EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče, predstavnici Hrvatske narodne banke, Ministarstvo financija, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Polugodišnje Izvješće Hrvatske narodne banke za prvo polugodište 2007. godine načinjeno u skladu sa člankom 58. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, a prema kojem Hrvatska narodna banka najmanje dva puta godišnje informira Hrvatski sabor o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. U izvješću je dan prikaz gospodarske aktivnosti tržišta rada, kretanja cijena i tečaja od monetarne politike, novčanih kretanja, tržišta novca i kapitala, međunarodnih transakcija, državnih financija te pokazatelja poslovanja bankarskih institucija kao i rezultat rada Hrvatske narodne banke iskazan kroz financijska izvješća HNB-a na dan 31. lipnja 2007. godine. Sve je to sastavni dio predmetnog izvješća. Smatram da je bitno istaknuti da je sukladno podacima iz financijskog izvješća Hrvatske narodne banke na dan 31. lipnja 2007. godine, Hrvatska narodna banka ostvarila prema iskazanom računu dobiti i gubitka višak prihoda nad rashodima u iznosu većem od 456 milijuna kuna. Koliko god da se ovo polugodišnje izvješće može pohvaliti zbog metodologije izrade velikog broja informacija koje sadrži, toliko se isto može konstatirati da ovo izvješće u ovom trenutku u Hrvatskoj nije previše aktualno. Svi znamo da je u prvoj polovici protekle 2007. godine stanje na području gospodarskih aktivnosti mjereno pokazateljima gospodarskog rasta bilo zadovoljavajuće i više nego dobro sa pozitivnim refleksijama i na tržište rada kroz daljnje povećanje zaposlenosti i kontinuirano smanjenje nezaposlenosti. Također i tržište novca kao i tržište kapitala doživljavalo je dalji rast aktivnosti. Inflacija nije pokazivala nepredviđena kretanja. Sve to je pratio više nego očekivani realni rast bruto domaćeg proizvoda sa stopom od 6,8% koje je ostvareno u promatranom prvom polugodištu, što je znatno veća stopa nego u istom razdoblju prethodne dv
Kolegice Benčić, s pravom ste rekli da ovo nije slučajno, da ovakve večernje termine iako baš kolega predsjedavajući sada kaže u navodno večernji termin. Ja ne znam šta je ovdje navodno večernji termin, jel ovo treba dokazivati forenzički da je večerni termin? Ali nije ovo ni večernji termin, ovo je porno termin. Ovo je porno termin i nije slučajno tada, nije slučajno tada. Mi smo zaključak još početkom studenog predali oko toga kako treba upravljati zdravstvenom krizom, niste ga ni stavili na plenarnu raspravu i sad se pozivate da se široke ruke jer uopće možemo uopće o tome raspravljati i u ovom porno terminu pa bi trebali biti sretni. Ne zanima nas kakva je bila tradicija sabora prije, mi kažemo da ovo nije normalno. I ovo nije dijalog ni slušanja oporbe isto ko što nije, kolegice Benčić ako možete nešto reći o tome kako uopće vlada sluša svoj znanstveni savjet koji treba savjetovati Vladu o tome kako se upravlja zdravstvenom krizom.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, malo prije ponukan vašom izjavom gospodine predsjedniče da nije prekršen ni Poslovnik ni zakon. Moram reći nekoliko riječi o tome. Pročitat ću vam dvije točke iz dopisa Ustavnog suda Republike Hrvatske kojeg je potpisao predsjednik Ustavnog suda 4. listopada 2004. godine. Citiram "dvojbeno je međutim, ima li gospodin Radelj pravo samovoljno bez znanja itd." i drugi citat "također je dvojbena ovlast gospodina Radelja". Dopis Ustavnog suda naslovljen je Povjerenstvu za spriječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti na ruke gospodina Antuna Kapraljevića. Naime, doista jest da uobičajen postupak gospodina Radelja da na taj način komunicira sa Ustavnim sudom, to moram priznati. Ali je isto tako i sam Ustavni sud upotrijebivši riječ "dvojbeno je međutim," sugerira nadležnom Povjerenstvu, a to je Povjerenstvo za spriječavanje sukoba interesa da prvo raspravi pitanje ponašanja člana tog Povjerenstva, a tek nakon toga da pokrene pred nadležnim saborskim odborom, a tj. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, tj. da pod tim Odborom inicira postupak, da li da se razriješi ili naprosto da ne inicira takav postupak. Tj. obzirom da se ne radi o onom što nazivamo redovnim imenovanjima i redovnim razriješenjima članova pojedinih odbora i povjerenstava smatramo da Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove nije mogao, odnosno nije mogao biti nadležan za podnošenje takvog prijedloga Hrvatskom saboru. Druga je stvar što se tiče gospodina Horvatića, radi se o ostavci i to je njegov jednostavni čin. I drugo što želim reći, ovakvi postupci sve više doprinose tome da Povjerenstvo gubi autoritet, a ovime gubi i legitimitet. Naime, bio je dobar parlamentarni običaj da se kod popunjavanja mjesta u takvim povjerenstvima, odborima pita parlamentarne stranke, pita klubove, da im se dostavi razuman rok u kojem će oni predložiti svoje kandidate, ne stranačke kandidate, kandidate iz redova parlamentarnih zastupnika kao i kandidate koji
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, kao što ste rekli digitalna Agenda sveobuhvatni je plan Europske komisije za poticanje gospodarskog rasta i kroz stvaranje konkurentnije i digitalno modernije Europe. Države članice prihvaćanjem digitalne Agende preuzele su obvezu omogućiti osnovni širokopojasni pristup svim Europljanima do 2013. godine, te osigurati da do 2020. godine svi Europljani imaju pristup internetskim vezama brzini većim od 30 megabita po sekundi i da najmanje 50% kućanstava u Europskoj uniji bude preplaćeno na internetske vezena brzine iznad 100 megabita po sekundi. Radi postizanja navedenih ciljeva digitalne Agende donesena je direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Nadalje, direktiva kao što rekoste polazi od toga da bi smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina doprinijelo ostvarivanju digitalizacije javnog sektora šireći učinak digitalne financijske poluge na sve sektore gospodarstva uz smanjenje troškova za javnu upravu i pružanje učinkovitijih usluga građanima. Direktiva isto tako među ostalim propisuje obvezu državama članicama uspostavu jedinstvenih informacijskih točaka preko kojih će se omogućiti dostupnost podataka o postojećoj fizičkoj infrastrukturi mrežnih operatera, te obavijesti o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Radi prilagođavanja odredbama direktive osim u dijelu kojim se ista preuzima nacrtom zakonskog propisa koju regulira mjere za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Ja vas poštovani ministre ujedno upozoravam kao i građane i sve ostale da je danas 33 dan sramote u Jasenovcu vas i vaše Vlade. Zahvaljujem.
Hvala vam predsjedavajući, poštovana ministrice, zastupnici. Čemu služe strukturni i investicijski fondovi EU? Načelno i navodno služe provedbi politike EU i uravnoteženijem razvoju, smanjenju razlika među državama članicama. Pa kako Hrvatska koristi sredstva koja joj EU stavlja na raspolaganje? Za početak, novac se dodjeljuje na temelju pripreme operativnih programa, a svaki od njih se veže za zasebni EU fond, a potom operativni programi unutar sebe imaju osi kojima definiraju prioritete. Osim toga, dakle osim tih operativnih programa kojih imamo 5, decentralizirana se sredstva spuštaju i kroz programe teritorijalne suradnje, a od svih tih operativnih programa i sredstava koje smo imali prilike dohvatiti, ovo Izvješće koje ste nam dostavili nam kaže da smo mi dohvatili 47%. Dakle 47% u 8 godina provedbe, što bi valjda trebalo značiti da ćemo u preostale 2 dohvatiti ostalih 53%. Živi bili pa vidjeli. Sredstva se dodjeljuju kroz 2 osnovna modela, dakle