EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa. Gospodine tajniče, jučer je Odbor za obranu bio u Ministarstvu obrane, obišli smo i vojarnu Croatia, uvidjeli smo stanje u kakvim se nalaze oružane snage, koliko su zanemarene Oružane snage, po materijalno tehničkim resursima i po ljudskim potencijalima a isključivo iz financijskih, isključivo iz financijskih razloga i smanjivanja sredstava za obranu. Hrvatski vojnici koji odlaze u misije da li su oni plaćeni i opremljeni i osigurana i logistika kao i drugim članicama koje su, drugim članicama NATO-a koje su na tim područjima u misijama jer je činjenica i vidimo da je danas sve manji interes hrvatskih mladića za Hrvatsku vojsku, nemamo apsolutno već 15-ak godina niti vojni rok niti mladići poznaju šta znači pozdraviti zastavu, taj osjećaj prema domovini, bar 7 dana zasigurno je zanemarena zadnjih 15 godina Hrvatska vojska a to je bilo vidljivo jučer gdje je bio ministar obrane i gdje je bio i premijer uz sve nazočne vlasti iz ministarstva i ključne ljude iz ministarstva uz načelnika stožera. Zasigurno ako hrvatski vojnik nije opremljen, kažu da je i ako nije adekvatno nagrađen i ako Hrvatska adekvatno gospodarski ne eksploatira to što idemo u misije na tim područjima zaista se moramo zapitati gdje nas vodi taj put gdje je Hrvatska vojska u padu, tj. obrana je u padu, tako u materijalno, tehničkim resursima i lošem upravljanju dosadašnjih, oni koji su do sada upravljali Ministarstvom obrane. A činjenice su jučer viđene, znači jučer je predstavljen plan razvoja Oružanih snaga gdje je jedna ambiciozna, jedan plan gdje bi se trebale Oružane snage vratiti na mjesto gdje i pripadaju zbog sigurnosti RH. Evo, zanima me isključivo koji su znači interesi, koji su interesi Hrvatske koje eksploatiramo znači iz tih područja gdje imamo naše znači hrvatske vojnike u misijama. I najbitnije je znači ovaj dio a to je ovaj dio hrvatskoga vojnika koji odlazi u misiju da li ima iste uvjete kao i vojska iz drugih članica koji su na tom području.
Hvala lijepo. Premijeru, 6% BDP je od doznaka iz inozemstva, od naših iseljenih Hrvata. Nikad manje nismo imali stanovnika u RH prema onome šta je Zavod za statiku objavio, 6%, 4 milijarde dolara. Inflacija i cijene divljaju, to su i kolege govorili toga smo svjedoci, 11 kuna je davno nafta prošla cijenu. U isto vrijeme vi ovdje govorite o ne velikim potezima dok Europa dršće, Amerika strepi od inflacije, vi high life ko Lolek i Bolek vi i ministar, kao sve cvita. Pa ulje je 16 kuna litra, ljudi vrlo teško žive, zdravstvo je u rasulu sve je gore i gore što se tiče standarda, a vi hvalite se … Hvala. Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio čl. 238. gdje je rekao da ja rušim napore odgovornih ljudi. Ko su ti odgovorni ljudi premijeru? Na Pelješkome mostu? Sigurnost kad ste vi uhvatili virus vaša je sigurnost bila da ste pobijedili virus. Kojih ljudi? …/Govornici govore u isto vrijeme./… koje tražite od ljudi. Pa kaznite me kao lokalnog čelnika Dođite slobodno u Sinj, slobodno ćete ući nema nikakav mi se borimo za slobodu, a ne stožerokraciju. Mi se borimo za demokraciju da ovaj Sabor odlučuje, a ne bal vampira na Pelješkom mostu koji ste vi izrugivali sve cijeli narod Hrvatske.
Gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Kada bismo ustroj lokalne samouprave u RH s obzirom na njezinu veličinu odnosno na broj jedinica lokalne samouprave promatrali isključivo sa strane odnosno izvana mogli bismo doći do jednog izuzetno pogrešnog zaključka a to je da je Hrvatska decentralizirana zemlja. Međutim upravo suprotno, veliki broj jedinica lokalne samouprave razlog tome je što je Hrvatska centralizirana zemlja. Naime, da bi bilo koja lokalna zajednica došla do nekakvog svog da to tako kažem kolokvijalno svog novca mora imati status općine i to je razlog zbog čega u Hrvatskoj imamo tako veliki broj općina i gradova, 576 općina i gradova trenutno od 93.od kada je prvi puta uspostavljen zakonodavni okvir za regionalni ustroj u Hrvatskoj, dakle nabujalo gotovo 600 općina i gradova. Male, odnosno zaista male jedinice lokalne samouprave one od 1000 do 1500 stanovnika nicale su, doduše naravno uvijek voljom građana kao gljive poslije kiše. Međutim to ne znači da su te jedinice lokalne samouprave, te male jedinice lokalne samouprave dakle do 1500 stanovnika bile neuspješne. Naprotiv, one su doslovce uložile u komunalnu infrastrukturu na desetke milijuna kuna te su isključivo dakle sinergijom rada načelnika, vijeća, poglavarstava i svojih građana što iz nacionalnih fondova, što iz europskih pretpristupnih fondova i najmanje svojim vlastitim prihodima dakle gradili komunalnu infrastrukturu na svome području i u pozitivnom smislu izmijenile vizuru mnogih mjesta u ruralnom području i prigradskom području u RH. Međutim, jedinice lokalne samouprave su nesrazmjerno više ulagale u komunalnu nego u poslovnu i socijalnu infrastrukturu, pa tako danas imate puno više kilometara nogostupa i nerazvrstanih cesta nego što imate recimo broja dječjih vrtića, odnosno škola. Jednako tako imamo puno više kilometara asfaltiranih cesta i kanalizacija nego što imamo uređenih, opremljenih i u funkciji poslovnih zona. Dakle, općine i gradovi ulagali su u
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Smatram da je Prijedlog proračuna Republike Hrvatske za 2005. s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i sedmu dobar zato što je razvojan, socijalan i odražava sposobnost ove Vlade da stabilizira državne financije nakon lošeg stanja koje je zatekla prije godinu dana. Nakon lažno prikazanog deficita i neplaćenih računa po ministarstvima zaista je ohrabrujuće da je Vlada uspjela predložiti proračun kojim će se nastaviti svi započeti projekti izgradnje auto-ceste i obnove infrastrukture. Ispunjavaju se predizborna obećanja o vraćanju porodiljnih naknada, povratu duga umirovljenicima te povećanju standara hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Iz proračuna je vidljivo da Vlada podupire makroekonomsku stabilnost. Iako je proračun za 2004. nastao u otežanim uvjetima ova Vlada je uspjela stabilizirati gospodarstvo pa je tako prvi puta u zadnjih deset godina izvoz rastao brže nego uvoz. U prvih 9 mjeseci izvoz je rastao 16, a uvoz 7%. Pokazatelj stabiliziranja gospodarstva je također i podatak da je prvi puta broj nezaposlenih pao ispod 300 tisuća. Vidljiva su nastojanja Vlade da podupire makroekonomsku stabilnost te smanjenje javnog duga. Nastavljaju se kapitalna ulaganja i razvoj infrastrukture u značajnim iznosima. Vlada vodi računa o rastu ranije, o nastavku ranije započetih projekata što je vidljivo iz izdvajanja. Za Hrvatske autoceste 4 milijarde kuna, Hrvatske ceste dvije milijarde kuna, za Željeznice 2,9 milijardi kuna te za razvoj otoka 230 milijuna kuna. U proračunu se također vodilo računa o većoj potpori malom i srednjem poduzetništvu te poticanju izvoza za što je predviđeno 428 milijuna kuna. Također se potiče i strano ulaganje u proizvodnju. Iako je broj nezaposlenih prvi puta pao ispod 300 tisuća to je još uvijek visoka stopa nezaposlenosti te smatram da je dobro što je Vlada za poticanje zapošljavanja predvidjela 500 milijuna kuna. Povećanje ulaganja u znanost
