EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Lesar, slažem se s vama, samo bih kratko nadopunila vašu raspravu. U članku 32. stoji da prekršajni sud može počinitelju prekršaja propisanog ovim zakonom izreći zaštitnu mjeru zabrane odlaska na određena športska natjecanja u inozemstvu uz obvezno oduzimanje putovnice. Ovo smatram potpuno neprihvatljivim iz razloga što nije u skladu sa člankom 32. Ustava Republike Hrvatske. Međutim, čak i kada bi Ustav spominjao ovo temeljno ljudsko pravo bilo bi moralno potpuno neprihvatljivo osobama oduzimati putovnice radi uglavnom minornih prekršajnih djela kada se to u Hrvatskoj ne radi čak ni u situacijama kada se protiv osoba vode postupci za teža kaznena djela. Imamo primjer riječkog kardiokirurga dr. Šimića koji je prošle godine nakon izricanja nepravomoćne presude zbog primanja mita pobjegao u Bosnu i Hercegovinu. I ne samo to, uskoro će dobiti licencu za rad u Sarajevu jer mu je Hrvatska liječnička komora obnovila licencu sa obrazloženjem da presuda nije pravomoćna.
Štovani kolega Srb, dao Bog da se u športu posebice vrhunskom okreću velika sredstva, ali ona sredstva zahvaljujući dobrim igrama, dobrim rezultatima, dobroj praksi, dobrim primjerima, nama svima građanima Republike Hrvatske i mlađoj generaciji, da nam to bude na diku i ponos, a ne da se crvenimo zbog izgreda navijača ili zbog raznorazne političke korupcije i reketa kojima smo na žalost sve više svjedocima. Hvala. … profesionalni sport kao što i samo ime kaže je profesija kao i svaka druga i zaista svaka čast našim vrhunskim športašima uključujući i nogometaše koji demonstriraju svakodnevno svoje znanje i vještine u Europi, a pokatkad i u Hrvatskoj. Međutim, gdje je to, evo dokle smo dotjerali da predsjednica Vlade mora rješavati ove skandale koji su se u hrvatskom nogometu nagomilali i to u sastanku sa 4 oka. I vjerujem da će ona to i riješiti i nadam se da će se to razriješiti na zadovoljavajući način. Ali, krivnja leži i ovdje na nama kao zakonodavcima što nismo agresivniji da sustavno riješimo to pitanje cjelokupnih odnosa u hrvatskom športu, a obraćao sam se gospođi tajnici zbog toga što je ona iz resornog ministarstva pa čak je i što se tiče srednjoškolskog igrališta to srednjoškolsko igralište djelomično i vlasništvo Arhitektonskog i onih fakulteta. Pa prema tome ne samo lokalne samouprave. I onda bi se lokalna samouprava u dogovoru s ministarstvom mogla nekako dogovoriti i naći rješenje i za tu sramotu.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, možda slabije vidite na ovu stranu. Vi ste predsjednik Hrvatskog sabora za kojeg se izjasnila većina ili svi zastupnici O povredi Poslovnika 238. da ne bi bilo Time što ste dozvolili jednom zastupniku govor koji je neprimjeren za ovu. Hoćete vi govoriti umjesto predsjednika? Želio bih se koncentrirati, hvala lijepa. Neprimjerenim govorom izazvao je potrebu da mu se odgovori i traženje stanke u ime kluba. Da ste upozorili prvog govornika drugi se ne bi ni javio. Ali kada već niste i propustili ste ga opomenuti za sadržaj i način njegova govora onda nije u redu da upozoravate onog koji mu odgovara čak neću reći na isti način, puno blaže i puno pristojnije, a vi urlajte koliko god hoćete.
