EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, … , poštovane kolegice i kolege. Htjela bih u nekoliko riječi zapravo istaknuti važnost usvajanja ovog zakona. Kao što je rekao i državni tajnik a i nekoliko kolegica i kolega prije mene, Zakon o potvrđivanju Pariškog sporazuma RH kao stranke Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime obvezati će država na provedbu mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova te u razmjeru svog doprinosa globalnom zatopljenju doprinijeti globalnom odgovoru na klimatske promjene. Globalizacija je sa sobom donijela višestruke izazove kao i mogućnosti da se zajedničkim snagama borimo za budućnost kako naše države, zajednice država tako i cjelokupne zemlje. Pojedinačnim snagama ne možemo puno toga učiniti, ali ovako dakle udruženim snagama, stručnim, zajedničkim djelovanjem može se napraviti znatno više i puno toga. Pariški sporazum predstavlja veliki korak prema boljoj provedbi zajedničkih mjera na svjetskoj brzini i ubrzanju globalne transformacije u društvu sa niskom emisijom ugljika otporno na klimatske promjene. Njime je postignut napredak u odnosu na Kyotski protokol iz 1997. godine i njegovo. I tu istu izmjenu iz Dohe u 2012. godini koji su do Pariškog sporazuma bili jedino pravno obvezujući međunarodni sporazumi o smanjenju emisija stakleničkih plinova do kraja 2020. godine. Također značaj za taj sporazum je da se odnosi na sve države svijeta i da sve države trebaju dati u tom slučaju svoj doprinos sukladno nacionalnim okolnostima. Važno je također istaknuti i to da je i u finalnoj fazi izrade strategije nisko ugljičnog razvoja RH do 2030. godine s pogledom na 2050. godinu u kojoj se planira donijeti u drugom kvartalu 2017. godine a predstavljate će sveobuhvatnu ekonomsku, razvojnu i okolišnu strategiju koja će kroz inovacije, transfer naprednih tehnologija te značajne, strukturne promjene u svim sektorima omogućiti poticaj i rast industrijske proizvodnje, razvoj novih djelatnosti, gospodarske konkurentnosti i naravno stvaranje novih radnih mjes
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dopustite da se u svojoj raspravi prije svega osvrnem na ono temeljno pitanje. Temeljno je pitanje da po našem Ustavu naši građani imaju pravo postavljati pitanje, tražiti odgovore i što je još važnije dobiti odgovore odnosno informacije o pitanjima od interesa, od njihovog interesa. Valja reći da smo mi donijeli odgovarajuće zakone o pristupu informacijama koje reguliraju to područje i da je to jedan od najmodernijih zapravo zakona u tom području u ovom, pa i širem dijelu Europe. Isto tako valja reći da postoje zakoni kojim se štiti tajnost podataka i kojim se štite osobni podaci. U takvoj situaciji se zapravo dešava i u neke stvari koje su veoma interesantne za uočavati. Ja ne bi bio do kraja benevolentan kao što je to kolega Stazić kad kaže da je to vjerojatno zbog neznanja, propuštanja, itd. Ne radi se samo o tome. Radi se nažalost i o činjenici da se svjesno zapravo pokušavaju prikriti ili odgoditi davati informacije građanima od strane pojedinih tijela. Koji je problem? Prvo je problem da bi trebalo formirati službe za pružanje informacija u svim našim javnim tijelima. Da bi one morale imati kataloge informacija, da bi one morali određene podatke učiniti dostupnim, sukladno odredbama zakona. Zatim bi trebalo razriješiti popis tijela javne, ne samo vlasti, nego i tijela ili organizacija koje imaju javne ovlasti, koje su dužne dati građanima određene informacije. Nažalost to varira stalno i od slučaja do slučaja tako da zapravo jedan konzistentan popis ne postoji. I u takvom pogledu zapravo građani ne znaju šta učiniti. Poglavito ako se tom dodaju zakoni koji štite tajnost podataka i zakona koji štite osobne podatke, tada se postavlja pitanje zapravo kada postoji javni interes da se i takvi podaci moraju dostaviti građanu, ili ne samo građanu nego i javnim medijima, pa ako hoćete i nekom drugom državnom tijelu ili tijelu s javnim ovlastima. I takvu situaciju bi sasvim sigurno netko morao biti meritoran koji