Gospodine predsjedniče, štovane dame i gospodo zastupnici pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Prilikom predloženih promjena Zakona o javnom okupljanju postojalo je nekoliko razloga za ovakav prijedlog. Naime Ministarstvo unutarnjih poslova mora primjenjivati određene sigurnosne standarde prema osobama i institucijama koje su navedene Uredbom o utvrđivanju poslova protuobavještajnih zaštite i osiguranja određenih osoba, objekata i prostora. I da bi MUP mogao primjenjivati te propisane sigurnosne standarde valjalo je donijeti određene promjene zakona kako je to predloženo u tekstu koji vam je dostavljen. Isto tako želim naglasiti da je se predloženim izmjenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju je postignut konsenzus na Socijalno gospodarskom vijeću svih socijalnih partnera. Isto tako je važno istaći da je ova promjena zakona, usklađena sa Konvencijom za zaštitu prava i temeljnih prava i protokola Vijeća europe broj 146711 koji je u Republici Hrvatskoj stupio na snagu 5. studenog 97. godine koja kaže da se ne mogu postavljati nikakva ograničenja u ostvarivanju prava na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja s drugima, osim onih koja su propisana Zakonom i koja su demokratskom društvu nužna radi interesa državne sigurnosti ili javnog reda i mira radi sprečavanja nereda i zločina. Dakle, ove predložene promjene izmjene i dopune zakoan su u skladu sa tom konvencijom, isto tako poštuju osnovna ustavna načela kojima se priznaje pravo na javno okupljanje, kojima se jamči sloboda mišljenja i izražavanja misli, akojim se zabranjuje svako pozivanje ili poticanje na rat ili uporabu nasilja na nacionalnu, rasnu ili vjersku mržnju ili bilo koji oblik nesnošljivosti. Dakle, prilikom predloženih izmjena i dopuna Zakona o javnom okupljanju su uvažene i međunarodne norme koje reguliraju ovu materiju, uvažena su i poštovana temeljna ustavna načela o pravima i slobodama čovjeka i građanina i smatramo da će predoženim promjenama M
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo! Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice na nagradu za promicanje prava djeteta svakako gleda kao na jedan od načina populariziranja i promocije područja zaštite djeteta kao i na sredstvo pomoću kojeg se šira javnost može učinkovito senzibilizirati za pitanja i probleme djece u Hrvatskoj. Držim da se danas svi u Hrvatskom saboru možemo složiti oko toga da su djeca i mladi područje od ključnog strateškog interesa kako za nas tako sigurno i valjda za svaku modernu naciju i državu koja se želi osigurati pretpostavke za bolji i kvalitetniji život. Hrvatska država i Vlada čine puno na promociji i zaštiti upravo prava djece i obitelji. Uz prije nekoliko godina uvedenu instituciju državnog pravobranitelja za djecu i konstantnog rada na prevenciji i suzbijanju dječjeg rada, dječje prostitucije i dječje pornografije svakako ističem reformu socijalnog i obiteljskog zakonodavstva gdje je Vlada u proteklih nekoliko mjeseci mnogo učinila. Ističem svakako stvaranje sustava obiteljskih povlastica koje imaju za cilj