Prema važećem Zakonu o osiguranju uređeni su uvjeti osnivanja i poslovanja društava za osiguranje i društava za reosiguranje, obavljanje unutarnje revizije tih društava, postupak likvidacije i stečaja, ovlasti nadzornog tijela i obavljanje nadzora zaštite potrošača Hrvatskog ureda za osiguranje, kao i udruživanje osiguravatelja. Na tržištu osiguranja u Republici Hrvatskoj djeluje čak 25 društava za osiguranje i tek jedno društvo za reosiguranje, 41 društvo za posredovanje te još više od 390 društava za zastupanje u osiguranju. A u smislu ovog zakona društvo za osiguranje je pravna osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja obavlja poslove životnog ili neživotnog osiguranja, koja ima odobrenje agencije za obavljanje poslova osiguranja i upisana je u sudski registar nadležnog trgovačkog suda. U poslovima osiguranja prema članku 7. prijedlogu zakona spadaju sklapanje i ispunjavanje ugovora o neživotnom ugovoru, ugovora o životnom osiguranju, osim obveznih zdravstvenih, obveznih mirovinskih osiguranja i obveznih socijalnih osiguranja. Od početka opće krize u Hrvatskoj konačno u 2013. godini prekinut pad ukupne premije hrvatskog tržišta osiguranja nakon niza dobrih godina i dvoznamenkastih stopa rasta prije krize. U 2013. su ukupne premije osiguranja neznatno porasle za 0,4% u odnosu na 2012. godinu što je ukazivalo na jedan pozitivan trend. Međutim, u prosincu 2014. godine neživotna osiguranja bilježe veliki broj osiguranih slučajeva koje čine 69% ukupnih premija gdje je bruto premija iznosila gotovo 6 milijardi kuna. Najzastupljenija vrsta osiguranja je i nadalje osiguranje od odgovornosti za upotrebu motornih vozila sa zaračunatom bruto premijom od 2,4 milijarde kuna ali bilježe pad od 18% u odnosu na prosinac 2013. godine. Životna osiguranja u bruto premijama iznose 2,6 milijardi kuna, bilježe kontinuiran porast, a u ukupnoj premiji sudjeluju sa 30%. Najveći udio ima klasično životno osiguranje sa premijom od 2,3 milijarde ili čak 88% u skupini životnih osiguranja
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Evo, čuli smo i uvodno od predlagatelja, a i ispred rasprava ispred ostalih klubova, manje-više svi smo se složili da ovaj Zakon treba poduprijeti, da unaprjeđuje postojeće stanje. Ja bih samo malo još iskoristio priliku i nada da odnosno istaknuo važnost uspostave tako nekog, takvog Jedinstvenog sanacijskog fonda i sanacijskog mehanizma, ne samo na razini RH, na razini Europe. Nesporno je da njime zapravo povećavamo i našu uvezanost sa ostalim članicama EU i nama nema druge, otok ne možemo biti, svi se slažemo s time. Uspostavljena su naravno, pravila o prijenosu i objedinjavanju doprinosa s ciljem osiguravanja najveće moguće pravne sigurnosti. Ono što je bitno, pravne sigurnosti u području financija, financijskih institucija. Znamo kako smo prošli od one krize 2007., '08. g., koja je počela zapravo krizom financijskog sektora, kako se to na brzaka prelije na realni sektor, nama je kao državi, čini mi se trebalo nekih 7, 8 godina da se iskopamo iz te krize. Mnogi su naučili na toj krizi pouke, pouke izvukli i evo, naravno, i ovaj Sporazum je rezultat toga. Naravno, potrebno je osnažiti povjerenje u bankovni sektor, u slučaju bilo kakvih problema, spriječiti navale klijenata na šaltere banaka, to nijedna i najbolja banka na svijetu ne može izdržati i spriječiti dodatno širenje problema, ako eventualno negdje nastane, smanjiti negativnu povezanost između banaka i realnog sektora i država, odnosno državnih proračuna, odnosno obaveza poreznih obveznika. Ono što također, smatram da dodatno treba istaknuti je da doprinosi u ove fondove ne idu na teret poreznih obveznika nego na teret bankarskog sektora, banaka gdje one solidarno uplaćuju, ajde, možemo tako reći u nekakav fond osiguranja, za slučaj da jedna od njih dođe u probleme. Od tih 1% trebalo bi biti oko 60 milijardi eura na računu kroz 8 godina, Fond se solidno puni i nadajmo se da jedna od naših banaka to neće zatrebati. Dobro je imati padobran, dobro je imati nekakav amortizer, al