Poštovani kolega Mlakar, pa meni je žao što ste vi rekli neke ovdje primjedbe s obzirom na činjenicu da ste bili ministar uprave i kao takav nadležan za provedbu ovog zakona zbog čega kažem da mi je žao. pa meni je žao što ste vi rekli neke ovdje primjedbe, s obzirom na činjenicu da ste bili ministar uprave i kao takav nadležan za provedbu ovog zakona. Zbog čega kažem da mi je žao? Zbog toga što mi se čini da na neki način ne razumijete ono što je temeljna vrijednost samog prava na pristup informacijama, a tu bi se sad htjela osvrnuti konkretno na neke vaše primjedbe koje ste iznijeli. Naime u zakonu jasno piše da se ne bi osnivala neka nova institucija povjerenika, nego da bi povjerenik za informacije preuzeo poslove agencije i djelatnike agencije koje bi onda ojačao još i sa nekim dodatnim valjda ljudima koji će biti potrebni za provedbu ovog zakona. Zbog čega povjerenik, a ne agencija? Agencija i djelatnici agencije se biraju temeljem javnog natječaja, dok povjerenika, barem ja mislim da je tako bilo zamišljeno bira Sabor i to natpolovičnom većinom, i mislim da bi takva institucija onda imala znatno veći legitimitet nego kada je to birano putem javnog natječaja, a znamo na koji način se to na žalost zna izroditi u neke loše smjerove. U zakonu je također jasno da je nužno objavljivati nacrte prijedloge zakona zbog toga što je to obaveza iz javne rasprave, pa naravno kako će ljudi uopće raspravljati o nečemu ukoliko ne mogu potražiti taj dokument, vidjeti ga, pa ne objavljuju se samo gotovi dokumenti, pa to je temeljno nešto o čemu građani moraju imati informaciju da bi se uopće uključili u procese donošenja određenih zakona i da mogu dati primjedbe. Kako bi to mogli napraviti ukoliko neki dokument nije uopće objavljen na web stranicama. A što se tiče komunalnih poduzeća, da ja smatram da oni moraju također. Zato što koriste javni novac.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, sve vas lijepo pozdravljam. Materijale ste dobili tako da vjerujem da ste već na određeni način pripremljeni, a ja ću samo kratko ne kaneći vam oduzimati puno vremena reći što su bitni elementi ovoga zakonskoga prijedloga. To je zapravo osiguravanje uredbe 609/2013 Europskoga parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o hrani za dojenčad i malu djecu, hrani za posebne medicinske potrebe i zamjeni za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti. Utvrđivanje Ministarstva zdravstva kao nadležnog tijela za provedbu zakona i uredbe EU br. 609/2013 i Sanitarne inspekcije kao nadležnog inspekcijskoga tijela, propisivanje obveza i odgovornosti subjekata u poslovanju s hranom vezano za stavljanje na tržište hrane propisat će se postupak notifikacije u registar hrane za specifične skupine. Naravno propisivanje i prekršajnih odredbi u slučaju ako ih bude nadam se da ih neće biti, a ključni elementi zakonskog prijedloga u odnosu na važeće zakonodavstvo bi mogli zapravo svesti pod tri točke. Prva je pojedine kategorije hrane za posebne potrebe prema važećem zakonodavstvu, hrana bez glutena, hrana za dijabetičare i pojedinačni zamjenski obroci namijenjeni redukciji tjelesne težine više se ne smatraju hranom za posebne potrebe već postaju uobičajena hrana. Druga važna točka za naglasiti možda i najvažnija je mijenjaju se zahtjevi u pogledu sastava. I treće važna točka je postupak notifikacije u registar hrane za posebne prehrambene potrebe prema važećem zakonodavstvu ukida se za prijelaznu hranu za dojenčad, osim za hranu na bazi hidrolizata i prerađena hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu i ostalu dječju hranu. I ono naravno što je uvijek potrebito naglasiti, pa tako i u ovome slučaju ovaj zakon ničim ne ograničava. Dapače, potiče na majčino mlijeko, odnosno na dojenje. Evo toliko za uvodnu riječ. Mi ovdje stojimo na raspolaganju i počinjemo se s vama razgovarati. Hvala vam lijepa.