poboljšanje materijalnog položaja djece odnosno obitelji s djecom a tu spadaju sustavi poput dječjeg doplatka ili porodiljne naknade. Prema podacima Ujedinjenih naroda Hrvatska se svrstava u red 30-ak visoko razvijenih zemalja svijeta u pokazateljima smrtnosti djece do 5 godina starosti a postotak djece uključen u osnovno školsko obrazovanje izrazito je visok. Još mnogi drugi podaci svrstavaju Hrvatsku u red razvijenih država i demokracija kada su u pitanju prava djeteta. Međutim, usprkos ispunjavanju općih svjetskih standarda i postojanju kvalitetnih i suvremenih zakonskih rješenja bez jednog značajnog opredjeljenja cijelog društva dakako i države kao središnje institucije prema stalnoj zaštiti i promicanju interesa svakog pojedinog djeteta neće se djeca moći zaštiti u dovoljnoj mjeri. Uostalom kada se radi o djeci pažnje, ljubavi i pametnih strateških određenja nikada ne može biti dovoljno. Zakon o nagradi za pro
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Eto prva rečenica ovog izvješća spominje zabrinjavajuću činjenicu. Iako u Republici Hrvatskoj raste broj osoba liječenih zbog zlouporabe droga, alarmantan je trend povećanja ponude i dostupnosti droga, a time i broj konzumenata droga posebice mladih. Dakle, ni nacionalna strategija suzbijanja zloporabe droga 2006.-2012. ni Akcijski plan suzbijanja droge 2006.-2009. nisu na žalost doprinijeli suzbijanju droge niti smanjenju broja dilera kao ni količine i vrste droga dostupnih na ulici. Kao što je u tekstu naveden ukupan broj od 23 hiljade 990 registriranih ovisnika do kraja 2006. bio bi koristan podatak o ukupnom broju ovisnika ranijih godina kako bi se moglo usporediti kretanje ukupnog broja registriranih ovisnika u odnosu na broj liječenih i tako pratiti uspješnost tog liječenja. Iz izvješća je također vidljivo da terapijske zajednice pružaju sve kvalitetnije programe odvikavanja pa je neshvatljiva najava odluke ministra zdravstva o ukidanju programa terapijske zajednice na "Pulcu" u Rijeci i njezina prenamjena koncesijom u druge svrhe komercijalne naravi. Iako je još 2005. godine ukinuta stavka u državnom proračunu koja se odnosi na terapijsku zajednicu "Pulac" u ovom se izvješću spominje tehnički pregled zgrade na "Pulcu" i rok za otklanjanje uočenih nedostataka kako bi uporabna dozvola bila izdana tijekom ove godine pa me zanima da li postoji, da li imate uopće podatke u kojoj je to fazi, je li zgrada sanirana i je li izdana uporabna dozvola. Ako nije, zašto nije i kada će biti? Ipak me najviše zanima zašto se prostor terapijske zajednice "Pulac" prenamjenjuje i to bez konzultacije sa gradom Rijekom unatoč postojanja ugovora između grada i ministarstva o zajedničkom ulaganju u izgradnju čija je prva faza procijenjena na 10 milijuna kuna, a čuli smo tijekom rasprave i da je do sada uloženo 17 milijuna. Grad Rijeka je proveo parcelaciju u vrijednosti 36 hiljada 600 kuna i sufinanci
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospođo pučka pravobraniteljice, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a podržat će ovo izvješće za 2013. godinu. Ono što svakako obilježuje i ovu raspravu da smo do sda imali 3 posebna izvješća - izvješće koje je pučki pravobranitelj podnosio na osnovi Zakona o pučkom pravobranitelju, izvješće koje se podnosilo po Zakonu o nacionalnim preventivno mehanizmu za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih i ponižavajućih postupaka i kažnjavanja i izvješće o pojavama diskriminacije sukladno Zakonu o suzbijanju diskriminacije. Ovo Izvješće za 