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege. Evo prije svega reći ću da ću ovo Izvješće Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2011. godinu podržati, a gospodina državnog odvjetnika molim da opaske i primjedbe iz moje današnje rasprave uzme kao podstrek za daljnji rad i kao preporuke u radu za ovu godinu kako bi sljedeće godine izvješće bilo nešto i bolje. Ovo je trenutak u Hrvatskom saboru kada pred tijelo zakonodavne vlasti dolazi Izvješće Državnog odvjetništva je uvijek hajmo reći malo nezgodan, jer je Državno odvjetništvo kao nezavisna institucija, kao nezavisno tijelo koje provodi, odnosno koje sudjeluje u kaznenim postupcima i u zaštitama interesa Republike Hrvatske ono mora biti nezavisno kako od izvršne, kako od sudbene, tako i od zakonodavne vlasti. Ali temeljem zakonske obveze ono je danas pred nama. Izvješće DORH-a koje je uglavnom uz uobičajene poteškoće, izazove u radu DORH-a iz prijašnjih godina koje smo imali prilike čitati u izvješćima iz prijašnjih godina obilježila ove godine, od prošle godine jedna nova, a to je primjena novog Zakona o kaznenom postupku. Naime, prilikom izrade i prilikom donošenja novog Zakona o kaznenom postupku bilo je prilično jasno i u struci i u javnosti da će DORH uspostavom i usvajanjem akuzatornog načela u postupak ili pokleknuti ili se ovjenčiti lovorikama. Znači, ili će uspjeti ili neće uspjeti, trećeg nema. Dakle, nakon što je policija, Državno odvjetništvo i sud u jednoj inkvizitornoj i u jednoj onako hajmo reći vrlo ustaljenoj i udomaćenoj proceduri, nakon što su se oni u toj proceduri obračunavali sa kriminalom u kaznenim postupcima u novom kaznenom postupku su se stvari u bitnome izmijenile. Vi ste spomenuli i u izvješću kao jedan od nedostataka novog <PARTY>P-a problem otkrivanja tajnosti postupka, jer stranke u postupku koje imaju pravo uvida u spis dilaju te podatke novinarima i nakon toga je gotovo nemoguće više utvrditi tko je izvor informacija. Kao potreb
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bunjac, ima jedna uzrečica u Slavoniji, a ona kaže koliko konja voliš, toliko ti duša vrijedi. Ja sam slučajno jedan od onih koji uzgaja konje, tj. sad sada imam jednoga, nekada sam imao i 9 koje sam se bavio stočarstvom o kojemu mnogi pričaju, a pojma nemaju, o ljudima koji su donosili zakone o poljoprivredi, pa su tako i sela deložirali i krave i konje i ovce i svinje i sve. Pa imamo sada samo mačke i pse koji lutaju po ulicama za koje moramo organizirati azilante i škopce i ostalo, šta moramo sve raditi. Ali ja ću se obratiti ovdje. U medijskim natpisima posebice 24 sata i indeks.hr bilo je obavljeno o jednome uzgajivaču konja koji se zove Tuđa Josip iz Oroslavlja, a koji je imao nekih 30-tak pa i do 50-tak konja kasača koji se s njima bavio i u sportu, čovjek svestran, čovjek koji je stvarno bio ljubitelj tih konja, ali zbog onih koji su donosili zakone, posebice prema sportskim konjima, a u korist autohtonih naših pasmina koje mi imamo od posovaca i lipicanera i drugih časni lipicaneri, malo i tu postoje konji koje su ljudi držali samo iz interesa a ne iz ljubavi i ne iz hobija. Koje su eksploatirali a mi kažemo nećemo eksploatirati ni u šumskim više radovima. Ali kada se mediji obračunavaju sa takvim ljudima koji su svu svoju ljubav poklonili konjima, na najgori način, oni dolaze, probijaju i ti zaštitari životinja, koje ja cijenim kada otkriju nešto pozitivno, ali i da bi se otkrilo nešto pozitivno ili negativno morali bismo znati i nešto o tim životinjama pa da na 30 do 50 jedinki postoje one koje su bolesne, dakle konji imaju neke izrazite bolesti poput kolika, pa su crijevne bolesti paraziti koji slabe kao i ljudi i životinje, od njih 50 mora biti jedna bolesna tužna, mršava, ja jedna je vesela, a debela. Pa tako onda oni izaberu jednu najlošiji primjerak ju takvome stanju i onda to novinari koji jedva dočekaju nešto takvog onda to razapinju te ljude poštene, časne koji su se bavili svojim poslom dugi niz godina, ali su us