Poštovani gospodine zastupniče, dakle rekli ste da od kad je svijeta i vijeka trgovci će biti i oni koji će prevariti svoje kupce. To je tako, da. Ali ako to znamo i ako to svi znamo zbog čega u zakonu i zbog čega nije jasnije utvrđena i kontrola tih provedbenih mehanizama uz taj zakon. Zbog čega ste, rekli ste da je vrlo visoka zapriječena kazna i da, čuli smo da inspektor mora biti taj koji na neki način i educira i upozorava nepravilnosti. Ali tko će educirati inspektora, inspektora koji je uvelike premalo za takav oblik poslova nadopunjuju udruge a udruge su s druge strane premalo financirane. Smatrate li da je taj dio zanemaren?
Hvala, gospođo potpredsjednice. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Moram kod ovog, kod osnivanja fonda bilo je zlogukih prognoza da neće biti sredstava, da je to samo forma, da je to projekt koji nema perspektivu, međutim to je bilo Vladin projekt i taj Vladin projekt je potpuno uspio. Fond hrvatskih branitelja putem Društva za upravljanje Fondom hrvatskih branitelja i pod nadzorom upravnog odbora poslovao je pozitivno, uz ostvarenu dobit iz poslovanja prije oporezivanja u iznosu od 247,6 milijuna kuna. Fond hrvatskih branitelja je u 2009. godini poslovao s posebnim naglaskom na sigurnost i likvidnost imovine te primjerenost prinosa u odnosu na preuzeti rizik ulaganja, a sve u skladu s odredbama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Pokazatelji poslovanja Fonda hrvatskih branitelja u 2009. godini ukazuju na porast ukupnog prihoda u odnosu na prethodnu godinu, a isti je dostigao iznos od 253,2 milijuna kuna. U istom izvještajnom razdoblju ukupni rashodi su smanjeni u odnosu na 2008. godinu i iznose 5,6 milijuna kuna. Neto vrijednost imovine Fonda hrvatskih branitelja na kraju 2009. godine iznosila je 2,2 milijarde kuna, a vrijednost jednog udjela bila je 723,31 kuna što je povećanje vrijednosti udjela u odnosu na kraj 2008. godine kada je vrijednost udjela iznosila 569,79 kn. Tijekom 2009. godine Fond hrvatskih branitelja je izvršio isplatu udjela vlasnicima u iznosu od 793 milijuna 603,98 kuna te isplatu dividende vlasnicima udjela iz dobiti ostvarene u 2008. godini u iznosu od 66,9 milijuna kuna. Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u tijeku 2000. godine iz jedne trećine dividende je isplaćen iznos od 66,9 milijuna kuna. Pa evo, mislim da nema razloga da se ovaj prijedlog ne prihvati. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice, kolegice i kolege. Evo ako se ne varam nakon sedam godina rada pred nama je provedbeni plan Plitvica i evo s te strane ovdje izražavam zadovoljstvo što se napokon našao i pred nama saborskim zastupnicima. Odmah ovdje moram reći ministrica nas je uvela u priču o prostornom uređenju plana. Ja bih se malo osvrnuo i na jedan drugi dio da vidimo neke financijske pokazatelje odmah na početku pa ću se vratiti, dakle na provedbeni plan da vidimo kakvog su značenja Plitvice za ove dvije županije, za ove četiri općine, za Republiku Hrvatsku a pošto imamo i UNESCO-vu markicu ima nešto značenja i za svijet. Dakle, u 2014. godini u Plitvicama je radilo 834 zaposlenika, ostvareno je 224 milijuna 808 tisuća ukupnih prihoda, 175 milijuna kuna rashoda što čini više prihoda od 49 milijuna. U 2014. godini je planirano a vjerujem da će se i ostvariti, planirano je 231 milijun kuna prihoda, 180 milijuna rashoda što bi mi rekli troškova. Znači višak će biti nekakvih 50 milijuna. U 2013. godini a i u 2014. godini otprilike posjetilo je znači u 2013. a nadamo se i toj posjeti i u 2014. godini bit će milijun sto tisuća ljudi je posjetilo Plitvice, odnosno toliko je prodano ulaznica. Ako računamo da još jedno 10% je ovako ušlo unutra, znači negdje oko milijun 200, milijun 300 tisuća ljudi godišnje posjeti Plitvice. Zna se dogoditi u tzv. pikovima, u sedmom, osmom i u devetom mjesecu da dnevno kroz Plitvice prođe do 13000 ljudi. Malo i o noćenjima. U četiri hotela ostvareno je 242 tisuće i 500 noćenja, a u dva auto kampa 114 tisuća 200 noćenja, s tim da ovdje moram reći jednu opasku da je iskoristivost hotelskih kapaciteta 50% a autokampova 30%. Ove sam samo cifre naveo da vidite da je to javna ustanova, zapravo park koji ostvaruje vrlo visoke stope i ekonomičnost i profitabilnost i likvidnosti. Možemo onako zdravo seljački reći da park nosi sam sebe. Jer ako vi oprihodujete 90 milijuna kuna od ulaznica, a 70 milijuna su nam troškovi zaposl
