EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo glavna državna rizničarka, kolegice i kolege! Upravo je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave jedan korak naprijed u pravcu ravnomjernijeg razvitka svakog dijela Hrvatske države ali jedan korak dalje u decentralizaciji. Naravno da ono što u prvom redu me veseli kod ovog prijedloga zakona jeste da su upravo oni dijelovi Republike Hrvatske koji do sada nisu imali mogućnosti se razvijati na suvremenim principa a ja ću istaknuti, jedino iz razloga modernog ili zastarjelog shvaćanja razvoja države jest upravo pripada otocima jer oni ovim prijedlogom zakona dobivaju više od 40 milijuna i zapravo kad se pribroje i one pogodnosti da ne pridonose fondu poravnanja onda je to bitan napredak u odnosu na dosadašnji prijedlog zakona. Naravno, i ostali dijelovi ovim prijedlogom zakona dobivaju svoje pravo mjesto u ravnomjernom razvitku a to znači gospodarskom razvitku i povećanju zaposlenika što je jedno s drugim povezano. Ovim prijedlogom se ne mijenja dosadašnja raspodjela u porezu na dohodak kod područja posebne državne skrbi, brdsko-planinskih područja uz već spomenute otoke već im se i poboljšava njihov položaj. Ovo je već proklamirano više evo upravo godinu dana i cjelokupna javnost zainteresirana za ovakav korak je dala zeleno svjetlo. Naprotiv, dosadašnji govornici koji su htjeli istaknuti drugačije nazive ili drugačije rezultate i domašaje ovog prijedloga zakona sasvim su u krivu i nisu temeljili to na pravim podacima. Kad se to sve izračuna može se lako doći do rezultata da je dio poreza na dobit koji pripada državnom proračunu ostvaren na području općina i gradova posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima. Do sada je sukladno posebnim zakonima bio prihod općinama i gradovima na tim područjima. Kako prijedlogom ovog zakona porez na dobit više nije zajednički porez a prihodi od toga poreza su u cijelosti prihod državnog proračuna to će se ustvari za provedbu navede
Poštovani gospodine potpredsjedniče Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 36. sjednici održanoj 22. veljače 2005. raspravljao je o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike aktom 12. siječnja 2005. godine. Odbor je predmetni tekst Zakona raspravio temeljem svoje nadležnosti iz članka 63. Poslovnika Hrvatskog sabora u svojstvu matičnog odbora. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja upoznao je članove Odbora s razlozima donošenja predloženih zakonskih izmjena. Navodi da se predloženim izmjenama i dopunama usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije kao i da se daju odgovori na pravna pitanja koja se javljaju u primjeni pojedinih odredaba važećeg zakona o USKOK-u. Odbor je od predstavnika predlagatelja zatražio pojašnjenje pojedinih predloženih zakonskih rješenja posebice dijela kojim se propisuje za koja kaznena djela je nadležan USKOK? Odbor je nakon provedene rasprave većinom glasova, 9 za i jednim suzdržanim odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, ministrica je otišla. Klub <PARTY>-a podržava donošenje izmjene i dopune ovog zakona i smatra da većinu odredba koje su predviđene kao promjena da je to dobro, a i logički je da će taj zakon češće doživljavati izmjene i dopune jer pojavom novih oblika kriminaliteta pogotovo organiziranog sigurno je da će biti potrebno i mijenjati taj zakon. Ono što je bitno da je, ovaj zakon se usklađuje sa zakonodavstvom Europske unije je također izuzetno bitno jer nitko sam, ni jedan država se sama učinkovito ne može boriti protiv organiziranog kriminaliteta, protiv mita i korupcije, jer su to dvije vrste, dvije grupe pojavnih oblika kriminaliteta koja sigurno su rak rana današnjeg d