Hvala gospodine potpredsjedniče, ne mogu najprije prihvatiti to vaše obrazloženje, radi se o Makarskoj o gradu bez obzira na sve preduvjete koje ima za razvoj, zimskog, odnosno sportskog turizma bez obzira na to što u njemu djeluje jako puno sportskih udruga i jako puno mladih ljudi je uključeno u sport, nema do dana današnjeg dvorane, imamo ti škole na području grada, od njih samo jedna ima dvoranu, u sklopu škole postoji dvorana za sportske aktivnosti. Grad Makarska je isto tako spreman veći dio sredstava izdvojiti iz svog proračuna i na taj način sudjelovati u izgradnji sportske dvorane, ali evo ovim putem bi željela da i Vlada, odnosno vaše ministarstvo sa jednim dijelom tih sredstava na kraju zatvori financijsku konstrukciju i da Makarska konačno dobije svoju dvoranu. Ne trebam napominjati koliko bi ona značila i za razvoj sportskog turizma koji može trajati 12. mjeseci, a isto tako i za promicanje zdravog življenja među mladima i na kraju krajeva sve te sportske udruge zaslužuju da konačno dobiju i krov nad glavom, a ne da samo imaju otvorene terene. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Gospodine predsjedniče, kolega Pecek je rekao dakle da su kriteriji za prelazak iz sustava oporezivanja iz poreza na dohodak porez na dobit izuzetno niski. To naprosto nije točno, jer prihod ukupni od 2 milijuna kuna, kapital preko 2 milijuna kuna, broj zaposlenih 15 i dohodak 400000 kuna u prethodnom razdoblju su pokazatelj da se radi o značajnom poduzetniku poglavito ako to kompariramo sa obvezom vlasnika trgovačkih društava koji su i sa samo temeljnim kapitalom od 20000 kuna i sa puno manjim prometom i poslovnom aktivnošću dužni voditi poslovne knjige po sustavu dvojnog knjigovodstva.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga Sabora, poštovana ministrice sa suradnicima. Da, danas je dan ljudskih prava i jako mi je drago što nam je danas Obiteljski zakon došao ovdje na stol. Ja ne mogu reći da je samo u Obiteljskom zakonu, u svakom zakonu, ljudska prava su najvažnija, ali željela sam naglasiti, makar je i poštovani zastupnik to već rekao. Dakle Obiteljski zakon, ja ću se ovdje usuditi reći da je ipak drugačiji od svih drugih zakona. Svaki zakon je poseban za sebe, ali on je više od bilo kojeg zakona takav zakon koji sigurno zahtjeva, a to je tu i bilo, multidisciplinaran pristup. Pravnici i stručnjaci koji su pisali taj zakon moraju imati i imaju značajno teorijsko znanje, ogromno iskustvo i intelektualnu širinu i izvan okvira svoje struke ili otvorenost, i otvoreni moraju biti i za sva ostala mišljenja, mišljenja i ostalih stručnjaka. Obzirom da je javna rasprava o ovom zakonu bila tri mjeseca, bila i imalo se mogućnosti reagirati. Da li je to dovoljno ili ne, ovdje ne bih sada procjenjivala, znači da u ovom prvom djelu prijedloga Obiteljskog zakona to sve zapravo i učinjeno. Ja ću se ovdje referirati po nekim područjima, gdje eto, negdje ćemo imati neke prijedloge, primjedbe, obzirom da se radi o prvom čitanju, sve u dobroj vjeri, kako bismo konačni tekst bio još bolji, kvalitetniji ili možda isti, ali o tome će se očitovat nadležno ministarstvo. Dakle, željela sam reći kod postupka, kod razvoda braka ovaj rok se produžio, prije je bilo tri mjeseca pokretanje, sudjelovanje, a sada je od dva do šest mjeseci. To je dobro, da je taj raspon veći. I tako dalje. Međutim, dobro je, a nekada možda i nije dobro. Ovdje bih željela naglasiti da puno postupaka će se provoditi razvodi gdje se neće trebati uopće reagirati, sami će se bračni parovi dogovoriti o tome i to će biti, ide na sud i to je okončano. Ali upravo tamo gdje je problematično i konfliktno, možda je taj rok do šest mjeseci predugačak, zašto? Zato te konfliktne situacije se produžuju, to sam želje