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na čas mi je nekako zvučalo kao da smo se opet vratili na onu prijašnju točku, ali mislim da smo sada na pristupanju NATO-u. Dobro. Evo, ja ću nastaviti ondje gdje sam stala u pojedinačnoj raspravi, ali sad samo govorit ću u ime kluba. Klub <PARTY>-a doista će podržati i to snažno i jasno i glasno podržati ove prijedloge i danas, mislim doista završavamo jednu odnosno evo, ovom raspravom završavamo jednu dobru priču i za NATO savez pa i za našu doista i za našu sigurnost. Danas se je dosta raspravljalo i naglašavalo i evo, ponovno se to ovaj nekako naglasilo u ovim evo par minuta, kako bi se neki ucjenama, evo ajde ili nazovimo obvezama ili uvjetovanjima, nazovimo kako god mi to želimo, ali to je zapravo postavljanje uvjeta pa ja bih nekako molila kolege da promislimo koliko su ti uvjeti i uvjetovanja donijeli koristi. Ikada, ne samo Hrvatskoj, nego bilo kome. Danas dobro, Turskoj, ja sam danas govorila o tome, Turska, kako i na koji način je Turska uvjetovala i to svi znamo, čitali smo o tome jako puno, a osim toga, čuli smo jasno i glasne odgovore i ovaj i predsjednika i Finske i Švedske na turske uvjete odnosno traženja, kao i odgovore zapravo predsjednice Vlade. Oni su bili jasni, znači to neće oni odgovoriti, nego će to biti stvar suda. Ne može se baš tako izručivati ljude i ja mislim da mi apsolutno sada ne slažemo s Turskom da oni to sada i oni to neće kao demokratske države, države koje imaju vrlo stabilnu demokraciju, oni imaju svoj način na koji oni to čine i rade i budite sigurni, ja bih se usudila reći da će oni, teško će oni biti izručeni, pa ja mislim neće nikada. Tako da, o tom potom koliko je uspjela, ali ne, ne želimo o tome uopće jer to je Turska i neka ona, ona ima pravo činiti što želi, međutim, ja bih htjela, evo danas je kolega Ivo Stier govorio kako smo mi ulazili 2009. g. Koliko bi, kako, što se činilo nama? Je li to bilo u redu? Kako smo mi to, kako smo mi to doživljavali? A mi danas jednoj Švedskoj i Finskoj
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege referirajući se na ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama mogu na samom početku pozdravit njegove određene dobre strane. Prije svega namjeru predlagača odnosno izrađivača zakona da se izmjenama i dopunama unaprijedi kvaliteta podataka obuhvaćenih zemljišnim knjigama. Taj će se pozitivni pomak svakako odraziti na veću pravnu sigurnost u prometu nekretnina, na jednostavniju realizaciju investicija kao i na lakše ostvarivanje kreditnih zaduženja, a znatno će pomoći i lokalnoj samoupravi u primjerice naplati komunalne naknade ili poreza za kuće na odmor. Ove izmjene i dopune imaju dakle određene pozitivne strane no niz je tu i onih manje dobrih i pozitivnih ili u najmanju ruku dvojbenih. Upozorit ću primjerice na Članak 105. stavak 1. čija odredba kazuje kako će prijedlog za upis u zemljišnu knjigu u buduće moći podnositi isključivo javni bilježnici i odvjetnici i to elektroničkim putem. Zabrinjava i odredba Članka 105. stavak 3. koji obvezuje javne bilježnike da podnesu prijedlog za upis u zemljišne knjige nakon sastavljanja isprava. Ukida se dakle mogućnost podnošenja na zemljišnoknjižnom odjelu nadležnog suda, a ukida se uopće i mogućnost da stranka sama podnese prijedlog za upis. Predlagač to argumentira i objašnjava navodnim pojednostavljenjem i pojeftinjenjem samog postupka podnošenja prijedloga, no mislim da je sasvim legitimno zapitati se hoće li to uistinu biti tako. Bojim se da se na ovaj način neće ništa posebno ni ubrzati ni pojednostaviti samo će se redovi umjesto ispred pred jednim stvarati pred drugim vratima. Tj. pritisak krajnjih korisnika odnosno stranaka samo će se sa sudova i njihovih zemljišnoknjižnih odjela preseliti na javnobilježničke i odvjetničke urede. Hoće li to ubrzati postupak? Voljela bih da griješim, ali čisto sumnjam. Tko će od toga imati koristi? Stanke sigurno neće. Jedino što će se ovim postići je da novac krajnjih korisnika tj. stranaka umjesto u javnoj kas
