EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo, dame i gospodo zastupnici, u vrlo kratko vrijeme, godina dana je kratko vrijeme, po treći raspravljamo o ovom zakonu. Jedan smo izglasali i prateći rasprave, zaista i koja me interesirala, a o kojoj mogu reći da nešto i znam, ne sve, mislim da smo od prvog početka bili na, neću reći na suprotnim stranama, ali na suprotnim stajalištima i što se tiče struke pa i svjetonazora. Pa ću reći da me današnja rasprava veselila da konačno nakon donošenja zakona od prije dva mjeseca koji smo usvojili u ovom Visokom domu, imamo ponovno priliku reći što se dešavalo kroz ova dva mjeseca. I dame i gospodo zastupnici, ja moram reći da sam tada u svojoj raspravi braneći najnovija saznanja suvremene medicine, dostignuća u području humane reprodukcije, između ostalih i citirao našeg uvaženog akademika, profesora Draženčića. Ali mislim da oslikava bit ovih svih rasprava koje su danas vođene, koje su vođene prije dva mjeseca, koje su vođene prije godinu dana, a to kaže ovako. Smatram da je konačni prijedlog zakona razumno napisan i da predlaže načine medicinske potpomognute oplodnje pa će biti shvaćen i prihvaćen od većine pučanstva u Republici Hrvatskoj. Zašto mi bilježimo što većina želi, većina želi upravo takav zakon. To je bit onog u čemu se mi ne slažemo, da većina želi ovakav zakon, a ne manjina koja nekada i preko medija radi afere. Dalje uvaženi profesor kaže, zakone u skladu sa suvremenim postignućima medicinske oplodnje. To je bit tradicija i suvremena postignuća u medicinskoj oplodnji. To je istina. I što se događalo nakon donošenja onog zakona? Poštovane dame i gospodo zastupnici, a posebno kolege liječnici da nakon izglasavanja zakona u ovom Visokom domu u našem jednom mediju dnevnom iziđe slika prvo je naslov “Oni su osramotili Hrvatsku“ a zatim slika svih zastupnika koji su glasali za taj zakon. I sada ja kao liječnik, kao kirurg koji cijeli život sam posvetio humanosti, stručnosti, nikada nisam iznevjerio struku i znanstve
Ja se zahvaljujem na upućenom komentaru, budući da pitanja nije bilo. Pa da, moram isteći da ipak 35% riješenih predmeta upravo u korist građana, gdje su se građani pitali, dakle odbor za određene stvari i informacije, da ih uputimo jer nisu znali kome da se jave. Tako da 35% možda se čini malo, a li za one građane kojima smo pomogli i koje smo uputili na pravu adresu i koji su nakon naših upućenih predstavki dobili odgovore i da su predmeti riješeni u njihovu korist, njima to sigurno puno znači. Istina je da velikom broju građana služimo upravo kao rame za plakanje, ali to je jednostavno iz razloga, jer više ne znaju kome bi se obratili, a posebno kada su nezadovoljni sa radom određenih institucija i onda se obraćaju našem odboru. Evo, kao što sam napomenula, ima čak predstavke, koje se vuku još iz 2012. g.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, uvaženi Pecnik. Evo ovo Izvješće pravobraniteljice osoba sa invaliditetom pokazuje na kojem smo stupnju razvoja kao društvo po pitanju skrbi ovih najosjetljivijih i najugroženijih kategorija našeg društva. I iz ovog izvješća je vidljivo da je puno toga potrebno napraviti bolje a odgovornost za činjenje tog boljeg je zapravo na svima nama koji donosimo zakone na kojima moramo povećati, podignuti tu kvalitetu i života i rada osoba sa invaliditetom. Ne zaboravimo da je snaga jednog društva, jedne zajednice zapravo upravo u tome koliko je snažna njegova najosjetljivija karika. I zato upravo ova pitanja koja su vezana za i rad i život osoba sa invaliditetom u hrvatskom društvu trebaju biti glavne teme. Međutim, isto tako kolega Pecnik, upravo ovo što ste rekli, nadamo se da će se ova jedna gotovo praksa ovdje u Hrvatskom saboru po pitanju instituta pravobraniteljstva i ne prihvaćanja izvješća zapravo zaustaviti. Isto tako moramo voditi brigu o tome da su evo i u ovom državnom proračunu za 2016. godinu smanjenja sredstva za osobe, naknadu osoba sa invaliditetom. Najavljeno je uvođenje imovinskog cenzusa … doplatka za tuđu pomoć i njegu. Gotovo je najavljena mogućnost zatvaranja i saveza i udruga za osobe sa invaliditetom s obzirom da nije regulirano njihovo održivo financiranje. I naravno da bi se na taj način ako se nastavi pokazala jedna nebriga na ove segmente društva ili možda i ovim potezima ukidanja instituta pravobraniteljstava. A nadam se da to neće biti kod ovog slučaja instituta pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom učinili bismo jedan zaista ogroman korak u razvoju demokratskog društva. Hvala.
