EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodin potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Jasno je da je ovo jedan dobar zakon, rasprava o bio goriva za prijevoz i jasno situacija u kojoj jesu, a to su globalna zatopljenja i emisija CO2 i cijela bitka ukupno i Europa i svijeta, da se smanje količine CO2 i da se na taj način smanje problemi globalnog zatopljenja i bio gorivo je sigurno važno u tom smislu, tako da je normalno da smo mi prihvatili ovu direktivu i da to usklađujemo sa svojim zakonodavstvom. Ovdje se radi o bio goriva prve generacije i sigurno, kako je rekao i kolega Dobrović, možda kod nas to nije toliko aktualno i mi nemamo tolike količine goriva iz prve generacije, ali ja sam se čisto javio iz jednog razloga, da se razmisli, možda ne u ovom zakonu, ali problemu koji mi imamo u priobalju sa šumskim požarima. Naime, jasno vam je da se šumski požari javljaju isključivo zato što je kompletno neobrađeno i poljoprivredno zemljišta i ovo koje nije poljoprivredno, ali ima ogromna količina bio mase i možda bi trebalo razmišljati o tome, da potičemo proizvodnju bio goriva, upravo iz bio mase, jedne ogromne količine bio mase, tada bi radili dvostruko koristan posao, jer bi, samo normalno tu je problem što je velike količine, te zapuštenog zemljišta su u privatnom vlasništvu i što nije lako ući u privatno vlasništvo ali po Zakonu o komunalnom gospodarstvu, ako netko ne obrađuje svoju parcelu ili ako je opasnost ona za susjeda, da se onda može ući u taj posjed i da bi se trebalo razmišljati i zbog toga sam se i javio. Da bi trebalo razmišljati o tome, kako bi tu bio masu, koja je ogroman i koja nam čini velike probleme kod ovog drugog problema, a to su šumski požari, požari otvorenih prostora, da se vidi mogućnost, da se potencijalno zainteresiranim ljudi omogući ili da im se potiče da se očiste te površine a da onda napravimo dvostruku … znači da nema požara. I sigurno da je to, ja mislim da bi to sigurno ispalo jeftinije, nego sadnja nekih bio goriva prve generacije, sadnja tih žitarica
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Franković ja nisam iz Dubrovnika, znam da me to eskulpira, ne poznajem tako dobro tematiku grada Dubrovnika. Vjerujem da svaki gradonačelnik radi u najbolje interesu svoga grada. I vjerujem da kada gospodin Vlahušić razmišlja i ako je razmišljao, ako je predlagao što mislim da ima apsolutno legitimno pravo predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona za kojeg on smatra da bi njegovom gradu donio dobro. Ali taj zakon bi mogli prije nazvati lex Dubrovnik, a ne lex Vlahušić. Znate kad zakon ide za time da se čuva kulturno dobro grada ili da unaprijedi njegovu turističku ponudu, onda možemo taj zakon nazvati lex Dubrovnikom. I ako se uspio izborit za zakon koji pomaže gradu Dubrovniku, a dozvolite on je gradonačelnik, dobio je izbore i on je malo meritorniji od vas donosit odluku o tome i procijeniti šta je za Dubrovnik dobro ili nije, a uskoro idu i lokalni izbori pa će građani grada Dubrovnika odlučiti da li je u tome bio uspješan ili ne, da li je fulao. Ali kad zakoni idu za time da se osoba, osoba eliminira iz političkog života ili da mu se oduzme nekakva djelatnost, ha onda ti zakoni da moraju imati, na žalost moraju imati ime te osobe lex netko. Pogledajte malo strukturu ovih naših tu prekrasnih zakona, oruđa za obračun. Svatko od njih kao što sam rekao, skoro svaki ima oči, uši, nos, lice, neki malo više lica ali u principu idu za time da se s nekime obračuna. Ovo o čem ste vi govorili ja nisam shvatio da je bio smisao da se netko obračuna, nego da se napravi nešto dobro za Dubrovnik. Hvala. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja, moram vam priznati da ste ovo zadnje mi jako dobro spustili. Treba odat priznanje kad je netko ovako dovitljiv. I mislim da nije loše, da nema tabu tema i imate apsolutno legitimno pravo kritizirati. Svi od nas koji ovdje sjedimo dobivamo plaću, moramo bit spremni dobiti po nosu. Jel' tako? Ali dajte da se vratimo nazad na temu. Vidite ovaj problem, vidite kako vi cijelo vrij
Hvala predsjedavajući. Poštovana hrvatska javnosti, poštovani instruktori, kandidati i vlasnici autoškola. Prije koji tjedan progovorio sam i zagrebao površinu izrazito lošeg stanja na tržištu autoškola te upozorio na odnos gori od maćehinskog od strane naravno države prema svima onima koji unutar ove djelatnosti rade, prehranjuju svoju obitelj i zarađuju kruh svagdašnji i usađuju nam vještine za upravljanjem motornim vozilima, evo kako bismo i mi, a i naši članovi obitelji došli živi i zdravi svojim kućama. Cijeli niz nelogičnosti započeo je otvaranjem tržišta i dokidanjem minimalne cijene autoškola još 2018.g. koja ruku na srce niti tada nije bila bog zna kolika, radilo se negdje o iznosu nešto višem od 5.000 kuna. Ali i tih 5.000 kuna je bio koliki toliki oblik mehanizma kontrole. Osim toga nije se mogao dogoditi ni suludi ekonomski neodrživi neisplativ cjenovni damping kojeg imamo već danas, a onda samim time uz to i kvalitativni damping o kojem svjedoči cijeli niz negativnih komentara na stranicama velebnog Hrvatskog autokluba. Unatoč tome što je Odbor za nacionalnu sigurnost 2018.g. prilikom donošenja stava o ukidanju zakonski minimalne cijene bio upozoravan da će doći do ovakvog stanja kakav imamo danas, ipak nitko nije htio ni čuti upozorenje nego nas se tada uspoređivalo sa Njemačkom, Belgijom, Francuskom i da ne nabrajam. Zaboravili su ti isti da smo mi još uvijek Balkan na kojem se, a ovaj sektor zapravo to potvrđuje, može raditi što god hoće. Oni koji pokušavaju dati državi ono što joj pripada, platiti sve visoke namete, biti pošteni, biti profesionalni i kvalitetni oni su prisiljeni u ovoj državi crnčiti da bi živjeli s koliko toliko visokim ili malim minusom na svom računu. Instruktori su prisiljeni voziti do 52 tjedno unatoč očekivanom 40-satnome radnome tjednu. Pa pita li se itko tko je ovu djelatnost doveo u ovakvo stanje? U kakvom su stanju ti ljudi koji su nakon 52 sata odvožena u jednome tjednu dođu svojim kućama i svojim obiteljima? Kako žive? P
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvažena kolegice Petir. Kad sam ulazio u <PARTY> i kad sam tamo zaokružio da želim biti dio član Odbora za poljoprivredu nisam ni mogao zamisliti da ćemo u ovih godinu i pol dana održati 58 sjednica, da ćemo stvarno intenzivno i na plenarnim sjednicama govoriti o poljoprivredi. I ovaj zakon ide u prilog k tome, evo i vi kao predsjednica matičnog odbora, pa i ministrica, ministarstvo daju jasan signal da se nešto događa u hrvatskoj poljoprivredi. Da li je to dosta? Zasigurno nije. Može li više? Može. Jače? Može. No ono što ja vidim u komasaciji kao projektu, neovisno na količinu hektara 18.000 hektara toliko imamo novaca, možda će biti i više je nešto što se mora početi rješavati i to vrlo brzo, a to je ono što nam donose klimatske promjene. Upravo ovakvim stvarima barem djelomično rješavamo odnosno pokušat ćemo riješiti taj veliki globalni problem.