Hvala vam gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije točno godinu dana za ovom govornicom, upravo u ovom vremenu predviđenom za iznošenje stajališta u ime Kluba, apelirala sam na Ministarstvo znanosti i obrazovanja, da ne primjenjuje tada novo doneseni Pravilnik o smještaju u studentskom domu na studente s invaliditetom, konkretnije doktorande, koje bi se primjenom tada novo donešenog Pravilnika dovelo u vrlo nepovoljan položaj i točnije, konkretnije s 30.09. prošle godine izbacilo bi ih se iz studentskih domova na ulicu. Danas, tada je to, ta molba uvažena i spasili smo sudbinu mladih ljudi kojih nema puno, koji unatoč svom invaliditetom odlučuju zapravo dodatno se obrazovati, postizati, doseći najviše akademske stupnjeve obrazovanja i na taj način doprinositi hrvatskom društvu. Danas, godinu dana poslije, studenti s invaliditetom nažalost suočavaju se s istim problemom. Iz tog razloga obratili su se 6. travnja državnoj tajnici Branki Ramljak zamolivši ju da se uzme u obzir činjenica da su, da je cijela Hrvatska zapravo bila izložena pandemiji, ali i razornom potresu u Gradu Zagrebu, što ih je dodatno onemogućilo u traženju stambenog smještaja. Napominjem u ovom slučaju da studentima s invaliditetom ni na koji način nije jednako naći privatni smještaj kao što je to studentima koji invaliditet nemaju, zbog toga jer njima trebaju posebni stanovi prilagođeni osobama s invaliditetom, a u Republici Hrvatskoj takvih stambenih jedinica nešto je manje od 5%. Gospođa državna tajnica nakon upućene zamolbe studenata s invaliditetom 06. travnja, odgovorila im je da uvažavajući izvanredne okolnosti pandemije, ali i potresa u Gradu Zagrebu, da će se iznimno i ove godine produžiti vrijeme smještaja u studentskim domovima za studente s invaliditetom do početka drugog semestra akademske godine 2020./2021. odnosno dala im je rok da do 01. ožujka 2021. godine nađu alternativno rješenje, a do tada mogu biti u studentskim domovima. Međutim nakon toga
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, nije točno da ministrica Vučković ima problema samo sa OLAF-om i Europskim uredom javnog tužitelja. Naime, situacija u njenom resoru je toliko neorganizirana, kaotična, da je premijer Plenković osobno morao narediti kadrovske promjene zbog situacije i zapravo primjedbe EU komisije vezano za strateški plan hrvatske poljoprivrede. Naime, zabrinut je da bi zbog lošeg strateškog plana hrvatska poljoprivreda odnosno hrvatskih poljoprivrednici mogli izgubiti značajan dio europskih sredstava u periodu 2023.-2027., a ako je naš premijer Plenković na nešto osjetljiv, to je zapravo na njegov imidž o povlačenju EU fondova kojim se voli uspješno hvaliti. Zar Plenkoviću i ovoj Vladi hrvatski poljoprivrednici uopće nisu na radaru?
Uvažena kolegice Peović. Nažalost Brodotrogir nije prvi slučaj, a vjerujte mi, neće biti ni zadnji slučaj takvog ponašanja u Hrvatskoj. Ono što je najgore u konačnici, to će sve biti po zakonu. To je od privatizacije, da netko kupi poduzeće, ima jednu tvrtku, pa onda osnuje 7, 8 tvrtki pa podijeli to na nekoliko tvrtki, pa se na jednu knjiže rashodi, na jednu prihodu, u jednu se ubace radnici, oni se otud ne mogu naplatiti, država to odvede u propast i mi na to sve kažemo, to je bilo po zakonu. To je sramota koja se treba ispraviti. I unaprijed trebamo gledati da se ovakve stvari kakve se dešavaju u našim brodogradilištima, u našim tvrtkama, u svim firmama i industrijskim postrojenjima kojima smo imali, u svoj društvenoj imovini koju smo rasprodali, ovo malo što je ostalo, da se takve stvari više ne ponavljaju.