izravnom dodjelom za velike strateške projekte, Pelješki most, ograničenim pozivnim natječajima gdje se unaprijed dogovara za što su sredstva i tko treba pripremiti kakvu dokumentaciju ili projekt i onda se ti subjekti jave na raspisani poziv i otvorenim natječajem za dodjelu bespovratnih sredstava, dakle poznata grand shema koja može funkcionirati ili po principu otvorenog natječaja s rokom, dakle otvori se natječaj koji traje mjesec ili 2, svi zainteresirani se prijave, sve prijave se evaluiraju i odabiru se najbolji ili po drugom modalitetu, a to je trajno otvoreni natječaj, tzv. najbrži prst. Potonje nažalost u modalitetu otvorenih natječaja i najčešći, a funkcionira na sljedeći način. Natječaj se otvori, prijave se skupljaju, ali se ne evaluiraju nego se doslovno traži zadovoljenje minimuma bodovnog praga te se slaže rang lista na temelju brzine prijave i natječaj se zatvara kada se sva sredstva dodjele, što obično bude unutar prve polovine prve minute od otvaranja natječaja. Dakle unutar prve polovine prve minute
Poštovani gospodine predsjedatelju, srdačno pozdravljam gospođu državnu tajnicu sa suradnicama danas, večeras u Hrvatskome saboru. Znači ovaj Prijedlog zakona se odnosi na Hrvatsku maticu iseljenika, a temeljni cilj je usklađivanje sa Zakonom o ustanovama i definiranje da je u ime Republike Hrvatske kao osnivača da će osnivačka prava obavljati Središnji državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske. U Prijedlogu zakona je definirano koje su temeljne zadaće Matice, tj. Hrvatske matice iseljenika, to je organizacija i provođenje kulturnih, znanstvenih i obrazovnih športskih nakladničkih informativnih i ostalih aktivnosti u Republici Hrvatskoj i inozemstvu koje su namijenjene Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Izdavanje časopisa, knjiga i drugih publikacija i audiovizualna djela, organizacija kulturnih umjetničkih, športskih priredbi od značaja za Hrvate izvan Republike Hrvatske i njegovanje i poticanje suradnje sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske u području svoga djelovanja. Sve to hvale vrijedno i pozitivno i ja znam iz vlastitog iskustva da su djelatnici Hrvatske matice iseljenika entuzijasti, puno toga lijepoga se događa. Ali isto tako moram reći i to ću reći sa svojim vlastitim iskustvom življenja izvan Republike Hrvatske da Hrvatska matica iseljenika nema vidljivost. Ona nema vidljivost izvan Republike Hrvatske tu moramo biti vrlo jasni i ako zaista želi tu jednu vidljivost ostvariti, ona mora imat svoje ogranke. To je vrlo jasno, kad govorimo o iseljenicima. Znači iseljenici prema onome što vidimo u strategiji za Hrvate izvan Republike Hrvatske znači ne Hrvati u Bosni i Hercegovini i ne nacionalne manjine, znači Hrvati koji su manjine u europskim zemljama npr. u Gradišću, ili Vojvodini u Srbiji, u Rumunjskoj. Znači Matica iseljenika to znači iseljeni Hrvati, Hrvati koji su se iselili u Europu, prekooceanske zemlje i koji tamo žive već nekoliko generacija. Takvih je sve više. I o njima treba zaista skrbiti. Tu je potpredsjednik Sabora, on je večeras i predsjed
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega rekli ste da će se ukinuti mjesto direktora tajnice pa neće biti troškova i to je svakako pozitivno što je već bilo ovdje i govoreno. Ja bih čak mogao reći da je bilo jako pozitivno ako bi ovo trebao postati trend da se nakon mnogih donošenja zakona, odluka, uredbi po onom načinu metode pokušaja ide nešto ukidati što nije zaživjelo u praksi pa da se onda počne sagledavati stanje u Hrvatskoj da se ukida možda jedan dobar dio nepotrebnih agencija za koje ni ne znamo koliko ih ima. Ali ono što ne mogu nikako podijelitivaše mišljenje, razmišljanje, vaš stav je da sada to prikazujete kao pozitivno a pred vrlo kratko vrijeme se je to prikazivalo kao nešto što će riješiti mnoge probleme u hrvatskoj državi. Nazdravlje. Istina je ovo možda što govorim. A s druge strane govorite sada kako će Ured za upravljanje državnom imovinom koje je također tako sada posloženo, ustrojen jedna neman u državnoj upravi stvorena koja će upravljati svom imovinom, sve će znati, vjerojatno jako dobro poslovati. Da li se neće dogoditi da za jedno kratko vrijeme u jednoj sabornici dobijemo prijedlog i ukidanje tog ureda i kažemo isto eto smanjiti ćemo troškove jer nećemo imati plaću direktora, tajnice ili možda nekih službenih mobitela ili automobila.