su bile donijete po zakonu iz 2013. i vrijede na dan stupanja na snagu ovog zakona ostaju na snazi, a najdulje do 31. prosinca 2014. Praktički ovim zakonom produljujemo rok uporaba valjanosti uredba po starom zakonu o čemu je Vlada intervenirala uredbama. Zakon o pružanju usluga u turizmu, u vezi inspekcija, Zakon o tržištu toplinske energije tko će biti distributer. Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju u svezi nadležnog tijela ako se ne varam i još jedna je isto iz turizma ili ugostiteljstva prva koja je bila ugostiteljska djelatnost. Prva i druga su donijete 23. srpnja, 8 dana nakon redovnog zasjedanja Sabora. Jedna u 8 mjesecu, a ova posljednja je usvojena 4. rujna neposredno prije početka zasjedanja, jesenskog dijela zasjedanja Sabora. Čak i iz one iz srpnja kojom je Vlada intervenirala u zakon nije bilo dovoljno da Vlada pripremi prijedlog zakona, popravi pogreške krive, nejasne definicije iz zakona i time otkloni potrebu postojanja uredbe, nego umjesto toga produžujemo valjanost tih uredbi do kraja ove godine. I završno. Kako to da za ta
Inače bi bio prihvaćen je li tak', ne? Ali ja predlažem da Vlada prihvati taj amandman s odgodom da on vrijedi za godinu 2007. Ovaj amandman može za proračun dakle za kasnije, za sljedeću godinu, može se ugraditi u zakon za 2007. ako se ne može za ovu. Samo sam htio ovim dakle amandmanom upozoriti da je u Zakonu o izvršenju proračuna još od 2003. godine od prije izmjena bila slična odredba koja je varolizirala kako racionalno ponašanje u županijama tako i kapitalne programe u tim županijama, dakle … matematička formula već se je stimuliralo i kapitalna ulaganja i također racionalno funkcioniranje županija. Na žalost to se sada nije … na temelju toga neke županije su ostale bez određenog dijela transfera iz državnog proračuna u svoje proračune. Ja se nadam, znam da neće proći, da će to biti ugrađeno u sljedeći proračun. Hvala. Ne, glasanje tražim.
Poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega ja vas inače cijenim i vaše rasprave i slažem se sa vašim stavovima da se na greškama uči i dobro je da učimo na greškama. Ali moram vas podsjetit dok je bio čovjek koji je vodio vašu stranku, ministar, potpredsjednik Vlade onda baš u toj županiji se najviše novaca slijevalo. I pomoćnik koji je tada bio, odnosno zamjenik ministra baš je najviše novaca slijevao u svoju županiju. To mi je onak malo čudno, da sad imamo dvojake kriterije kad se govori o tome. Često govorite pojam politička korupcija. Vrlo hrabro od vas. Ali morate se sjetiti, tko ne zna povijest nema perspektivu u budućnosti. Dakle, baš neki od vaših čelnika su oko toga imali problem. Kada pričate o klizištima, pa klizište je proces. Dakle, to je slučajno moja struka. Dakle, to nije nešto što nastaje danas, javilo se slučajno danas. To su procesi. Pa imali ste prilike, još uvijek imate prilike na određenim razinama to rješavati. Nisam vidio nekakva posebna rješenja. Ne morate brinuti oko toga da li smo mi vjerodostojni ili nismo, to je hrvatski narod prepoznao. A što se tiče i to sam vam na odboru rekao i ponovit ću. Malo me smeta kada govorite, žao mije što nema ministra, pa ovdje je državni tajnik i pomoćnik. Pa zar su to ljudi koji nešto ne znaju, ne mogu slušati? Pa nisu to ljudi koji su pučkoškolci i to smo o tome razgovarali na saborskom odboru. Prema tome, ne bi da sam na vašem mjestu podcjenjivao ljude koji ovdje sjede.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena zamjenice ministra, zanimljivo, ja sam očekivao da ćete prihvatiti amandman s obzirom na argumente. Prostor bivšeg Općinskog suda Otočac pokrivao je prostor grada Otočca, Općine Vrhovine i Općine Brinje. 