Poštovani predsjedniče vlade, mi smo u prvom čitanju istakli važnost da se antikorupcijske mjere integriraju u prijedlog zakona kako bi osigurali bazično povjerenje javnosti da će se sredstva namijenjena za obnovu trošiti namjenski. Jedan dio našeg prijedloga, a to je da se objavljuju podaci o javnim nabavama, je prihvaćen. Međutim, nije prihvaćen zahtjev da se objavljuju u realnom vremenu što je moguće jer za to postoji tehnologija. I drugi dio je vrlo važan, a koji nije prihvaćen je naš prijedlog da se osnuje neovisno tijelo za nadzor provedbe obnove kojem će se moći predstavke davati i građani, ali isto tako koji će biti zaduženo da svaka 3 mjeseca izvještava javnost o provedbi obnove i problemima, posebno koruptivnim rizicima u obnovi. S obzirom da smo zemlja s najnižim povjerenjem u institucije i isto tako sa visokim, visokom percepcijom korupcije, smatramo da je ključno da se u zakon ugrade ove antikorupcijske mjere.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo teško je nakon ovakvog izlaganja gospodina Stazića u kratkom vremenu ga ispraviti. Rekao je da cijene naftnih derivata nisu spuštene. To jednostavno nije točno. To je kordinarna neistina. Ali pored vrijeđanja zastupnika i govora neterpeljivosti, moram konstatirati da defacto sve što je gospodin Stazić rekao je netočno. Rekao je da je predviđen bio rast 7%, a nije pitao gospodina Jurčića koji sjedi do njega koliko je <PARTY> predvidio rast u izbornoj kampanji kada je bila. Može pitati gospodina Jurčića.
… predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo. Hrvatska narodna banka instrumentima monetarne politike može u velikoj mjeri utjecati na ekonomska kretanja, gospodarski razvoj i opću konsolidaciju države. Zbog toga u izvješću Hrvatske narodne banke se makroekonomska kretanja istupanje gospodarske i ukupne društve ne aktivnosti prikazani u uvodnom dijelu jer se temeljem njih može ocijeniti uspješnost poduzetih mjera i instrumenata monetarne politike. Isto tako monetarna politika ma koliko bila neovisna od raznih političkih utjecaja mora biti u funkciji realizacije ciljeva zacrtanih strategijom ukupnog gospodarskog društvenog razvoja. Kako su ekonomski pokazatelji dostignutog razvoja kao što su … bruto domaćeg proizvoda, industrijske proizvodnje, zaposlenosti i drugo već komentirani u prethodnim izlaganjima i u drugim izvješćima kroz godišnji obračun proračuna za 2005. i slično ja ih u svojem izlaganju ne bih ponavljala nego bih se osvrnula na poduzete mjere i instrumente monetarne politike. Cilj monetarne politike u 2004. godini bio je usporavanje i zaustavljanje inozemnog zaduživanja i on je nastavljen i u 2005. godini radi održavanja makroekonomske stabilnosti. Zbog tog razloga su u dva navrata tijekom godine povećane stope granične obvezne pričuve i to u ožujku sa 24 na 30% i u lipnju sa 30 na 40% da bi u prosincu 2005. godine Hrvatska narodna banka proširila osnovicu za obračun granične obvezne pričuve, ali s primjenom u 2006. godini. To pokazuje odlučnost Hrvatske narodne banke da i dalje provodi mjere za zaustavljanje inozemnog zaduživanja. Ova restriktivna mjera na pozajmljena sredstva u inozemstvu potaknula je neke banke na privlačenje domaćeg kapitala dizanjem kamata na depozite. Pomaci nisu veliki, no trend je prisutan i podizanje kamate na velike depozite to su kod pravnih osoba već se ostvaruje, a izračun isplativosti domaće pasive je jasan. Drugi cilj monetarne politike koji je uveden u 2005. godini je unapređenje monetarnog upravljanja radi održavan