Uvažena kolegice, pričali ste o govoru mržnje, nasilja koje je vidljivo u medijima, na internetu i često doista žrtve nisu svjesne da su žrtve tog nasilja. Pa tako očigledno ni mi danas nismo svjesni da smo žrtve nasilja kada novoizabrani srbijanski predsjednik ili srpski predsjednik kaže da je Vukovar bio i da će ostati srpski a to je nasilje nad svim hrvatskim građanima pa i na hrvatskoj djeci. I tom očigledno velikom četniku treba ovaj Sabor i odgovoriti na način kako treba odgovoriti da prestane širiti govor mržnje i širiti velikosrpsku ideju jer od toga nema ništa. I to i Hrvatski sabor treba donijeti zaključak i poslati jasnu i glasnu poruku da je Vukovar hrvatski bio i da će Vukovar i dalje biti hrvatski, bez obzira na to što četnik Nikolić priča.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gospođe i gospodo zastupnice, zastupnici. Na početku sa ove govornice želim još jednom zahvaliti hrvatskim vojnicima, dočasnicima i časnicima na profesionalnom izvršavanju svih onih zadaća koje su postavljene, vi znate da je hrvatska vojska brand, vidjeli ste da su hrvatski vojnici u kontinuitetu spremni izvršiti sve one zadaće koje su postavljene pred njih i kažem zato još jednom zaista se u ime cijelog sustava Ministarstva obrane zahvaljujem vojnicima na časnom i odgovornom izvršenju svih zadaća. Ovdje ovo što želimo izmjenama i dopunama Zakona o obrani, želimo još više unaprijediti, nadograditi kompletan sustav, posebno Zakon o obrani i ono što želimo, želimo hrvatsku vojsku još učiniti jačom, spremnijom za sve ove buduće izazove koji su postavljeni pred njih. Zakon o obrani kao temeljni zakon iz područja obrane, donesen je 2013. godine i uređuje organiziranje za obranu i ostvarivanje obrambene funkcije RH. Zakon je mijenjan 2015. i 2016., sveukupno od 128 važećih članaka zakona, predlaže se izmjena i dopuna 28 članaka. Cilj izmjene i dopuna je zakona je proširenje zakonske osnove za operativnije i učinkovitije djelovanje obrambenog resora kako bi on u potpunosti mogao preuzeti jednu od ključnih uloga u sustavu Domovinske sigurnosti u skladu sa zahtjevima koji su proizašli iz Strategije nacionalne sigurnosti RH i Zakona o sustavu Domovinske sigurnosti koje smo u ovom Visokom domu donijeli u 2017. godini. Ključne promjene predloženog zakona obuhvaćaju jasnije utvrđivanje prava i obaveza pričuvnog sastava. Pričuvani sastav je pomogao da se Hrvatska obrani i oslobodi a nakon Domovinskog rata je zapušten i nije postojala vizija o njemu. Proces ustrojavanja postrojbi razvrstane pričuve započet je u drugoj polovici 2014. godine i obuhvaća koncept ustrojavanja za desetogodišnje plansko razdoblje. I to prvo plansko razdoblje od 2015. do 2019., 1 700 pričuvnika godišnje a drugo plansko razdoblje od 2020. do 2024., 1 600 pri
Hvala lijepo. U ovom obliku se amandman ne može prihvatiti. Sredstva za poticaj izgradnje objekata … standarda osiguravaju se unutar aktivnosti sveučilišta. Kapitalna ulaganja u cijeloj Hrvatskoj ide na taj način, suradnja sa sveučilištem koju mi imamo je odlična. U ovom trenutku više od 3 milijuna kuna je u opticaju i lijepo molim da sveučilište donese tu odluku autonomno a ne da politika ili bilo tko drugi namjeće što će sveučilište raditi. Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne prihvaća, no želim reći podatak da 2007. godine je proračun iznosio 60 milijuna kuna za studentski standard, sada je povećan za 35% ili 21 milijun kuna. Brojevi sami govore za sebe.