2,5% prostora RH, preko 1100 kvadratnih kilometara, dakle prostor veći od 7 najvećih hrvatskih gradova uključujući i Zagreb. Putovanje sudaca i zaposlenika suda od Otočca, Korenice do Gospića iznosi preko 150 tisuća kuna godišnje. Zgrada Općinskog suda u Otočcu renovirana je neposredno prije neopravdanog zatvaranja. Ovime u jednom značajnom dijelu građana Ličko-senjske županije iz prostora grada Otočca, Općine Vrhovine i Općine Brinje na neki način se onemogućava Ustavna odredba da imaju pravo na sudsku zaštitu i sudske procese. Vjerujem, a znam da je bilo razmišljanje u ministarstvu, da se prihvati stalna služba Općinskog suda u Gospiću sa sjedištem u Otočcu, da će ministar razmotrivši prave argumente kroz članak 11. u dogledno vrijeme uvesti stalnu službu Općinskog suda Gospić u gradu Otočcu. Zahvaljujem ministarstvu što je od 1. nacrta prijedloga zakona odustalo i ostavilo Općinski sud u Gospiću i ne smatram vas u ministarstvu krivim za to što stalna služba neće biti u Otočcu, nego nesposobnu gradsku vlast <PARTY>-a Otočac koja nije na pravi način prezentirala svoje probleme. Tražim glasanje. Hvala.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj zakon sasvim sigurno može podvesti pod reformske zakone jer donosi bitne novine, koncepcijski se vrlo razlikuje od bivšeg zakona i unapređuje u svakom slučaju raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem. Ja ću se koncentrirati na dvije bitne novine u ovom zakonu koje se razlikuju od zakonodavstva o zemljištima u proteklih 10 godina. Dakle to je prvo, više nije dopuštena prodaja državnog zemljišta što je bilo omogućeno pravilnikom o privatizaciji zemljišta iz 2002.godine što je bio projekt <PARTY>-a na čelu s tadašnjim ministrom poljoprivrede Pankertićem. I druga novina, bitna je raspolaganje zemljištem će odluke donositi Agencija za zemljište a ne više gradovi i općina na području kojih je bilo to državno zemljište. Zašto je ovo značajno? Privatizacija državnog zemljišta ili bolje rečeno prodaja državnog zemljišta struka je bila oduvijek protiv ovakvog modela upravljanja državnim zemljištem, već je uvijek bilo bolje rješenje dati zemljište u dugogodišnji zakup ili koncesiju. Kroz ovaj model u bescjenje samoodabranim pojedincima po smiješno niskim cijenama prodano je najveće državno bogatstvo. Još 1996.godine Sabor donosi usvaja prvu Strategiju u razvoju poljoprivrede gdje je odredio prosječnu cijenu poljoprivrednog zemljišta od 10 tisuća njemačkih maraka ili danas ako to prevedemo 37 tisuća kuna. U Međimurju je prosječna cijena danas poljoprivrednog zemljišta 2 eura po ČHV-u ili u kunama oko 42 tisuće kuna po hektaru. Cijena koju su odabrani plaćali za državno zemljište višestruko je manja od prosječne koju je odredio Sabor. Pri tom tako nisku cijenu zemljišta u Slavoniji u prosjeku oko 3 tisuće 500 kuna po hektaru pojedinci su dobili na otplatu od 15godina. Navest ću samo primjer kako to raspolaže s državnim zemljištem Nizozemska. Država je vlasnik poljoprivrednog zemljišta na polderima ali isto ne prodaje. Npr. zapadni Polder u Nizozemskoj je naseljen poč