Poštovani potpredsjedniče, uvažena zamjenice ministra, drage kolegice i kolege. Ja ću pokušati više sa stručnog aspekta poljoprivrede i stočarskog dijela raspravljati o prijedlogu Prostornog plana Nacionalnog parka Sjeverni Velebit, ali prije tog dijela dopustite da naglasim da je člankom 11. Zakona o zaštiti prirode što je zapravo definicija nacionalnog parka? Da je to prostorno, pretežno neizmijenjeno područje kopna ili mora iznimnih i višestrukih prirodnih vrijednosti koji obuhvaća jedan ili više sačuvanih i neznatno izmijenjenih ekoloških sustava. A prvenstveno je namijenjeno očuvanju izvornih prirodnih vrijednosti. Moram naglasiti, a to ste i dobili kao radni materijal da je i Odbor za zaštitu okoliša kao zainteresirano radno tijelo raspravilo ovaj prijedlog Prostornog plana Nacionalnog parka Sjeverni Velebit i da smo zauzeli prvenstveno pozitivno mišljenje. No nacionalni park, svaki nacionalni park prema europskim kriterijima ima znanstvenu, kulturnu, odgojno-obrazovnu i rekreativnu namjenu. U Republici Hrvatskoj postoji 8 nacionalnih parkova, ali ono što je vrlo interesantno kada pogledate statističke ankete od 10 građana RH svega vam 1,5 do 1,7 zna nabrojati 8 nacionalnih parkova. Većina njih se fokusira samo na 2, to su znači Plitvice i Krka. Što znači da ili ove nismo dovoljno marketinški predstavili ili je problem negdje dalje. Naime, kada govorimo o Nacionalnom parku Sjeverni Velebit za naglasiti je da je u 2011. godini u RH bilo negdje oko 2,26 milijuna posjetitelja i da je od toga gotovo 48% otišlo posjetitelja u Nacionalni park Plitvice, a u Nacionalni park Sjeverni Velebit svega 0,9%. Što je recimo jedan detalj o kojemu bi trebalo raspraviti i vidjeti kako taj dio što bolje predstaviti. Kao što je zamjenica ministra rekla Nacionalni park Sjeverni Velebit spada u najmlađe nacionalne parkove u RH jer je proglašenje za nacionalni park napravljeno 1999. godine. No ono što pomalo zabrinjava je činjenica ili spoznaja da se prostorni plan za taj nacionalni
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. državni tajniče. Ovo je zapravo zakon iz 2013. godine koji se ovim izmjenama, ovim prijedlogom u određenim dijelovima znatno poboljšava, dakle, nakon 5 godina primjene i to treba podržati. No, ono što je vrlo loše ovdje i što ne doprinosi onome što ste spominjali o toj transparentnosti, cijena za uslugu gospodarenje otpadom, to je uvođenje i vraćanje naknade za korištenje odlagališta. E, upravo to je jedan od najvećih problema ovih izmjena jer ruši cijeli koncept transparentnosti cijene javne usluge gdje će jedinice lokalne samouprave ponovno iz razloga koji niste uspjeli ovdje obrazložiti naplaćivati drugim jedinicama lokalne samouprave korištenje odlagališta, što ruši cijeli sustav i koncept cijene javne usluge sakupljanja komunalnog otpada.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje postavio bi ministru branitelja Predragu Matiću. Poštovani gospodine ministre, objava Registra branitelja iz Domovinskog rata dugo se najavljuje i svaki spomen tog registra izaziva veliki interes u javnosti. Međutim, on do danas još nije službeno objavljen, a kao razlog njegovog neobjavljivanja navode se određene prepreke koje postoje u postojećem zakonodavstvu. Moje pitanje je sljedeće: Hoće li i kada biti objavljen Registar branitelja i hoće li se njegovu javnu objavu, biti ispunjenje sve pretpostavke da objava registra bude potpuno čista i zakonita? Hvala. … Dakako, da sam zadovoljan sa odgovorom i uvjeren sam da će se objavom Registar branitelja konačno odvojiti žito od kukolja, odnosno pravi branitelji od onih lažnih. Hvala lijepa.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, uvaženi kolegice i kolege. Iz hrvatskog gospodarstva i iz privatnog sektor upravo se cijede zadnje kapi, kao što se uostalom i iz džepova hrvatskih građana zapravo cijede zadnje kune prije svega zbog novih poreznih tereta. Zapravo pitanje je tko će uskoro ovim tempom biti u stanju plaćati ove dosadašnje poreze, a kamoli plaćati pojedine poreze kojih očekujete 20 i 30% uvećane. Mislim da je to jednostavno i neostvarivo i neodgovorno. Svi se nažalost slažu, dakle i stručnjaci domaći i strani da nam slijedi pad bruto nacionalnog proizvoda otprilike 1%. Svi bismo naravno voljeli da to nije tako, međutim jest. U proteklih nekoliko godina hrvatsko je gospodarstvo, privatni sektor u najvećoj krizi EU izgubilo