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zamjeniče ministra financija sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Donošenje izmjena Općeg poreznog zakona smatram iznimno važnim za budući gospodarski razvoj, a glavni razlog za predložene izmjene su enormna potraživanja Hrvatske države na osnovu poreza gdje su kao što smo već nekoliko puta čuli ukupni dugovi sa kamatama prešli 50 milijardi kuna. Također je veliki broj dužnika od kojih se po nekim procjenama spominje 760 tisuća što građana, što trgovačkih društava i obrtnika. Upitno je što se danas od toga uopće može naplatiti pa se po nekim procjenama govori o polovici iznosa, a po nekima o čak 2/3 nenaplativih potraživanja. Zbog ovakvog nereda država je ostala bez 40% proračuna za ovu godinu. Svjedoci smo svi ovdje brojnih slučajeva u kojima su vlasnici trgovačkih društava koji su ujedno i direktori poduzeća svjesno upropaštavali društva. Imali smo prilike vidjeti, već je i spomenuto da su tu bila sredstva za vile, za skupe automobile, za brodove, ali ne za radnike i državu. A bez obzira na to što su ostali dužni i državi i radnicima i poslovnim partnerima oni su i danas poslovno aktivni. Postoje slučajevi da su pojedine osobe vlasnici i po 20-tak trgovačkih društava ili imaju udjele u njih čak 50-tak. Veliki i često spominjani problem su tzv. fikus tvrtke koje su napravile oko 25 milijardi nenaplativih potraživanja. Prema ovom Prijedlogu općeg poreznog zakona porezna jamstva će se aktivirati ako država u upravnom postupku utvrdi da je član društva nezakonito izvlačio novac iz imovine društva, premještao dobit i gubitke između više društava, izdavao fiktivne račune ili prenosio imovinu na članove obitelji i prijatelje i slične postupke. Opći porezni zakon također omogućava ono što je obećano, a to je objava identiteta dužnika i iznos duga. Prošla vlast pokušala je stati na kraj gomilanju dugovanja kroz mogućnost reprograma, ali to nije donijelo željeni rezultat jer je nelikvidnost nas
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskoga sabora na svojoj 19. sjednici održanoj 21. studenoga razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu koji je predložila Vlada aktom od 15. studenog 2005. godine. Sjednici su nazočili predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Onda su predstavnici predlagatelja obrazložili osnovne značajke prijedloga proračuna kako općenite tako i po pozicijama interesantnim za Odbor. U glavni Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti na poziciji skrb za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata planirana su sredstva u visini od 4 milijarde i 194 milijuna kuna ili 7,85% više nego u 2005. godini. Najveći dio tih sredstava u iznosu 3,1 milijardu kuna ili 74% namijenjen je isplati invalidskih i obiteljskih mirovina što je povećanje za 5,84% i za isplatu trajnih prava namijenjeno je 835 milijuna kuna ili 19,9% što je povećanje od 9,44%. Od značajnih stavaka potrebno je spomenuti povećanje sredstava planiranih za zapošljavanje hrvatskih branitelja od 16% u odnosu na 2005. godinu te ona sada iznose prijedlogom proračuna 35 milijuna kuna. Neznatno je povećanje od 1,8% sredstava za psihosocijalnu pomoć hrvatskim braniteljima i ona iznosi 12,6 milijuna kuna. Veliko povećanje bilježe i sredstva namijenjena ekshumaciji i identifikaciji žrtava iz Domovinskog rata koja su planirana u iznosu od 6,88 milijuna kuna što je 41% više nego u prošloj godini. Nazočni predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata nisu imali značajnijih primjedbi na prijedlog proračuna. Izraženo je zadovoljstvo značajnim povećanjem sredstava namijenjenih ekshumaciji žrtava iz Domovinskog rata te izražena nada da će značajan dio tih sredstava biti korišten za identifikaciju već ekshumiranih tijela znajući da se na isto čeka i po nekoliko godina. Članovi Odbora su izrazili zadovoljstvo predloženim iznosima sredstava namijenjenih provedbi zakona koji su već