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kada govorimo o Prostornom planu Nacionalnog parka Plitvička jezera našeg najpoznatijeg u svjetskim razmjerima najpoznatijeg nacionalnog parka, parka koji se nalazi na UNESCO-vom popisu zaštićene prirodne baštine trebamo u prvom redu razgovarati o ključnim problemima s kojima se susreće ovaj park, ovo područje od izuzetne prirodne vrijednosti. A ti su problemi brojni i park usprkos velikim prihodima koje ostvaruje temeljem turizma stagnira pa usudila bih se i reći da je i temeljni fenomen parka zbog kojeg i uživa status nacionalnog parka i nalazi se na UNESCO-vom popisu zaštićene prirodne baštine ugrožen. Fenomen parka ugrožen je i razvojem masovnog turizma u okviru parka koji je u direktnoj suprotnosti s idejom održivog turizma u skladu s kojim bi se ovaj park i trebao razvijati, a situacija u parku je sljedeća: park svake godine posjeti više od milijun turista što predstavlja iznimno veliki pritisak na park iz jednostavne činjenice da se parkom ne upravlja održivo. Sredinom parka prolazi vrlo frekventna prometnica kojom ne prometuju ekološki prihvatljiva vozila. U parku ne postoji kanalizacija i sustav pročišćavanja otpadnih voda čime se ugrožava temeljni fenomen Parka, jezero Kozjak. Hoteli i ugostiteljski objekti u parku nisu objekti kojima se upravlja po kriterijima održivosti. Energetska učinkovitost tih objekata je žalosna. Ti se objekti griju ne na biomasu koja je u okolici ima u izobilju već na mazut. Spomenuti objekti ne nude hranu i proizvode koji su lokalno proizvedeni i uzgojeni a čime bi se ekonomski pomoglo lokalnom stanovništvu i radilo na podizanju održive ekonomije već se nudi janjetina iz Novog Zelanda i Australije. Po parku se ne prometuje hibridnim vozilima ili ne daj Bože električnim vozilima već terencima koji troše velike količine fosilnih goriva. Otpadom se ne gospodari, ne postoji sustav primarne selekcije i obrade otpada pa čak ni bio otpada. Paralelno s time novac koji ovaj
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine saborski zastupniče. Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija uvijek je postupalo žurno i niti jedna molba gospodina Laptala, niti njegove obitelji nije bila zanemarena. U skladu sa međunarodnim pravom i Bečkom konvencijom radimo na zaštiti interesa hrvatskih građana, pa tako i u ovom slučaju. Međutim, moram napomenuti da niti djelatnici Ministarstva vanjskih poslova niti europskih integracija, niti djelatnik … po tome ili bilo koje diplomatske misije, odnosno Veleposlanstva Republike Hrvatske u Ateni ne mogu se miješati u rad pravosudnih organa zemlje primateljice. Početkom siječnja ove godine ministar vanjskih poslova ministar Jandroković je održao međuresorni sastanak ovdje u Zagrebu, gdje se tražilo od svih institucija maksimalna pomoć za hrvatskog državljana koji dole se nalazi zbog nekih objektivnih činjenica i objektivnih okolnosti nije bilo znači suđenje, ročište nije počelo ranije. Zadnje, moram vas ispraviti za 16. srpnja je zakazano, jer je zgrada bila koja je trebalo ročište biti 12. lipnja otkazano zbog oštećenja na zgradi uslijed potresa. U svakom slučaju želim vam još jedanput ponoviti da i djelatnici Veleposlanstva našeg u Ateni i sam veleposlanik Madej pružio maksimalnu pomoć u okviru svojih ovlasti, maksimalnu konzularnu zaštitu i gospodinu Laptalu koji se trenutno nalazi u pritvoru i njegovoj obitelji. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana suradnice ministra, kolegice i kolege. Ovdje smo već čuli da se radi o tehničkim izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja i kao takve će klub <PARTY>-a podržati ove izmjene. Radi se o drugim izmjenama ovog zakona. Prve izmjene bile su objavljene u Narodnim novinama broj 14. od 2014. godine od 5. veljače. Stupile su na snagu 6. veljače i one su se uglavnom odnosile na izmjene koje su bile rezultirale ukidanjem Državnog inspektorata. Sam Zakon o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja objavljen je u Narodnim novinama 125 od 2013. odnosno 11. listopada 2013. godine, a donesen je upravo radi provedbe 8 uredbi EU o zaštiti životinja. Tu smo već napomenuli kod donošenja tog zakona da se tim uredbama o zaštiti životinja propisuju zabrana uporabe stupica na području