Uvažena zamjenice ministra Artuković-Kunšt, pa rekli ste, evo predzadnja rečenica, trebamo imati povjerenja. Povjerenje se ne gradi na tome, trebate. Povjerenje se na drugim temeljima gradi. Druga stvar je, sudski temelji su truli koliko god vi to skrivali, to je činjenica. Tri puta su vam duži sudski procesi nego su drugdje. Nećemo o pojedinačnim slučajevima ali mogu vam poslati recimo 20-ak pojedinačnih slučajeva gdje se deseci godina talože, koji se nisu pomaknuli s mjesta od prve rasprave po nekoliko godina zbog toga što se drže u ladici. Cjenici, gotovo da nekim sucima vise na vratima. To su činjenice koje vi možete tajiti, zanemarivati, ali to jest tako. Mi jesmo neuređeno društvo jer nam sudstvo ne radi. To je čak i ovdje priznao i ministar Miljenić. Rekli ste ovako, nije točno da služba počiva na entuzijazmu službenika. Ako su rezultati a mnogi su ovdje rekli, ako su rezultati Probacijske službe bolji od sustava onda su za to zaslužni upravo probacijski službenici mada nisu imali uvjete. Rezultati u osnovnim školama učitelja su bolji od samoga sustava. To znači da možemo zahvaliti entuzijazmu učitelja što nam škola ne tone još niže. Prema tome, niste u pravu, nema dobro, nije dobro sustav riješen, nemaju dobro riješene sve alate s kojima bi trebali raditi. Razgovarajte sa službenicima koji idu na teren, razgovarajte kada oni imaju, kada idu kroz opasnih kriminalaca, kada imaju zaštitu policije. Ajde razgovarajte, ja ću vam donijeti tri četiri probacijska ako im nećete dati otkaz, za ću vam dovesti te službenike. I vi izgleda da živite, da promatrate svijet kroz, sa Pantovčaka ili ne znam otkud.
Rekli ste fiskalni kapaciteti, slažem se s time, ali sam fiskalni kapacitet opet ovisi o broju poreznih obveznika tj. broju građana. Dakako postoje neke općine ili gradovi koje zbog specifičnih razloga možda imaju neke prihode, bilo od turizma ili na neki drugi način koje mogu imati veće prihode. Ipak u velikoj većini slučajeva situacija je takva da ako imamo mali broj građana kao mali broj poreznih obveznika, naravno da to još dodatno opterećuje funkcioniranje, ali ne samo da opterećuje funkcioniranje tih jedinica nego i opterećuje gospodarstvo kroz poreznu presiju. Što se tiče npr. samih teritorijalnih jedinica, postoji različita veličina, u nekim državama imamo okruge, što bi bio možda ekvivalent kada se prevodi naših županija zapravo općinama u nekim zemljama imamo okruge po tri milijuna stanovnika, što je gotovo stanovništvo Hrvatske.
Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima. Dakle ja ću se pokušati kratko osvrnuti na Prijedlog Zakona, žao mi je što kolege Lucića nema, dakle on je govorio sa ove govornice prvenstveno kao Slavonac, spominjući slavonski kulen, ja jesam slavonac porijeklom iz Vinkovaca ali ću govoriti o istarskom pršutu. Jer sam dijelom i sudjelovao u odabiru i kreaciji te sirovine i znam koliki su zapravo oni teret i trud uložili u periodu od 97. godine do danas. No međutim, dopustite mi da uvodno spomenem i Zakon o oznakama izvornosti, odnosno oznakama zemljopisnog porijekla i oznakama tradicionalnog izgleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz 2012. godine kojim je zapravo uređeno područje sustava kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u Republici Hrvatskoj. Taj Zakon je usklađen kako je i kolegica Tireli spomenula dakle Uredbom vijeća 509/2006. i 510 iz 2006. godine odnosno uredbama koje reguliraju poljoprivredne i prehrambene proizvode kao garantirano tradicionalne specijalitete, odnosno Uredbom o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka podrijetla poljoprivrednih i preradbenih proizvoda. Naime, iz Zakona o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog porijekla proizašla su i dva pravilnika. Pravilnik o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog porijekla i prehrambenih proizvoda i Pravilnik o oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koji su većim dijelom usklađeni sa europskim propisima odnosno uredbama i vjerujem da će se to u skoroj budućnosti također sve uskladiti odnosno izdefinirati. Ono što je novim Zakonom odnosno prijedlogom Zakona pojašnjeno to je prvenstveno nacionalno znak koji predstavlja vizualni identitet zaštićenog naziva oznake poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda. Prijedlogom Zakona propisana je i obaveza da se nakon zaštite proizvoda u Republici Hrvatskoj automatizmom od strane Ministarstva poljoprivrede dostavlja Europskoj komisiji sva potrebna dokumentacija za registraciju proizvoda i n