2013. prvo je izvješće po novom Poslovniku pučke pravobraniteljice i objedinjuje ranija tri posebna izvješća. To je svakako dobro jer daje objedinjenu sliku s područja provedbe zaštite ljudskih prava. U djelokrugu rada pučkog pravobranitelja je promicanje i zaštita ljudskih prava i sloboda utvrđenih Ustavom, zakonima i međunarodnim pravnim aktima o ljudskim pravima i slobodama koje je prihvatila republika Hrvatska. Prema Zakonu o pučkom pravobranitelju, pučki pravobranitelj promiče i štiti ljudska prava i slobode, te vladavinu prava. Pučki pravobranitelj prati stanje i ukazuje na potrebu njihove zaštite, obavlja istraživačko-analitičku djelatnost, razvija i održava bazu podataka i dokumentaciju, pravodobno i redovito informira javnost i zainteresirane sudionike, aktivno potiče i održava suradnju sa organizacijama civilnog društva, međunarodnim organizacijama i znanstveno-istraživačkim institucijama, te potiče na usklađivanje zakonodavstva sa međunarodnim i europskim standardima i njihovu primjenu. Tako kaže Zakon o pučkom pravobranitelju i ovo Izvješće za 2013. godinu ukazuje da je pučko pravobraniteljstvo u 2013. godini obuhvatilo sve segmente i djelatnosti koje mu daje Zakon o pučkom pravobranitelju. Nadalje, pučki pravobranitelj prati usklađenost zakona i drugih propisa sa odredbama Ustava Republike Hrvatske i međunarodnim pravnim aktima, daje preporuke, mišljenja, prijedlog
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Ravnatelju zavoda sa suradnikom, kolegice i kolege. Predmet ovog izvješća je obvezno mirovinsko osiguranje na temelju međugeneracijske solidarnosti i rad Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. I odmah na početku dakle da kažem da će klub <PARTY>-a podržati izvješće o radu i poslovanju HZMO za 2013.godinu i ja ću se upravo pridržavati ovog izvješća koje je uistinu kvalitetno napravljeno i kojeg treba podržati i pohvaliti. Osvrnut ću se na neke podatke za koje smatram da su važni i koji su možda već i rečeni ali nije loše da ih se još jedanput ponovi. Činjenica je da je nastavljen trend rasta broja korisnika mirovina i pada broja osiguranika pa je u zavodu bilo evidentirano milijun 190 tisuća 815 korisnika mirovine i milijun 400 tisuća 631 osiguranik tako da je omjer između te dvije skupine iznosio 1:18% što je jednako omjeru u 2012.godini, a u 2009.godini taj omjer je bio 1:1,30 odnosno u 2010.godini 1:1,23 itd. U 2013.godini mirovine su usklađene ukupno za 2,26%, a udjel mirovinskih rashoda u BDP-u porastao je na 11%. Udjel mirovinskih izdataka u BDP-u u 2009.godini iznosio je 10,67%, a u 2010.povećan je na 10,96% što je posljedica povećanja broja umirovljenika isplate dodatka na mirovine i smanjenja BDP-a u tom razdoblju. Udjel mirovinskih izdataka u BDP-u u 2011.godini blago se smanjio na 10,77% unatoč povećanju broja umirovljenika za približno 1% u odnosu na prethodnu godinu što je posljedica ne usklađivanja mirovina tijekom 2010.i 2011.godine. Naime, u skladu sa Zakonom o odgodi usklađivanja mirovina u razdoblju od 1.siječnja do 31.prosinca 2011.godine mirovine i mirovinska primanja u 2011.nisu usklađivana, a od 1.siječnja 2012.ponovno je uspostavljeno redovito usklađivanje mirovina dva puta godišnje prema rastu plaća i potrošačkih cijena ukupno za 2,06%. Pa se unatoč usporavanju rasta broja umirovljenika udjel mirovinskih izdataka u BDP-u u 2012.blago povećao na 10,82% BDP-a. Prosječna mirovina ostvarena prema Zakonu o