država članica EU, uvjeti za odmorišta za životinje, zaštita životinja tijekom prijevoza, zabrane stavljanja na tržište, uvoz ili izvoz na području EU krzna, mačaka i pasa, te njihovih proizvoda. Stavljanje na tržište i unošenja na područje EU proizvoda od tuljana, te zaštita životinja koje se uzgajaju i drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. Ovim drugim izmjenama ovog Zakona o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja imamo, dakle tehničke nadopune uredbe EU broj 1099/2009 a od bitnih stvari već smo čuli ja ću ih napomenuti da se radi olakšanja suradnje među državama članicama i razmjene informacija među njima. Ovim zakonom se propisuje, dakle načini i uvjeti za određivanje kontaktne točke za provedbu poslova znanstvene podrške. Zatim Republika Hrvatska prema istoj uredbi mora osigurati provođenje osposobljavanja osoba uključenih u usmrćivanje životinja i s usmrćivanjem povezanim osposobljavanjem osoblja, te se ovim zakonom preciznije razrađuju navedene odredbe uredbe. Odredbama ovog zakona propisuju se i prekršajne odredbe za postupanje protivno istoj uredbi. Osigurava se dostupnost javnosti podataka o prijevoznicima ži
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Modernizacija željeznica u Hrvatskoj kao što svi znamo, doista je potrebna, vidjeli smo po radu Vlade Ivice Račana, možda i najuspješnije hrvatske Vlade u zadnjih 30 g., kada je modernizirao autocestu Zagreb-Split, koliki je to bio doprinos razvoju hrvatskoga gospodarstva i modernizaciji Hrvatske uopće. Nakon toga nažalost, nije se dogodila velika modernizacija željeznica u Hrvatskoj. Bilo je investicija no bez obzira na sve s obzirom da te investicije nisu bile tako širokog opsega, dogodila se u najboljem slučaju stagnacija. Ono što o željeznicama najčešće možemo čitati kroz medije, natpise, to je ono gdje je neka željeznica i bila i željeznički prijevoz predmet sprdnje zbog sporosti, zbog kašnjenja, nažalost, to je ono što treba promijeniti. Primjer nam je dobar legendarni Samoborček i naziv svi znamo u Hrvatskoj, vlak ne vozi već desetljećima, početak je bio znači kada je stavljen u funkciju još početkom 20. st., tražilo se odobrenje od Franje Josipa, ali eto, to je bilo neko dugo vrijeme. Znači, desetljećima već ne vozi, poznajemo taj naziv, nažalost, danas jedini Samoborček je autobusni prijevoznik. Ono šta apsolutno je potrebno dakle jest modernizacija, za modernizaciju naravno potrebna su sredstva i nadajmo se da ćemo se u budućnosti kao država okrenut tome da krenemo u jače investicije i investicijski ciklus kako bismo okrenuli modernizaciju željeznica. Ono što je također važno, važno je imati racionalno i kvalitetno vodstvo tako da bi se maknula politika da bi se dobro upravljali samim željeznicama tako da bi se na taj način željeznički promet isto poboljšao. Ono što je važno je tržišno natjecanje, čim imamo natjecanje gdje se više sudionika natječe, time se i za same putnike, za same korisnike stvara bolja usluga. Ono što posebno moram istaknut je sigurnost na samim prijelazima. Nažalost, godišnje u Hrvatskoj imamo iz godine u godinu nekoliko poginulih, imamo više desetina l
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o aquakulturi koji su glavni ciljevi usklađivanja zakona sa nastalim izmjenama propisa EU vezano za najveći kapacitet uzgoja tune i najveće ulazne količine ulovljenih divljih tuna koje se smiju unijeti na uzgajališta, omogućavanje sljedivosti na uzgajalištima tuna, te uvođenje registra plovila. Uzgoj tune od izuzetne je važnosti za hrvatsko ribarstvo zbog velike vrijednosti proizvodnje, ali i činjenice da se na tu djelatnost nadovezuju ribolov male plave ribe koja služi kao hrana za tune, te drugi sektori. Lov tune strogo je ograničen. Praktički svaki ulovljeni primjerak mora se evidentirati. Takav režim zaštite nema ni jedna druga riba, a vjerojatno ni bilo koja kopnena životinja. U