Ali samo nekoliko riječi. Radi se o rekonstrukciji županijske ceste na području općine Draganić u Karlovačkoj županiji, izgradnja nogostupa sa odvodnjom. Ono što je bitno za realizaciju tog projekta je to da je ta cesta u biti cesta stara zagrebačko-karlovačka cesta i da preko ljeta ona ima snažnu funkciju svoju pogotovo u turizmu. Općina Draganić svojim skromnim proračunom ne može isfinancirati ovo. Karlovačka županija i iskustva u tom dijelu u kojem ste vi pričali su minorna u pogledu financijskih sredstava, znači projekt će ostati nerealiziran a naglašavam da je ovdje riječ o funkcionalnom dijelu, znači cesta koja ima daleko veće značenje od županijske ceste pa temeljem toga i temeljem ovog amandmana koji smo predložili stavljam na glasovanje na poziciji i u sumi koja je predviđena ovim amandmanom.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege obzirom da nema predlagatelja predstavnika Vlade Republike Hrvatske što je dosta neuobičajeno u Hrvatskom saboru ne znam, ne znam na koji ćemo način će inforamcijei naše rasprave u cilju poboljšanja prijedloga doći do Vlade nadam se da neće bit ipotrebno da pišemo svoj erasprave i govore. Nadam se da će fonogram ili nešto slično biti dostavljeno predstavnicima ministarstva. Iako izražavam čuđenje što pomoćnika što od zamjenika do ministra baš od tolikih ljudi koji ipak obnašaju visoke dužosti u Ministarstvu obrane nije nitko našao za shondo da kodovako ozbiljnih tema, i u prethodnom zakonu smo isti taj slučaj imali. Nije se našlo shodno da se netko pojavi u Hrvatskm saboru kako bi mogli dati minimalna objašenja na našu raspravu. Jer kakav je kontekst rasprave ako predlagatelju ne možemo postaviti pitanje niti očekivati bilo kakav odgovor. Jer je predlagatelja jednostavno nema. U kontekstu rasprave mojih prethodnika proizlazi to je čak i kolga prije mene rekao, kada se gleda ovaj prijedlog zakona moglo bi se zaključiti da je to provedbeni propis jedne međunarodne konvencije. Međutim on svojim sadržajme to nije. A nije jednostavno iz razloga što je RH u svoj pravni sustav ratifikacijom uzela i konvenciju koja je citirana u ovom prijedlogu zakona. Ne samo ratifikacijom nego je donjelazakon o potvrđivanju te konvencije koji je objavljen u Narodnim novinama 7 iz 98. godine. A ovaj prijedlog zakona koji je u kontekstu rasprave a i samoga obrazloženja proizlazi kao da je nešto posve novo. A nije iz jednostavnog razloga što je sadržaj ovoga zakona citat iz rečenoga zakona o potvrđivanju, objavljenog u narodnim novinama broj 7 iz 98. godine. Dakle članci 2. i 3. članak 2. je u potpunosti citat a članak 3. je prepričan članak 1. općih obaveza iz konvencije. U tom kontekstu postavlja se pitanje koji su razlozi ponukali predlagatelja to znači Vladu da bez obzira an činjenicu da postoji konvencija a to znači međunarodni ugov