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče <PARTY>. Poštovani kolega Pavić, u svom ste izlaganju vrlo zorno prikazali posljedice ove strašne pandemije koja je obuhvatila ne samo Hrvatsku nego i EU, ali i cijeli svijet. Govorili ste o tragičnim sudbinama svojih poznanika i prijatelja, svi mi možemo o nekom sebi bliskom govoriti u tom kontekstu. Čuli smo previše puta od ministra Beroša kako poziva odnosno proziva, to bi bilo vjerodostojnije reći, građane za nedovoljnu neprocijepljenost u RH koja je danas rezultat toga da je Hrvatska tek ispred Bugarske i Rumunjske po pitanju procijepljenosti hrvatskih građana. Ja bih htjela barem od vas čuti jer ovdje nisam čula, da li smatrate da je Nacionalni stožer civilne zaštite, ministar Beroš i hrvatska vlada, odgovorna za takav fijasko u procijepljenosti hrvatskih građana s obzirom na njihovu nevjerodostojnost u promicanju potrebe cijepljenja? Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, povrijeđen je Poslovnik, čl. 238. Ja ne znam kome bi se, ste trebali uputiti opomenu, odnosno da li ste vi povrijedili Poslovnik kada niste upozorili ministra da je on ovdje gost u Saboru, da ima instrument 5 minuta izlaganja u kojem može govoriti, a ne dobacivati iz klupe zastupniku koji ima pravo izreći svoje mišljenje bez obzira što ministar o tome govorio. Molim vas da obuzdate ministra, neka se prestane ponašati kao premijer.
Hvala poštovani predsjedavajući. Pa meni je žao što evo kolega Pernar je iskoristio veći do svojeg izlaganja nečemu što uopće nije objasnio zakon nego je pričao o <PARTY> i <PARTY> kako su oni protiv ovog zakona. Zna se dobro da <PARTY> dok je vodio ovu državu sa svojim zakonima je došao korak bliže ovom što imamo danas, djelomično, zakonu koji djelomično dozvoljava upotrebu konoplje. Mi ćemo ići sigurno korak dalje, danas sutra kad budemo ponovo vodili ovu državu, da li ćete vi biti dio te parlamentarne većine, nadam se da ne da ćemo imati dovoljno da budemo samostalni, ali evo već sad imamo prijedlog zakon o iskorištavanju punog potencijala konoplje, koji se malo bolje zove nego onako kako vi kažete, legalizacija droga. Zato poštovani gospodine kolega Pernaru nemojte govoriti o onome što ćemo mi činiti ili nećemo činiti, nego vi govorite o onom svom zakonu koji ste ovdje predložili, a niste rekli ni jednu jedinu riječ vezano uz ovaj zakon.
… prije svega reći ću da ću glasati za ovaj prijedlog zakona iz jednog temeljnog razloga što se on temelji na članku 87. Ustava Republike Hrvatske iz kojeg proizlazi, jasno je što piše da Hrvatski sabor može ovlastiti Vladu da donosi uredbe i u slučajevima koji su naznačeni, znači koje se ne mogu prenositi na taj način. A druga stvar dolazi iz izvršne vlasti i jasno mi je da Vlada u vremenu kad Sabor ne zasjeda mora imati jednu takvu ovlast, posebno u segmentu tekuće gospodarske politike, znači regulacije tih mjera. No ja bih bio svakako upravo da se ovi nesporazumi do kojih dolazi da se članak 1. nadopuni i tu stoji da Vlada Republike Hrvatske može uredbama uređivati pitanja tekuće gospodarske politike. Trebalo mi naznačiti u kojim slučajevima, da su to određeni nepredvidivi izvanredni događaji, poremećaju na tržištu i slično jer upravo ono što nam se desilo je ovo što su kolege zastupnici prije mene govorili vezano na Zakon o trgovini, odnosno samo radno vrijeme trgovina unatoč prijedlozima i samog Odbora za turizam i Ministarstva turizma i dijela zastupnika koji su članovi Odbora za turizam i predloženim amandmanima. Vlada se oglušila na racionalne prijedloge svih nas da bi, ono što je već rečeno nakon 15 dana od same primjene zakona Vlada istom