Hrvatskoj je ove godine odobren ulov za 952,53 tona tune. Taj ribolov mogao je ove godine obavljati 18 brodova većinom sa zadarskog područja. Pitanje je poštuju li svi u EU pravila koja su usvojena, jer nam natpisi u medijima o ilegalnom izlovu tune govore da ilegalno tržište cvjeta. Zbog ilegalne trgovine plavoperjane tune upravo se i traži stroža kontrola izlova tune. Danas je prilika da se progovori generalno o aquakulturi koja je definirana Uredbom EU broj 1380/2013. Aquakultura je strateška grana gospodarstva u RH, te je kao takva sastavni dio ostalih razvojnih strategija. Aquakultura je djelatnost koja se bavi uzgojem vodenih organizama uključujući ribu, mekušce, rakove te morske alge. Proces uzgoja podrazumijeva određeni oblik intervencije, na primjer umjetni mrijest, dohrana, zaštita od predatora itd. Prema podacima širom svijeta se uzgaja 567 vrsta morskih i slatkovodnih organizama. Zbog sve veće potrebe za nutrijentima iz morskih i slatkovodnih organizama, te ograničenosti divljih izvora istih aquakultura je jedna od najbrže rastućih aktivnosti u proizvodnji hrane u posljednjih nekoliko godina s prosječnom godišnjom stopom rasta od 6 do 8
Zahvaljujem predsjedniče <PARTY>-a. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ovim Prijedlogom zakona o dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa državama članicama EU po 7. put idemo u implementaciju odredbi donesenih pri EU u naše zakonodavstvo sukladno našim obvezama koje smo preuzeli pri ulasku u istu te međunarodnu zapravo, suradnju u pogledu kaznenog prava i isporuke konzumenata i prijestupnika istih, a nismo, prije svega, riješili svoje, kako kazneno pravo, tako ni građansko ni svako drugo. Pa već godinama, unatoč tome što svjedočimo kaznenim djelima i kriminalnim radnjama u svakoj pori ustanova i institucija u RH, a nismo se obračunali sa istima, poprilično je smiješan pristup. Zapravo zemlja u kojoj građani, a osobno osuđujem čin i način, uzimaju pravdu u svoje ruke tražeći pravdu u obračunima da li na ulicama ili pucajuć u institucije hrvatske države bez da itko pokuša postaviti pitanje uzroka istih je zapravo u najmanju ruku problematična zemlja i sigurnost iste, a jednako tako i politika iste. Zaboravili smo da nas je narod birao i njemu smo odgovorni svojim radom. Ukoliko nismo spremni služiti narodu i raditi za narod, trebamo odstupiti, ali svi, apsolutno svi. Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima je do sada, kako rekoh, mijenjan 6 puta. Ovo je sad 7. put. Riječ je o kozmetičkoj izmjeni pri kojoj se uopće ne analizira postojeći zakon i postojeće stanje zakona, provedbene poteškoće, potrebe za zakonodavnim intervencijama itd. Vjerojatno ćemo o tome imati 8. ili nekakvu 9. možda izmjenu zakona. Ali ono što se mijenja sada jest da ćemo imati zakon sa 7 izmjena. U toj šumi izmjena teško se snać i profesionalcu, a kamoli građanima, a to se događa sa većinom zakona koje se donose u RH. Tijela koja se određuju ovom izmjenom zakona za zaprimanje i priznanje, te izdavanje naloga za zamrzavanje i poduzimanje uopće se nije pitalo ništa prije donošenja ovakvih izmjena zakona, niti ih se pitalo što oni misle,
Kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi dotakli se i teritorijalnog ustroja RH. Naime, da je poželjno da se jedan dio općina, možda i gradova ukine. Sad, često ovdje u Saboru raspravljamo o demografskoj problematici. Pola države europskih, članica EU ima problema sa demografijom, pa između ostalog i mi. Najgora slika je upravo u tim malim sredinama i malim općinicama. I sad, da li vi smatrate da će se spajanjem ili ukidanjem tih manjih općina i gradova demografska slika poboljšati? Da li će ljudi u tim malim sredinama bolje živjeti? Da li će se iz velikih gradova bolje skrbiti o tim malim sredinama? Da li će te sredine imati vrtiće i sve ono što mlade obitelji zanima i što im je potrebno? Hvala lijepo.