Hvala lijepa. Dame i gospodo izvinjavam se što sam prehlađen pa malo dubljim glasom ću se obratiti. evo pred nama je proračun kao najodgovorniji akt i najosjetljiviji . U njemu je smisao svih naših obećanja, svih nadanja i realnosti ali i razočaranja. smisao proračuna je da realno ocjeni razvojnu i socijalnu komponentu i da ju uskladi sa gospodarskim rastom, i mogućnostima socijalne ravnoteže. Moram da kažem da je Vlada u odnosu an društaveno ekonomski i politički aspekt koji želi postići postigla određenu uravnoteženje. proračunom su postavljeni određeni politički ciljevi, oni se ovdje materijaliziraju što znači da je program Vlade prenesen u lepezu programa i aktivnosti za koje je osigurana i materijalna pogleda. Program ove Vlade izražen kroz nekoliko značajnih područja i programa a definiram prije godinu dana u nastupnim govorima, sada se materijalno sazdaje u proračun za 2005. I projekcijom za 2006. i 2007. godinu. Ova projekcija 2006. i 2007. samo je strukturalni kriterij za mjerenje uspješnosti izvršavanja programa Vlade. Nismo svi oduševljeni kolačem koji je na raspodjeli ali smo svjedni da dogovorom u SAboru i nekim izmjenama i dopunama možemo doći do uravnoteženja naših potreba i mogućnosti. Najjednostavnije rečeno prijedlog proračuna sadržava niz programa koji garantiraju i razvoj programa koji odražavaju i povećavaju socijalnu sigurnost, ali nadasve on je stabilizacioni. Umirovljenici kao i uvijek boje se ove riječi stabilizacioni, jer su 93. osjetili što znači provesti stabilizacioni program. Isto tako se bojimo i stabilizacionih proračuna. Međutim, dalje iščitavamo ili čitamo da je u programu, odnosno u proračunu stavljeno kao osnovno stabiliziranje udjela inozemnog duga u društvenom bruto proizvodu približno na njegovoj sadašnjoj razini, a to znači smanjenje proračunskog manjka i nastavak strukturalnih reformi kojima će se smanjiti uloga države u gospodarstvu. Program srednjoročnog poslovnog plana Hrvatskih željeznica za smanjenje ovisnosti o subvenic
Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Na samom početku izrazit ću svoj stav da podržavam sva četiri predložena zakona i vjerujem da su predloženim zakonima obuhvaćene sve odredbe koje će zasigurno podići razinu kvalitete poštanskih usluga, a vjerujem i prihode domaćih operatora preko terminalne naknade i plaćanja poštanskih usluga. Obzirom da je manje više sve već rečeno o zakonima ja bih se osvrnuo samo na članak 3. Svjetske poštanske konvencije koji kaže u cilju pridržavanja jedinstvenog poštanskog područja Unije države članice dužne su osigurati da svi korisnici usluga uživaju pravo na univerzalne poštanske usluge koje uključuju stalno pružanje kvalitetnih osnovnih poštanskih usluga svim korisnicima na cijelom državnom području država članica po pristupačnim cijenama. Možda u urbanim i velikim sredinama toliko to i nije izraženo koliko u manjim ili rijetko naseljenim sredinama pogotovo uvođenjem novih elektronskih načina komunikacija. Poštanski uredi su smanjili obim posla i samim tim smanjenjem obima posla neki od poštanskih ureda se i zatvaraju, a neki smanjuju ili skraćuju svoje radno vrijeme. Ja vjerujem da će se usvajanjem i ovih zakona omogućiti da poštanski uredi ili operatori domaći ostvare značajnije prihode kako bi mogli zadržati rad ureda, poštanskih ureda koji trenutno rade po malim sredinama, gradovima i općinama. A ako i ne da će se iznaći načina i mogućnosti za sredstva kojima će se osigurati njihov rad kako bi sukladno članku 3. navedene Konvencije svi imali jednaka prava i isti pristup i poštanskim uslugama. U vjeri da će se to i održati, da će se realizirati. Dakle, još jednom dajem punu potporu usvajanju sva četiri predložena zakona. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Evo danas raspravljamo o ovom zakonu i kao što je već više puta istaknuto od više kolega najviše rasprave se vodi i najviše rasprave se uzima vezano za Hrvate iz Bosne i Hercegovine. Jeli to slučajno? Ovim zakonom se želi riješiti svi nedostaci i ono što je pobrojano kao razlozi u predloženom tekstu zakona i veliki broj prijavljenih koji stvarno ne žive na prijavljenoj adresi, nemogućnost pronalaska prijavljenih osoba od strane suda i policije, zloporaba socijalnih i drugih prava koji proističu iz osnove prebivališta kao i ocjene Ustavnoga suda o neustavnosti nekih odredaba zakona koji je na snazi. Republike Hrvatska treba ovo pitanje riješiti, ovo područje urediti na najbolji način na način koji će zadovoljiti Republiku Hrvatsku i njene građane. Mislim da tu nema dvojbe i vjerujem da u ovom Saboru nitko takvu dvojbu nije niti iznio niti o njoj kao takvoj govorio. I naravno ja se apsolutno s tim slažem, jer znam da država mora imati kvalitetnu podatkovnu baza o svojim državljanima i građanima mora imati precizan popis birača, ali naravno mora imati i zbog potreba svih drugih tijela državne uprave. Ja se zalažem za doista kvalitetno zakonsko rješenje kojim će se moći brzo i učinkovito eliminirati iz prakse sve zloporabe koje se događaju vezane uz prebivalište. Takvih zloporaba doista ima i danas smo mogli na pretek čuti i argumentacija i takvih primjera. I tim zloporabama se mora doista stati u kraj. No, jeli predloženi zakon rješenje za sva ova otvorena pitanja koja su ovdje iznesena kao problem i pitam se hoće li ovaj zakon doista to na pravi način riješiti. A to znači da i Republika Hrvatska i njeni građani budu zadovoljni tim rješenjem. Moram priznati da nisam u to siguran. Nadalje, zakon mora osigurati građanima konzumiranje ustavom zajamčenih prava i sloboda vezanih uz slobodu kretanja. Predloženim tekstom zakona bojim se da se bitno zadire u područje ljudskih prav
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Dragi kolega Maras, slušajući vas po svim točkama u ovom nacionalnom parlamentu vi ste prosto stručnjak za sva područja, imate rješenje za sve goruće probleme. A kako one vlade do devedesete tako i one nakon 2000. i ove zadnje Milanovićeve toliko su osvježile gospodarski fiskalno i na svaki način RH tako da ovo povećanje plaća učiteljima, policajcima i nije neko dostignuće ove sadašnje Vlade jer to je prosto izašlo iz dobre politike ranijih <PARTY>-ovih vlada. A govoriti kao baštinik Komunističke partije o korupciji, to mi izgleda malo deplasirano. Hvala.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa apsolutno se slažemo sa svime s ovime šta je kolegica Benčić navela. Vi se ovdje danas na nas ljutite jer smo iznijeli imena i prezimena javno dostupnih podataka. Ljutite se zbog onoga što smo naveli vezano za Projekt Slavonija, Baranja, Srijem, a kako su vaši stranački kolege dobivali novce. Mi te podatke nismo izmislili, niti smo ih pročitali samo u medijskim napisima. Još jednom ono što ste izvodili prema kolegici Vlašić Iljkić u replikama, zaista je bilo neprimjereno, usudila bih se čak reći i na neki način seksistički u određenim dijelovima, ali nebitno vama na čast. No da nastavimo dalje, u svojim izlaganjima ste također govorili da šta mi tu tražimo, pa zapravo da mi imamo zapisnike sa odbora koji se održavaju za praćenje operativnih programa, zapisnike sa koordinacija. Mi smo vam naveli u ovom obrazloženju pokretanja rada istražnog povjerenstva upravo to kao jedan protuargument gdje je sam GONG rekao i upozorio na činjenicu da se odbori za praćenje operativnih programa, same koordinacije koje nadziru