uredbom mijenjala i prilagodila radno vrijeme, ono što smo mi rekli, posebno u onim dijelovima, turističkim dijelovima Republike Hrvatske, znači prilagodila bi na način da je produženo do 24 sata. I u tom smislu ja mislim da bi bilo dobro članak 1. samog zakona preciznije odrediti, da li su to određene nepredvidive okolnosti i izvanredni događaji, poremećaji na tržištu, poremećaji u gospodarstvu u kojima Vlada može normalno intervenirati. I isto tako ono što i u samom Ustavu stoji, znači da se uredbe koje su donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godine dana ukoliko Sabor ne odredi drukčije. Ja bih predložio da ovaj Sabor odredi da uredbe ostaju na snazi najduže tri mjeseca od prvog zasjed
Gospodine predsjedniče, kolegica je rekla da je bivša ministrica zdravstva Ana Rukavina Stavljenić dala ostavku zbog političke odgovornosti što nije točno. Ona je dala ostavku zbog pritiska da bi ustupila mjesto sljedećem ministru koji dolazi iz bolnice gdje je najviše bilo "baxter" aparata kupljeno. Prema tome ne radi se o političkoj odgovornosti nego o političkom pritisku njene vlastite stranke. Također je rekla da je premijer izjavio da ne vjeruje svojim ministrima. Premijer to nije izjavio, rekao je da vjeruje državnom odvjetništvu i organima progona koji su pratili gospodu iz Hrvatskog fonda za privatizaciju. I također oni nisu visoki državni dužnosnici, uopće nisu državni dužnosnici. Hvala.
Evo, poštovani gospodine potpredsjedniče, želim ispraviti jednu tvrdnju kolege Lesara kad kaže od ovih milijardu i 40 milijuna kuna da ne naplativost je 1%. Ja sam i u svom izlaganju ispred svoga kluba rekao da su upitna naplativa sredstva negdje oko 380 milijuna kuna. Recimo, od kupaca potraživanja su 244 milijuna, od toga je 120 milijuna vrijednost NA-MA-e. Ja smatram da se "NA-MA" sigurno da li danas da li sutra može kvalitetno naplatiti. Isto tako, 240 milijuna kuna u potraživanja robnim zalihama je došlo kad se čistila INA. INA je imala potraživanja od Petrokemije pa kad se prodavalo prema MOL-u to se prebacilo na robne zalihe i evo mislim da lanjske godine ta potraživanja 240 milijuna otišla su u vlasničke udjele Petrokemiji. Isto tako, dionice i udjeli u glavnici od 90 milijuna i ovih 197 milijuna odnosno maltene 200 milijuna kuna to su sredstva uplaćena u državni proračun od prodaje pšenice, međutim više Ravnateljstvo za robne zalihe nema računa i ide preko riznice i jednostavno to se vodi kao potraživanje. To su sredstva koja su sigurno naplativa.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Aleksić, ja zapravo u ime kluba <PARTY>-a želim vam zahvaliti na podršci ovom našem prijedlogu zakona. Također želim pohvaliti vašu raspravu, mislim da je ona išla u jednom smjeru u kojem bi trebale ići rasprave svih zastupnika u Hrvatskom saboru, bili ste vrlo konstruktivni i konkretni, imali ste prijedloge i vaše prijedloge ćemo svakako razmotriti kroz ovo drugo čitanje. U vašem izlaganju naveli ste cijeli niz grijeha koji je na jedan određeni način počinila Hrvatska narodna banka u svom poslovanju i upravo to opravdava potrebu uvođenja nadzora prvenstveno Državnog ureda za reviziju a onda naravno i ukoliko je to moguće da se ne naruši taj neki, institucionalna neovisnost Hrvatske narodne banke i vijeća za građanski nadzor kojeg vi predlažete. Evo dakle pohvaljujem, vrlo dobro i poznajete Poslovnik za razliku od onih koji upućuju na amandmane vi želite stvari mijenjati kroz raspravu, to je vrlo pohvalno. I evo u drugom čitanju očekujem dijalog s vama. Hvala.