desetke tisuća radnih mjesta. Zaista je nemoguće ustanoviti kako biste iz tog gospodarstva, a to piše u proračunu, očekivali više od 35% rast prihoda od poreza na dobit, kako očekujete više od 20% rast prihoda od poreza i prireza na dohodak. Ne bih želio ovdje biti ciničan jer ovo je preozbiljna rasprava i preozbiljno vrijeme, međutim čovjek se zapravo zapita da li mislite možda negdje drugdje naplaćivati porez zato što jednostavno u Hrvatskoj, ja barem ne vidim gdje će se taj porez naplatiti. U ovom proračunu nema ništa zbog čega bismo osjećali se bolje niti zbog čega bi ili poslodavci ili radnici imali novu nadu. Ovo je naprosto kupovanje vremena dok molimo Boga da nam se dogodi svima zajedno neko čudo. Možda sam ja nešto krivo razumio u proteklih nekoliko mjeseci, ali hrvatski građani su vam dali mandat za zaokret, dobili ste mandat za hrabre, odlučne poteze i za ponuditi viziju Hrvatskoj, hrvatskom gospodarstvu, svima nama. Umjesto toga nažalost evo ovaj proračun ne pokazuje ništa. Dakle dobili ste mandat prije svega da kažemo da ne smijemo više bit neprijateljski nastrojeni prema domaćim i stranim ulagačima, dobili ste mandat reći da je jedini izlazak iz krize dugoročno održivi razvoj privatni se
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Upravo na tragu ovog što su rekli kolege ispred mene ja bih rekla da je netočno reći da se ne zna kako će upravna vijeća upravljati, da nikakva korist od njih, kad je u članku 21. sasma točno i egzaktno u 8 koraka predviđeno što će i kako će ona raditi. Dakle, potvrđivat će program rada, kontrolirati taj program, usvajati programska i financijska izvješća, odlučivati o financijskom planu i godišnjem obračunu, donositi statut i opće akte, predlagati promjene u organizaciji, davati različita mišljenja o pojedinim pitanjima i na kraju, sve one poslove koji nisu u ovih 7 točaka nabrojenih će u skladu sa zakonom, aktom o osnivanju i statutom to upravno vijeće raditi. Dakle, vrlo jasno i egzaktno je zakon predvidio rad upravnih i djelokrug rada upravnih vijeća. Hvala.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Više puta sam za ovom govornicom govorio kako stabilnost u Hrvatskoj koja se često ističe kao veliko postignuće političko zapravo u stvarnosti znači stagnacija. Ima više razloga za to, ne treba ponavljati da ne stojimo dobro po mnogim pokazateljima i da u EU i dalje se Hrvatska nalazi na dnu ljestvice što se tiče konkurentnosti i drugih važnih pokazatelja stanja. Međutim, treba ponavljati uporno neke stvari koje mislim imaju jednu trajnu vrijednost, dakle smatramo u Domovinskom pokretu da udjel ukupne države je i dalje previsok u Hrvatskoj, da je Hrvatska hiper regulirana zemlja, gotovo je savršena za konzultante koji tu nude usluge, pomoći običnim ljudima kako bi se snalazili u šumi propisa i raznih regulacija. Iz ovakve logike proizlazi da vlada ili vladine mjere često su uzrok problema, a ne rješenja, dakle ponovit ću, uzrok problema, a ne rješenja. I sad imamo ovo stanje sa povećanjem cijena na energetskom tržištu, to sigurno nije nešto što vlada može kontrolirati, međutim želi svakako stvoriti dojam da nešto čini, da nešto poduzima da bi olakšala stanje i građanima omogućila da jednostavno se snađu u ovoj novoj situaciji inflacije. Međutim, osvrnut ću se na ovu odluku da se zamrzne cijena goriva, dakle postavlja se prvo pitanje zašto druge vlade u EU to ne čine? Dakle, mnogi ekonomisti upozoravaju na mnoge moguće posljedice koje se mogu evo uskoro dogoditi, može doć vrlo brzo do poremećaja kvantitete i kvalitete tih proizvoda. To iskustvo pokazuje bezbroj puta. Dakle, ovom intervencijom i ovom odlukom se izravno utječe na, na ponudu i potražnju, na taj odnos. Možda čak neki i govore nastati nestašice goriva. To nije prvi put da bi se to dogodilo nakon ovakvih odluka. I ponovit ću, mislim da nije dobar presedan, nije dobar signal i kao što znamo ovakve odluke nažalost mogu postati i norma ponašanja ne samo iznimka. Postavlja se također pitanje zašto slične odluke ne donositi za druga područja, primjerice