trošenje sredstava nemaju redovite sjednice, niti su zapisnici sa istih dostupni na web stranicama. Ujedno moramo reć također da je niska razina medijskog interesa jer mediji niti nemaju potpune informacije za redovne procedure praćenja raspodjela sredstava iz EU fondova i naravno sve to onda počiva na istraživačkom novinarstvu, a vi se onda ljutite kada istraživački novinari rade svoje poslove i kada objavljuju imena i prezimena članova možemo reći blisko povezanih s vama. Ja ću vas još jednom podsjetiti zašto mi pokrećemo ovo istražno povjerenstvo, dakle tu nije nikakav cilj upirati prstom u vas koji ovdje sjedite, međutim mi želimo jasne odgovore, želimo jasne odgovore na to da li je netko utjecao politički, da li su to bili dužnosnici, politička tijela na raspolaganje sredstvima iz fondova EU? Želimo također utvrditi koje su slabosti zakonskog institucionalnog okvira kontrole postupaka povlačenja sredstava, želimo vi
Potpredsjedniče, kolega Linić vi ste spomenuli o, jedan dio koji bi ja u replici spomenuo, jer zapravo ne vidim mjesto niti trenutak gdje o tome možemo govoriti, a to je da mi imamo izvore energije, ali koje smo zanemarili ili koje smo na neki drugi način propustili. Republika Hrvatska je u bivšem sustavu do '90. investirala i temeljem međurepubličkih koji su zapravo rađeni kao međudržavni ugovori gradila termocentrale u Gackom u Bosni, kapacitete u Tuzli, kapacitete Kolubare, odnosno Obrenovca, a da se ti energetski potencijali, koliko je poznato i koliko se u javnosti barata s podacima ne koriste, odnosno ne naplaćuje se eventualno proizvedena i prodana energija. Uz to koliko ima informacija čak je i Gacko privatizirano i prodano stranom investitoru i ulagaču u Bosni i Hercegovini, a da interes Republike Hrvatske nije zaštićen. To je pitanje kad se govori o nedostatku energije koji je evidentan i koji će biti evidentniji što će, ufamo se, standard građana rasti, i razvoj gospodarstva rasti.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimić vi ste rekli vrlo zgodan jedan izraz da vi imate načelno pozitivan stav o ovoj reformi. E sad to možemo tumačiti da imate skroz pozitivan stav, da imate negativan stav, načelno negativan stav, pa bi mi bilo drago da mi pojasnite kao dio vladajuće koalicije u Hrvatskom saboru. Isto tako, nije mi jasno da li ćete u sklopu ove porezne reforme vi kao <PARTY>, dakle platforma <PARTY>h lista podržati ukidanje poreznog oslobođenja na kupnju prve nekretnine u RH za rješavanje prvog stambenog pitanja. U kampanjama <PARTY>-a i kampanjama <PARTY>-a u proteklih dvije godine u dva ciklusa parlamentarnih izbora često se <PARTY>-u predbacivalo da je kriv zbog odlaska 100 tisuća mladih iz Hrvatske. Pa me interesira da li vi ovu mjeru smatrate pozitivnom da mladi ostanu u RH i da li ćete je podržati ili je smatrate opravdanom, tj. po onako kako je predložio i sam ministar, tj. Vlada RH.
Poštovani državni tajniče. Nisam čuo sve replike pa možda neko postavio pitanje, ali ako nije evo ja ću ga postaviti prvi put. U mnogim jedinicama lokalne samouprave postoje privatni vrtići koji su dijelom subvencionirani sredstvima lokalne samouprave. U nekima je ta subvencija jednaka kao i kod vrtića gdje je osnivač lokalna samouprava u drugim odnosno većini lokalnih samouprava je znatno manja. Moram naglasiti da su negdje privatne inicijative spasile lokalnu samoupravu sa otvaranjem svojih vrtića. Postoji či mogućnost da se kroz zakonski okvir prisili na neki način lokalne samouprave da se izjednače cijene ili da se taj dio subvencije da iz države? Uglavnom, ne vidim zašto bi ista usluga bila plaćana na dva različita načina ako je usluga ista, a možda ponekad čak i kvalitetnija.