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Grubišić vi ste nekoliko puta u svojoj raspravi istaknuli kako uopće niste niti vidjeli životopise kandidata, opet ste cijelu raspravu gotovo cijelo vrijeme govorili i u pravilu ste ispolitizirali. Tako da ja mogu zaključiti da je vaša rasprava samo imala za cilj ispolitizirati ova imena znanstvenika koji su bili kandidati. Ja kao članica odbora sam dobila sve životopise kao i svi ostali članovi i vjerujem svi zainteresirani da su htjeli da su mogli dobiti životopise svih kandidata, imam ih i na CD-u i vrlo rado ću vam ih proslijediti do sutrašnjeg glasanja. Također bih se htjela osvrnuti na, pokušali ste iskompromitirati prijedlog predsjednika gospodina Družića pa evo želim istaknuti da je nekompetentan, da gospodin Družić ima iskustvo međunarodno i u Velikoj Britaniji je radio i u SAD-u i u Kini. Član je znanstvenog savjeta za gospodarski razvoj HAZU-a, ima 90 znanstvenih radova, ima 5 znanstvenih knjiga. Tako da nadam se da ćete prije sutrašnjeg glasanja i pročitati te životopise, da će vam biti dovoljno vremena a da nećete samo ispolitizirati tko je na lijevoj, a tko je na desnoj strani. Hvala.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH. Poštovana ministrice, u cilju poboljšane kvalitete života djece sa teškoćama u razvoju, bilo je govora i planova o donošenju Zakona o inkluzivnom dodatku. Navedenim zakonom prijedlogom trebala bi ste u jednom pravcu i osigurati potrebna potpora osobama sa invaliditetom i teškoćama u razvoju. Zakon o inkluzivnom dodatku već se nekoliko godina najavljuje kao jedan veliki zaokret u politici za osobe sa invaliditetom i osobe sa invaliditetom očekuju taj zakon i tijekom 2017. g. na sastancima sa predstavnicima ministarstva, govorilo se o tome i o potrebi važnosti Zakona o inkluzivnom dodatku kao jedinog zakona koji bi regulirao prava osoba sa invaliditetom na naknadu koja bi im omogućila dostojanstven život i ravnopravnost u društvu. S obzirom da do danas nije donošen navedeni zakon i da u ovom trenutku nemamo nikakva saznanja o cjelokupnom procesu izrade planiranog zakona, a koji bi zakon trebao stupiti na snagu 2014. g., tražimo od vas da nas informirate o aktivnostima ministarstva vezano za donošenje navedenog zakona i kao u planiranim rokovima kad će bit donošen zakon i primjena zakona, hvala lijepa. Hvala lijepa. Ja bih vas samo nadopunila predmetno što se tiče iznosa npr. za slijepe osobe mogu reći da su najmanji iznosi u Europi i nadam se da ćete riješiti, donijeti Zakon do 2019.-te godine. Hvavala.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Moram reći da je bilo izuzetno interesantno čitati izvješće pučkog pravobranitelja za 2007. godinu zato što je to zapravo slika našeg društva u cjelini i vidi se koje to zapravo institucije, ministarstvo i ustanove funkcioniraju onako kao treba, a koje ne. Moram napomenuti dolazim iz lokalne samouprave i na snazi je duže vrijeme Zakon o pravu na pristup informacijama i već ako pratimo zakone o pravu na pristup informacijama moramo reći da veliki dio ovih nepravilnosti, neregularnosti i nezadovoljstva građana ne bi bilo uopće ovdje navedeno. Zaista mi svi koji radimo javni posao dužni smo strankama u postupku i onima koji na bilo koji način