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani državni tajniče. Pa pred nama je Zakon o proračunu, a s obzirom da sam čelnik jedne jedinice lokalne samouprave sa sjevera Hrvatske čiji su porezni prihodi iz gospodarstva, ali iz proizvodnje, ne iz turizma jer nemamo takvu sreću ko kolegica da možemo toliko imati novaca da provodimo pojedine projekte bez zaduživanja. Zašto ja vidim veliki napredak ovog Zakona o proračunu? Prvo, nitko do sad ovdje među nama nije spomenuo decentralizaciju poreznih prihoda koja se desila sa 1.1. ako se ne varam 2018.g. gdje su se porezni prihodi jedinica lokalne samouprave ne sad već udvostručili nego utrostručili. To nam je prvo dalo nama kao čelnicima jedinica lokalne samouprave veliki vjetar u leđa da se možemo upustiti u projekte EU odnosno eu fondova. I u jednom trenutku mi kao mali grad od 8.000 i nešto stanovnika, ali hvala Bogu sa jakim gospodarstvom imali smo najedanput četiri projekta, bili smo sretni, veseli da li ćemo graditi poduzetnički centar, sportsku dvoranu, odmaralište za bicikliste, nerazvrstane ceste, a kada smo počeli polako računati, zbrajati kako ćemo to sve skupa isfinancirati jer projekt je onda trebalo ispred financirati onda smo došli do problema i imamo sreću da u gradskom vijeću postoji jedno, ja ću reći transparentno jedinstvo gdje i vijećnici bez obzira na stranačke boje vide da se projekti ne mogu realizirati bez zaduživanja, da to shvate i da donošenje odluke do sad je to bilo kratkoročno ili dugoročno zaduživanje ide maltene jednoglasno. I zato smatram ovo što se ovog Zakona o proračunu tiče nama neće biti nikakva velika obaveza jer to već jako, jako dugo radimo, transparentni smo i vidljivi i vjerujte da je svaki građanin svakog grada ili stanovnik svake općine vrlo osjetljiv na način na koji se troši porezna sredstva i novci i da žele vidjeti kuda se to troši. I ja smatram da je ovaj zakon u tom dijelu napravio jako velike iskorake i sve one ja ću reći pomalo neozbiljne načelnike i gradonačelnike pa i
Hvala vam najljepša gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom da je ovaj prijedlog konačniu prijedlog zakona koji je sada pred nama već jednom usvojenm u ovom viskom Domu, kao što znamo iz formalnih razloga Ustavni sud Republike Hrvatske je ukinuo taj važeći zakon zato što nije bio usvojen kvalificiranom većinom svih zastupnika. Dobar dio današnjih izlaganja i od strane predlagatelja u ime klubova pa i u sad pojedinačnim raspravama, odnosno tih stajališta imali smo prilike čuti, ali se čini zapravo da ovo ponavljanje repeticije koju smo sada imali, a zbog amandmana Vlade itekako dobro došao i pokazalo se zapravo ono što je u teoriji književnosti iznimno popularno, a to je da zapravo svako novo čitanje nosi i novu interpretaciju pa tako smo i danas imali prilike vidjeti jednu posve novu interpretaciju ovog Prijedloga zakona o medijima posebice iz razloga što je Vlada to upotpunila sa amandmanima koji bacaju posve drugačije svjetlo na sam konačni prijedlog zakona. Mislim da bismo ipak činjenicu da se ovaj zakon nalazi pred Hrvatskim saborom trebali iskoristiti u pozitivnom smislu kao jedan kritički osvrt na same odredbe zakona, ali i kao doprinos u izgradnji istinskih javnih medija. Dopustite mi stoga zapravo par slikovitih opservacija. Danas smo veći mali prilike čuti o važnosti naslova i u svijesti svakog pa i podnaslova u svijesti svakog čitanja. Za formiranje naslova i podnaslova odgovoran je urednik, a naslovi i podnaslovi daju informaciju o tekstu koji slijedi te bez obzira iako je sadržaj teksta u suprotnosti s naslovom, čitatelj najčešće zapravo zaključuje na temelju bombastičnih naslova. No čest je slučaj da zapravo naslovi, dakle za koje je odgovoran glavni urednik, završavaju upitnikom što glavnog urednika poslije često apstinira odgovornosti iako naslov i tekst koji slijedi zapravo prenose dijametralno suprotne sadržaje. Čini se zapravo da javno informiranje postaje sve više proizvoljno, da sve rjeđe pot