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Vidović, naravno slažem se, neke podatke, puno njih je moguće imati abdejtano u realnom vremenu. Ja sam rekao da dio njih nije realan i nikad ih nećemo imati, al da trebamo inzistirat na tome da što veći broj podataka možemo sa jednim do dva tri, do dva tri klika doći u svakom trenutku. Za to nije, za to nije samo odgovorna država, Zavod za statistiku, nadležna ministarstva, agencije i fondovi, naravno trebalo bi vezati JLS-ove, naše škole, naše vrtiće, visoka učilišta, zdravstvene ustanove, to je stvarno jedna široka priča i pitanje, dobro ste postavili, tko bi to trebao voditi da li Ministarstvo uprave, da li Zavod za statistiku, ali u godinama koje su pred nama velik je to posao, ali svima koji se bavimo bilo kakvim javnim poslovima vjerujem da uvelike bi nam olakšalo kad bi što veći dio tih podataka mogli dobivati u vrlo kratkom vremenu.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, dame i gospodo, saborske zastupnice i zastupnici. Evo pozdravljam činjenicu da je s nama ministar, smatram da je važno s obzirom da je ovo jedan nov zakon, da je u pitanju zapravo jedna novina koja će nas na neki način i uvesti u to savremeno Europsko tržište, posebno kada je u pitanju javna nabava i zato je jako dobro da upravo na neki način i ministar obrazloži, da ne kažem da ga brani, neće imat prilike da ga brani, ali obrazloženje smo čuli. Naime Europska komisija, kao najviše tijelo na razini EU u području javne nabave smatra da upravo javna nabava predstavlja jedan od generatora razvoja. Zašto je to tako? Pa upravo zbog toga što oko 12 do 15% BDP-a država članice EU, odnosno komisija gleda na tu javnu nabavu kao na instrument povećavanja održivog rasta te podrške stvaranju novih radnih mjesta. Javna nabava ipak kod nas se rijetko u javnosti posmatra kao jedan od generatora razvoja i vrlo često percepcija je u društvu da je javna nabava idealno mjesto za demonstraciju koruptivnih radni. No promotrimo li vrijednost javne nabave koja je u Hrvatskoj, a i u drugim članicama EU, kao što sam rekla kreće se od 12 do 14% BDP-a, vidjet ćemo da su tu dakle prilike uistinu značajne. Vrijednost ugovora o javnoj nabavi u Hrvatskoj na godišnjoj razini kreće se oko trećine državnog proračuna te obuhvaća oko 15 000 ugovora na koje se primjenjuje Zakon o javnoj nabavi i preko 40 000 ugovora nastalih temeljem bagatelne nabave. Upravo je zbog toga svako unapređenje sustava javne nabave za državu iskorak u smjeru protiv korupcije. Što nam donosi e račun koji postaje obavezan u postupcima javne nabave od 1.12. ove godine? Europska komisija je propisala ujednačen sadržaj elektroničkih računa i naručitelji će biti obavezni primiti i obrađivati tako zaprimljene račune. Takav sustav će generirati značajne operativne uštede i za naručitelje i za poduzeće i smanjiti prepreke prekograničnoj trgovini unutar EU.
Kolega Salapić, potpuno se slažem sa vašom tezom o često nedorečenim zakonima. Mi evo danas cijelo prijepodne izražavamo dosta kritičnih tonova u odnosu na sudbenu vlast, međutim trebali bi ipak malo pogledati i naš način rada. Prečesto mijenjamo zakone, jedan pravni institut uređujemo u više zakona, jednim zakonom mijenjamo odredbe drugog zakona, često puta i podzakonskim aktima mijenjamo zakone. Dakle donosimo zakone u kojima ima prilično i protuustavnih elemenata. Prisjetit ću vas samo kako smo prošlo ljeto Obiteljski zakon ovdje vrlo žestoko raspravljali, snagom većine ruku je Obiteljski zakon prošao i sad se vi stavite u ulogu jednog suca koji ima vrlo kratak rok upoznavanja sa zakonom, primjena je odmah, ne stigne se educirati. Čuli smo predsjednika Vrhovnog suda da 85% budžeta za pravosuđe odlazi na plaće. Što je sa literaturom, što je sa nabavom zakona? Sve su to pitanja koja moramo ovdje razmotriti kada govorimo o pravosuđu, kada tražimo njegovu besprijekornost, efikasnost, stručnost, a i sami na neki način pridonosimo svojim nesavršenim zakonima, svojim evo nedorečenim zakonskim prijedlozima ovakvom stanju pravosuđa kakvog imamo.