ostvaruju neko pravo u bilo kojim ustanovama, bilo na lokalnoj, područnoj ili na državnoj razini dužni smo im predočiti sve informacije s kojima raspolažemo, a koje se tiče njihovog predmeta ili im te informacije su potrebne da bi ostvarile neko pravo na sudu ili u nekim drugim institucijama. U 2007. godini je zaprimljeno tisuću 878 pisanih pritužbi građana i moram reći da vjerujem da je to relativno maleni broj zato što još uvijek veliki broj naših građana ne zna i ne pozna dovoljno instituciju pučkog pravobranitelja i sigurno da je bolje informirana i da zna čime se ona bavi da bi taj broj pisanih pritužbi bio u daleko većem. Isto tako ovo je izvješće koje bi trebalo biti podjednako značajno i poziciji i opoziciji, jer svima nama je u interesu da nam država funkcionira i ovo dokazuje da nije dovoljno imati samo državu, da je važno da ta država ima sustav koji funkcionira i da on govori o tome kakva smo država, koliko smo mi odgovorni kao zastupnici i kao nositelji javnih funkcija i dužnosti. Posebno sam se na neki način iznenadila na određenu vašu konstataciju koja se odnosi na Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, jer to ministarstvo je poznato i po vrlo kvalitetnim projektima i programima i moram reći da me njihove uprave za prognanike i uprave za obn
Molim dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, uključimo se da vidio kvorum. Rezultat. 95. Možemo odlučivati. Dame i gospodo zastupnici, 1. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o metru, hitni je bio postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 179. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije o metru. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 98 glasova za i 5 suzdržanih, prihvaćen Zakon o potvrđivanju Konvencije o metru.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo kolegice Banić puno toga bi se zapravo moglo debatirati ali evo počet ćemo sa siromaštvom. Ne znam da li ste pročitali u izvješću pravobraniteljice jedno istraživanje u školama na učiteljima, dakle koji su svaki dan sa djecom i prate tu djecu dakle 8 sati, poneki puno više nego njihovi roditelji, gdje je istraživanje pokazalo da samo 0,47% djece u školama ima jedan obrok i to u školi, 0,47% djece. Ja moram naglasiti da mnoge škole sustavno provode uz pomoć jedinica lokalne samouprave prehranu u školama, međutim imamo i jedan drugi problem, a to je da djeca odbijaju hranu jer ne žele konzumirati mliječne obroke, ne žele konzumirati školsko voće koje je od ove godine isto tako dakle voće iz hrvatskih obiteljskih gospodarstava i to je jedan drugi problem. Govorili ste isto tako i o tom siromaštvu, ali s druge strane evo nedavno smo dobili, ovih dana je bio i Dan borbe protiv pušenja odnosno Dan nepušenja pa je tamo iznesen zastrašujući podatak da sve više mladih ljudi puši. Dakle, ta jedna kutija cigareta vam košta kao jedan obrok, kao jedan kvalitetan obrok. I to je problem koji govori zapravo o jednoj kompleksnoj situaciji kad govorimo o siromaštvu u društvu. A da ne spominjem da jako puno djece ne mogu konzumirati tjelesni odgoj na pravi način zbog problema sa prehranom doma i sa pretilosti itd. Što se tiče zasnivanja obitelji činjenica je da u gradovima sve više ljudi obrazovanih, dakle 30, 40 godina dobrostojećih ne ulazi u brak. I to je jedan od problema koji nema veze sa siromaštvom.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani, uvaženi kolega, očigledno je partijska politika važnija od državne politike. I sve vaše teze gdje ste se pozivali i na ustavne odredbe i na financijske efekte, očigledno vi ovdje tučete na čovjeka a mi branimo instituciju. U tome je razlika, suštinska. 