Poštovani predsjedniče sabora, ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranja u stvari se nastoje otkloniti dvije omaške koje su učinjene prethodnim izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju. Tako se prvo u čl. 87. st. 2. i 3. uklanja pogrešno pozivanje na toč. 9. umjesto pozivanja na toč. 13. st. 1. čl. 87. Zakona o mirovinskom osiguranju. Dobro je da tu očiglednu omašku predlagač zakona u obrazloženju zakonskog teksta izričito i priznaje. Međutim, moramo napomenuti da se očigledne omaške u pisanju zakonskog teksta ne bi trebalo uklanjati kroz postupak donošenja novog zakona nego kroz postupak ispravke grešaka. Pored toga, u čl. 1. Konačnog prijedloga zakona o izmjena i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju posve nepotrebno se u Članku 87. dodaje stavak 5. koji određuje mirovinski faktor prema kojem se određuje obiteljska mirovina u slučaju zaposlenja do polovice punog radnog vremena. Ta je odredba posve nepotrebna jer je bitno samo odrediti da se za vrijeme zaposlenja do polovice punog radnog vremena ne obustavlja isplata prethodno stečene obiteljske mirovine. A ta je odredba sadržana u Članku 99. stavku 3. u kojem se dodaje da se korisniku mirovine koji se zaposli do polovice punog radnog vremena mirovina ne obustavlja. Time se zakonski tekst čini samo dodatno nepreglednim i nejasnim. Pored toga ovom izmjenom i dopunom mijenja se i cjelokupni Članak 99. Zakona o mirovinskom osiguranju jer je i pri donošenje prethodne izmjene 2 puta isti stavak tog važnog zakonskog članka označen istim brojem 3. Umjesto da prizna pogrešku kao što je to učinio u svezi naprijed navedenog Članka 87. zakona te kroz postupak ispravaka izmijeni pogrešan broj stavka, ovdje predlagač zakona mijenja čitav zakonski članak i tako dovodi do dodatne pravne nesigurnosti i neurednosti u pravnom poretku. Ova dva primjera samo pokazuju kako predlagač zakona nestručno i nekorektno radi promjene u zakonskom teks
Zanima me kolega Štromar, ja uopće ne apsorbiram odgovornost svih vlada do sada, pa i <PARTY>-ove. Ali zanima me šta, mislim vi ste bili ministar u zadnjoj vladi, šta je vas spriječilo da donesete stambenu politiku? Ja sam se time bavio, javno zagovarao to, imao sam i prije 5.g. kad sam rješavao svoje stambeno pitanje ja nisam bio kreditno sposoban, ja nisam bio kreditno sposoban. Gledam sve moje prijatelje koji se muče, prekarno rade i nisu kreditno sposobni, a tržište, cijena najma divlja, divlja i nema i zašto nije bilo onda više novaca jer mi ovdje govorimo o prioritetima, 17.000 obitelji s jedne strane je riješilo stambeno pitanje, a šta je s onih 100.000 mladih koji nemaju pristup tim mjerama? Pa i oni bi se prijavili svi da ima drugih programa, ali vidite kolko novaca je otišlo iz POS-a, znači zašto APN od 90 milijuna kuna je samo 10% realizirao u 2019.g.? To je bilo za vrijeme vašeg mandata. Zašto se to dogodilo? Ko je kriv? Lokalna samouprava? Ko je kriv?
… kolega, ja se javljam, radim jedan eksperiment mogu li u 3 minute kazati nešto što je bitno jer sutra predlažem promjene neke Poslovnika. Znači mislim da je velika nevolja napravljena i zato je odgovoran osobno mislim Mato Arlović što je ukinut jedinstveni matični broj građana, to je jedna od intelektualnih inovacija hrvatske pameti i veliki broj nevolja proizlazi iz tog čarobnog broja koji postoji u drugim svim modernim državama i trebalo bi o tome razmisliti. Što se tiče popisa birača ja podržavam u prvom čitanju ovaj Zakon. Mislim da svakome treba biti od interesa da imamo čiste popise birača i s tim u vezi ja sam u završnoj fazi, eto pozivam kolege koji bi mi se pridružili u pripremi Zakona o mrtvacima. To ja kolokvijalno zovem i zapravo pripremio sam Zakon o središnjem registru umrlih osoba zato što je u Hrvatskoj danas osnovni problem što se ne zna ne samo tko treba glasovati, nego tko je mrtav. Tako i banke i ne samo što ljudi i to vrlo mali broj ljudi glasuje, a onda nevladine udruge, prije svega GONG od toga pravi međunarodne skandale kako su od dva čovjeka mrtva iz Hercegovine ili ne znam otkuda glasovali. Puno je veći problem, znači mi u realnom vremenu po tom modelu Zakona o središnjem registru umrlih osoba ćemo imati uvid tko je živ, tko je mrtav i mislim da će to u kombinaciji s ovim Zakonom dati vrlo dobre rezultate. Hvala vam lijepo.