Kolega apsolutno se slažem sa vama i podržavam sve što ste rekli u ovoj svojoj replici jednostavno donošenjem ovog zakona apsolutno nitko ne smije biti stigmatiziran. Čak ni naravno ni vlasnici, pa čak ni prekupci koji su na neki način ulazili u rizike, a pogotovo sami stanari u tim nekretninama koje jesu predmet ove naše rasprave. Nadam se da ćemo evo u perspektivi svakako donijeti što pravičniji zakon bez navijanja za jednu ili drugu stranu. Hvala. Hvala. Kolega mi kao da se nismo razumjeli. Ja uopće ne dovodim u pitanje niti privatno vlasništvo niti išta drugo. Ja samo tražim transparentnost. Vama jedna udruga da jedne podatke, meni druga udruga da druge podatke. To nije ozbiljan pristup, s tim sam krenuo. Zaključujući svoju raspravu ja sam rekao da postoji pravično rješenje. Vlasnicima pravo na imovinu, stanarima krov nad glavom ja mislim da je to sve jasno. Hvala.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Moja današnja tema iznošenja stajališta kluba vezana je za ono što smo dobili dakle jučer, Vlada je u prvo saborsko čitanje uputila Prijedlog Zakon o osnivanju sveučilišta obrane i sigurnosti dr. Franjo Tuđman a odmah želim naglasiti dakle da <PARTY> nema ništa protiv razvoja same obrane i sigurnosti, dapače, jesmo za daljnji dakle razvoj obrane i sigurnosti RH međutim sporno je dakle kako je ovaj prijedlog zakona uopće upućen. Naime, kao što znate, postoji nešto što je ustavna kategorija i što se zove autonomija sveučilišta i na sveučilištima nadzor ima Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Međutim, interesantno je da po pitanju osnivanja ovog sveučilišta dakle ne bi se više ispoštovala da ustavna kategorija autonomije sveučilišta već bi nadzor nad istim sveučilištem imalo samo Ministarstvo obrane. Ono što ste također zanemarilo jest niz zamjerki koja su upućena tijekom samog javnog savjetovanja a veći dio tih javnih, tih zamjeri na javno savjetovanje došao je upravo iz redova članova akademske zajednice. Dakle, ponavljam u potpunosti su zanemarene zamjerke koje su došle tijekom javnog savjetovanja. Zašto to govorim? Govorim to iz razlog imat ćemo još prilike u saborskim raspravama govorit o ovom osnivanju sveučilišta međutim mi imamo paradoksalne situacije koje se dešavaju dakle na drugom kraju zemlje. Konkretno govorimo o osnivanju studija medicine u Puli na Pulskom sveučilištu koje čeka svoju dopusnicu već godinu i po dana. Istovremeno nedavno je odobrena odnosno izdana dopusnica od strane Ministarstva znanosti i obrazovanja za izvođenje studija medicine Hrvatskom katoličkom sveučilištu, dakle također uz već postojeći Medicinski fakultet u Zagrebu imat ćemo još jedan Medicinski fakultet u Zagrebu odnosno studij medicine koji će se izvodit na Hrvatskom katoličkom sveučilištu. Napominjem dakle budući da su ispunili sve kriterije temeljem Zakona dakle o znanstvenoj djelatnosti i visokom o
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Dan je na odmaku i pred nama je ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o ostvarivanju dječjih prava. O svrsi donošenja ovog zakona govorili su moje kolege i kolegice ovdje tako da što god bih ja sada rekao u tom smislu o tome bilo bi ponavljanje, a ja se ponavljati zaista ne želim. U ... o ostvarivanju dječjih prava, a i u uvodnom obrazloženju koje je dao državni tajnik stoji konstatacija da ova konvencija ne zahtijeva donošenje novih niti izmjenu postojećih propisa jer je obiteljsko zakonodavstvo u potpunosti usklađeno sa zahtjevima konvencije. Dakle, pravna procedura je u svemu zadovoljena. Ali stvarni život kao što smo i danas vidjeli donosi neke nove spoznaje. Ovo je područje gdje je disproporcija između zakona na papiru i njegove praktične provedbe često puta dolazi do izražaja. Vrlo plastično su danas o tome govorili i kolega Vidović i kolega Lesar, a ta plastičnost