2004. Vlada <PARTY>-a u dogovoru tadašnjeg premijera Sanadera i predsjednika, tadašnjeg predsjednika Stjepana Mesića su se dogovorile da će promijeniti sustav ali da će nakon isteka mandata imati pravo na ured tadašnji predsjednik Mesić. To je bilo pri kraju njegovog prvog mandata, da vas podsjetim. Svaka država kojoj je stalo do svoga ugleda u svijetu treba zaštiti svoje institucije. Pa tako i instituciju predsjednika države ili bivšeg predsjednika države. Ova odluka će promijeniti pogled na našu zemlju vani bez obzira što će proći demokratsku proceduru iako nekima u ovom Domu nije važna ta demokratska procedura i nekima nije važno čak ni ove ustavne formalnosti. I zato da skratimo, mi s ove strane govornice branimo instituciju a ovi sa druge strane tuku po pojedincu. U tome je suštinska razlika. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče, pomoćnik ministra, kolegice i kolege. Hrvatska nedvojbeno po svojim prirodnim resursima, po pa svojim pomorcima visoko cijenjenim u pomorskom svijetu jeste pomorska zemlja. 1185 otoka. Gotovo 6 tisuća km obalnog ruba. Oko 1000 km granice ena moru sve su prelogativi koji nas svrstavaju u pomorsku zemlju. Iako smo na žalost u procesu pretvorbe i privatizacije uništili dio hrvatskih, u svijetu priznatih, i poznatih brodara. Nema više spliltskom Jadroplova, nema više meditaranske plovidbe KOrčula, nema više šibenske plovidbe nema više Croatia linea u kojega sam i osobno uložio dio svoga rada. Međutim imamo ispred sebe Pomorskim zakonik koji pretendira a ja u ime kluba <PARTY>A mogu reći da u velikoj mjeri i uspjeva da riješi sve imovinsko pravne, javno pravne sigurnosne i ostale aspekte i da se radi o zakoniku koji je Hrvatskoj kao pomorskokj zemlji prijeko potreban. Klub <PARTY>a je i u raspravi istaknuo tri temeljna neprimjedbe, koje se odnose na rješavanje stutusa pomoraca u skladu sa opravdanim zahtjevima sindikata pomoraca odnosno, pomoračke struke, pomorci jednostavno moraju se prestati osjećati kao građani drugoga reda. Njihov status treba vezati uz privilegirani položaj hrvatskih brodara što je dobro a u tom istom lancu hrvatske brodare za hrvatsku zastavu. DRuga temeljna primjedba je vezana za obalu stražu, jednostavno poslovi koje obalna straža ima zadatak za izvršava u smislu zaštite Jadrana u smislu traganja i spašavanja i materiajlnih dobara i ljudskih života na moru koji su poslovi i do sada iako razdjedinjeni uspješno obavljani. Kod pomoraca ne treba nematnuti silom vojničku disciplinu. Pomorci su ljudi koji u izvršavanju svojih obeza pogotovo sigurnosnih i u smislu pružanja pomoći na moru su solidarni i za njih ne treba nametati disciplinu oni su si je sami nametnuli. I treće je oko primjedbi vezano za oslobađanje pilotaže brodova koji prevoze opasne terete mislim da to nije primjeren
Uvaženi gospodine zastupniče, pitanje istraživanja ugljikovodika i strateške procjene je pravo pitanje, dobro pitanje. Dakle, Ministarstvo zaštite okoliša je zatražilo od agencije i od Ministarstva gospodarstva da se sukladno zakonu provede strateška procjena utjecaja na okoliš i vjerujem da će oni tu obvezu zakonsku ispoštivati. Ono što je puno važnije od strateške procjene jer ona ne može niti zabraniti niti može odrediti gdje će se što raditi, već sagledati sve moguće aspekte i rizike za okoliš. Puno važnije da se za svaki pojedini zahvat ukoliko do njega dođe, do istraživanja ili eksploatacije pojedinog polja, da je potrebno provesti kompletnu procjenu utjecaja na okoliš i onda u tom postupku se može procijeniti ili odrediti da li je takav zahvat moguć i ako je moguć koje su potrebne mjere zaštite okoliša kako bi se rizik za okoliš smanjio na najveću moguću razinu. Tako da, vjerujem da će se zakon poštivati, koliko smo razgovarali, taj postupak je u tijeku, a za svaki pojedini zahvat će se sukladno zakonu provoditi postupak procjene utjecaja na okoliš, a integralno sa time i ocjena samog zahvata na ekološku mrežu, odnosno Natura 2000. Evo, hvala lijepa.