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjenici ministra, kolegice i kolege zastupnici. Ove izmjene zakona naoko izgledaju da će radnicima osigurati veća prava, ali će u praksi stvoriti dosta problema i od njega neće imati koristi već će i dalje morati čekati na dulju naplatu svojih potraživanja. <PARTY> – stranka rada u više navrata smo upozoravali da smo suočeni s višegodišnjom negativnom praksom primjene Stečajnog zakona kao i samog tijeka provođenja stečaja. Stečajevi su generatori negativnih učinka na stanje u gospodarstvu ali i zabrinjavajućeg broja rasta nezaposlenih, dosadašnje brojke 335000 nezaposlenih. Neophodno je zaustaviti dosadašnju praksu dugotrajnih blokada računa poslovnih subjekata jer one generiraju ogromni unutarnji nenaplativi dug u državi i stvaraju vrlo negativne posljedice na funkcioniranje cjelokupnog gospodarstva. Kad i dođe do otvaranja stečaja narasla dugovanja daleko nadmašuju raspoloživu vrijednost imovine poslovnih subjekata. Sa blokiranim računima na kraju 2011. godine bilo je 70000 pravnih osoba, a njihov iznos prijavljenih neizvršenih osnova za plaćanje iznosio je oko 41 i pol milijardu kuna. Od tih trgovačkih društva 75% ima dugotrajnu blokadu računa sa preko 80% duga, 35% njih je preko pet godina u blokadi, a 21000 pravnih subjekata je bez i jednog zaposlenog sa 16 i pol milijardi kuna. Postavlja se pitanje koje su to fantomske tvrtke i kome one koriste. Radnici u tvrtkama s dugotrajnim blokiranim računima ne primaju plaću zbog čega se nalaze u vrlo teškoj socijalnoj situaciji. Snalaze se na sve moguće načine kako bi prehranili svoju obitelj, a ponekad u bezizlaznoj situaciji što je daleko od normalnih uvjeta života. Za njih ne važi pravo na rad, dostojnu plaću što im je zajamčeno Ustavom i zakonom Republike Hrvatske. Praksa nam govori kada se konačno i otvori stečajni postupak nad trgovačkim društvima nakon dugotrajnih blokada računa radnici najčešće ostaju uskraćeni za svoje neisplaćene plaće. Prema Zakonu o osiguranju potra
... državni tajniče. Iz izvješća ovog koje nam je dostavljeno u zdravstvenom sustavu vidljivo je da je tijekom 2019. u zatvorskom sustavu se nalazio 201 zatvorenik stariji od 59.g., od čega 188 muškaraca i 13 žena ili čini 9,45% ukupne populacije. Dalje od 60 do 70.g. je bilo 160 zatvorenika, od 70 do 80.g. 38 zatvorenika, od 80 i više 3-oje zatvorenika. Te zdravstvene potrebe u trećoj životnoj dobi sigurno su velike i pred zdravstveni, zatvorski sustav stavljaju niz posebnih zahtjeva vezano uz takve situacije. Također tijekom 2019.g. u zatvorskom sustavu boravio je 60 osoba s invaliditetom, od čega valja možda izdvojiti da je 8 osoba bilo u kolicima, što također pred zatvorski sustav stavlja posebne zahtjeve vezane uz zdravstvene potrebe. Ovisnici su tretmanski i sigurnosno najzahtjevnija skupina zatvorenika, a tijekom 2019. u zatvorskom sustavu je boravilo 1216 ili 10% ukupnog broja zatvorenika i maloljetnika, ovisnika o drogama. Ako znamo da su ovisnici skloni rizičnom ponašanju u odnosu na ostalu populaciju u zatvoru, samoozljeđivanje, pokušaj suicida, konflikte, pokušaj unošenja droga i slično, te znamo da imaju veću učestalost zdravstvenih problema kao što su hepatitis, HIV, opće loše stanje. To sve ponovo pred zatvorski sustav i djelatnike koji u tom sustavu rade stavlja dodatne izazove. Zatvorski sustav svojim zatvorenicima nastoji osigurati kvalitetnu zdravstvenu zaštitu kroz ambulante kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda, a specijalističku zdravstvenu skrb i liječenja se provodi u zatvorskoj bolnici u Zagrebu. Tijekom 2019. učinjeno je 50617 liječničkih pregleda opće medicine, 2726 stomatoloških pregleda, 6374 psihijatrijska pregleda i da dalje ne nabrajam, što dovoljno govori o povezanosti zatvorskog sustava i zdravstvenog sustava. Stoga me posebno veseli da je dobrom međuresornom suradnjom došlo do izmjene u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, te je baš vaša zatvorska bolnica u Zagrebu prepoznata kao dio zdravstvenog sustava, što će znatno unaprijediti moguć