izričaja potvrđena je još jače u replikama. Ja ću samo pokušati osvrnuti se kakav potencijal imaju dječja prava unutar porodice, unutar porodice u našem okruženju, okruženju u kojem mi živimo zavisno od njezine osobnosti vremenske i kulturološke. Kad govorimo o porodici moramo imati na umu da je porodica osnovna zajednica u kojoj se dijete razvija i osposobljava za život, no sa druge strane u stvarnom životu porodica često postaje prepreka u ostvarivanju prava njezinih članova pogotovo djece. Čudna konstatacija, da. Ujedinjeni narodi definiraju porodicu kao najmanju demokraciju u srcu društva. U svakodnevnom životu na žalost porodica je daleko od demokratske institucije u kojoj svi njeni članovi ravnopravno sudjeluju i međusobno poštuju prava jedni drugih. Prije svega privatnost porodice često puta omogućuje nepoznanicu za ono što se dešava iza zatvorenih porodičnih vrata. Da bi porodica bila zaista demokratska ona bi trebala biti zasnovana na demokratskim principima, prije svega ravnopravnosti među članovi
Gospodine predsjedniče mi smo smatrali da bi naš amandman trebao upotpuniti prijedlog Vlade tako da budu obuhvaćeni i <PARTY> i zastupnici i zastupnice kojih u vladinom prijedlogu nije bilo, tim da je on ovim novim amandmanom on sada uvršten, a bili su u Saboru na dan njegovog konstituiranja. Među njima i značajan broj zastupnika Nacionalnih manjina. Istovremeno podržavamo sadržaj prijedloga kojim se utvrđuje dan konstituiranja Sabora kao odlučujući kriterij čime se sprječava mogućnost nagrađivanja političkih prebjega i zloupotreba instituta <PARTY>h zastupnika. Dakle mi našim amandmanom želimo postići dvije stvari. To su da <PARTY> zastupnici budu tretirani kao i ostali zastupnici, ali istovremeno da se spriječi pojava eventualne političke korupcije koja je institut naknadnog nagrađivanja otvara. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice ja ne znam kako vi ali unaprijed se ograđujem i ispričavam se ako će netko pogrešno shvatiti no nekako se cijelo vrijeme osjećam raspravljajući o ove dvije točke a čekajući sljedeću točku kao sudionik u onoj reklami pred finale prvenstva Europe ili ono kad vam u najzanimljivijem trenutku uskoči reklama, a vi gledate neku seriju. Tako me cijelo vrijeme nekako prožima taj osjećaj pa onda sukladno tome ću pokušati i skratiti ovih 15-ak minuta na minimalno kako bih rekao ono što želim, a da ne ponavljam sve ove kolege koji su već manje-više rekli sve o tome. Dakle, nema razloga ne složiti se sa ministrom da je problem u zdravstvu, a slušamo ga već 26 godina i uvijek je isti. Dakle, uvijek su problem financije, uvijek je neka kriza, uvijek su neke potrebne reforme, uvijek svašta nešto. Ali zašto se to događa? Neki kažu da zdravstvo plaća i dosta tih faktura koje su fiktivne, od kojih nije bilo ništa. Pa neki kažu da se dobar dio te opreme kupio koji je u nekim skladištima, koji ne služi ničemu. Sljedeći pak kažu da je dobar dio tih sredstava otišao na nabavku preskupe opreme. Dakle, oprema koja se plaća navodno po duplo većoj cijeni no što je to inače. Dakle, problem očito postoji i problem treba riješiti. No, da li se nešto urušava ili ne, to je sad već druga priča. Ono što ja želim ovdje kazati i rekli smo prvi put kad su izašli vani neki prijedlozi počevši od poskupljenja police dopunskog zdravstvenog osiguranja da to nećemo prihvatiti kao i neke druge stvari, a možemo sad lamentirati i o ovoj hitnoj službi, dakle hitnoj bolničkoj pomoći koji je prezentiran na način a dakle i ovo poskupljenje police na način koji je u javnosti stekao jednu izuzetno negativnu percepciju. A percepcija je u ovom poslu kojeg mi radimo izuzetno bitna. Dakle, ne ulazeći u to koliko je neki prijedlog u onom kvalitativnom smislu dobar ili nije ili bi ga trebalo razraditi polazimo od toga da javnost nije dobro primila ove prijedloge