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predsjedniče Vrhovnog suda, kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj pojedinačnoj raspravi osvrnuti samo na jedan segment, a to je kodeks sudačke etike. U prijepodnevnim satima dok sam imala odgovor na repliku posebno sam naglasila da smatram da u raspravi o izvješću o stanju sudbene vlasti doista kao što to i zakon propisuje nema mjesta raspravi o pojedinačnim predmetima, o pojedinačnim sucima, o njihovom radu na pojedinačnim predmetima. Ali da razgovor o kodeksu sudačke etike svakako ima mjesta. Kodeks sudačke etike donesen je još 2006. godine. Ja ću podsjetiti na 4. evaluacijski ciklus GRECO-a koji je pohvalio napore koji su u Hrvatskoj učinjeni ali i upozorio da unatoč poduzetim koracima povjerenje hrvatskih građana u ključne institucije je i dalje nisko. Ta negativna percepcija je posebice problematična u pogledu pravosuđa i političara. To je ocjena GRECO-a. Naglašava da ima još mjesta za poboljšanje relevantnih mehanizama kako bi se neetičko ponašanje bolje sprječavalo. Kao što je očuvanje etičke kulture u Saboru ključno za povjerenje građana u tu instituciju tako je i očuvanje etičke kulture u sudbenoj vlasti ključno za povjerenje u sudbenu vlast. Vijeće predsjednika svih sudačkih vijeća i još 2006. godine je donijelo kodeks sudačke etike radi ostvarenja najviših vrijednosti ustavnog poretka Republike Hrvatske. Radi vladavine prava, radi ustavnosti i zakonitosti, humanosti i etike. I navelo mnogo odrednica kojih se suci moraju držati i primjenjivati sudačku etiku u svojem ponašanju. Ono na što bih posebno skrenula pažnju u tim odrednicama je svakako dostojanstvo sudačkog poziva. To je točka u kodeksu sudačke etike koja između ostalog kaže: "Sudac je dužan obnašanjem sudačke dužnosti i aktivnosti izvan suda razvijati standarde ponašanja koji pridonose očuvanju ugleda i dostojanstva suda i sudačkog poziva. Sudac mora izbjegavati svako ponašanje koje je nedostojno i koje stvar dojam nedoličnosti sudačkom polož
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Ostojić jednim dijelom ima pravo kad je ispravio i kad je kazao da bi ja se trebao osjećati više, još više dijelom ovog tima ovdje i ja to s ponosom mogu kazati i nadam se da ćemo jednog dana gospodine ministre objaviti jedan znanstveni rad na temu uspješne reforme u hrvatskom sustavu. Pa kolega Ostojić isto može biti supotpisnik tog članka, ali dati svoj doprinos u svakom slučaju. … Jedan od autora. A kad je u pitanju ova ocjena o kojoj ste govorili, ako govorite o onoj ocjeni koja je ocjenjivana na način da su samo neki parametri uzeti bili u obzir onda to doista nije relevantno i vi to znate da to nije relevantna ocjena jer vi znadete isto čak bolje nego ja da je zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj daleko, daleko, Bogu hvala daleko uspješniji, daleko bolji prvenstveno između ostalog zahvaljujući kvalitetnim liječnicima, kvalitetnom medicinskom osoblju. Evo. Ma evo ja se ispričavam zbog vremena, što uzimam puno vremena, ali moram kazati da nisam kazao kolega Liniću, ni govora nisam spomenuo da je bilo tko nepismen, nekulturan i tako dalje. To doista nisam kazao. Ja sam samo kazao da je bilo tu neodgovornog politikanstva. I to je bilo. A s druge strane, oko ovoga svega drugoga što ste vi kazali, ja sam rekao što sam imao, ali reklo je i gospodarsko socijalno vijeće, prema tome ako vam ono daje potporu, za Boga pa ne mogu ja valjda uzeti vaš stav relevantnim u odnosu na njih, a vi govorite u njihovo ime. Hvala lijepo.