EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, gospodine državni tajniče donosimo jedan dobar Zakon o zaštiti životinja koji nas svrstava u sam vrh europskih zakonodavstava. Poznato je da su životinje nama prijatelji. U mnogim situacijama mi njima vrlo malo ako smo uopće mi negdje prijatelji. Međutim, ovo što se stavlja pod tradicijsko vučenje trupaca. Mi smo u članku 5. predložili da se doda to da se zabranjuje da natjecanje konja u povlačenju trupaca i uistinu točke 7., 9., 11., 12., 24. govore o tome da se zaštite životinje u situacijama kada to izaziva bol, patnju i sve. I predlažem za kraj da bi, naravno tražit ću glasanje, ali predlažem organizatorima takvih natjecanja da stave, da župani, načelnici, gradonačelnici, ministri, saborski zastupnici a na kraju sad ste spomenuli bilo bi dobro da i veterinarski inspektor također sudjeluje u takvim natjecanjima. To bi sigurno bilo bolje i zanimljivije za publiku nego jadni konji. Hvala.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege iz Prijedloga državnog proračuna za 2008. godinu a ni iz projekcije za 2009. i 2010. nažalost ne možemo izvući zaključak da će lokalna uprava i samouprava proći bolje. Jer proračunski trend je i dalje centralizacija a ne decentralizacija financijskog susetava. Navodim samo dva primjera da općine, gradovi i županije prolaze jednako loše kao prijašnjih godina ili čak lošije. Prvo, kapitalne donacije županijskim upravama za ceste u 240 milijuna kuna jednake su kao prije 5 godina što znači da danas vrijede upola manje. A 2009. i 2010. se ponavlja ista projekcija tih kapitalnih donacija županijskim upravama za ceste. Drugo, Fond za regionalni razvoj. Dolazim iz Krapinsko-Zagorske županije koja nažalost razvojno gleda u leđa većini hrvatskih županija pa je za nas i slične siromašnije županije osnovan 2001. godine Fond za regionalni, Fond za regionalni razvoj čija djelatnost je poticanje ujednačenog regionalnog razvoja kako bi se postepeno i što prije smanjile razlike između bogatijih i siromašnih područja naše zemlje. Jedan od dva programa fonda koji bi trebao voditi tom cilju je program za poticanje regionalnog razvoja infrastrukture i gospodarstva. Prema Pravilniku o uvjetima i načinu korištenja sredstava Fonda za regionalni razvoj sredstva Fonda su namijenjena i realizaciji infrastrukturnih projekata koji su preduvjet za gospodarski razvoj i gospodarskih projekata koji su rentabilni izvozno orijentirani i potiču zapošljavanju lokalnog stanovništva. Lijepo zvuči ovako u teoriji, ali praksa preko ovog proračuna nažalost govori drukčije. Naime uz svu ovu lavinu povećanja po ovim ili onim ministarstvima i fondovima Fond za regionalni razvoj ima planirana sredstva po županijama u nepunih 60 milijuna kuna za razliku od prošle godine kada je to bilo oko 150 milijuna kuna. Moja županija je primjerice lani dobila 13 i pol, a ove bi trebala dobiti trostruko manje tj. 3,6 milijuna kuna. A naravno radi se o projektima koji su započeti i tr
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Htio bih ja malo uključit se u ovu polemiku i doprinijeti jer čini mi se da ima puno korisnih razmišljanja koje treba i uvažiti. Ali, počeo bih od rečenice gospodina Lučina koji kaže ovim zakonom se neće ništa bitno promijeniti. Možda to ovako na prvi pogled izgleda kao istina ali nije. Zašto? Baš hoće se promijeniti jer treba podvući crtu, treba podvući transparentnu crtu, jer ako bi nastavili kliziti ovim smjerom bila bi prava katastrofa. Uzmite samo situaciju sa profesionalnim klubovima i kao što gospodin Kajin kaže dugovi klubova da smo pred 6 godina zaustavili ovu eroziju, imali zakon, donijeli zakon, ne bi došli gdje jesmo. Ja vas upozoravam da kamate svaki dan rastu i ako ne nađemo rješenja mi još dalje srozavamo i teže ćemo doći na iznad vode. Jel tako? Prema tome, i pitanje strategije leži u tome. Ovaj zakon sadrži više od filozofije i strategije o duhu kao što je gospodin Letica i gospodin Červar što su rekli sport treba shvatiti kao izgradnja cjelovitog čovjeka, cjelovite osobe. Od tuda se i pošlo. I drugo, bile su neke zamjerke da Zakon o športu tretira samo profesionalni šport. Ne gospodo, ovaj zakon tretira od svojih 10 područja koje da ne bi ponavljali jer smo već više puta rekli, iskazali samo jedno područje koje zahvaća, odnosi se na profesionalni šport upravo ide u onu najširu dimenziju športa koji ulazi u svaku kuću koja se tiče svake lokalne jedinice, lokalne samouprave i cijele nacije. Prema tome, držim da zakon podvlači tu crtu, daje mogućnosti, a i ove vaše rasprave će nam dobro doći da ih možemo ugraditi dalje. Ima tu i nekih vrlo specifičnih pitanja na koje se mogu osvrnuti. Kao što gospođa Pervan predlaže da vrhunski športaši, odnosno da njihovo mirovinsko i zdravstveno osiguranje, doprinosi se plaćaju iz proračuna kao što je nekada bilo. Ali moramo biti svjesni mi imamo tu jedan kolač kojeg možemo podijeliti ovako ili onako. Mi smo se ovdje u zakonu više orijentirali na
Gospođo dopredsjednice, dame i gospodo. U ime Kluba <PARTY>-a odmah kažem naravno podržavam ovaj Prijedlog i pokušat ćemo ga provesti. Zašto? Prilikom rasprave o proračunu početkom godine kao rebalansu sada koji slijedi, koji je pred nama naravno da se mora razmotriti i determinante koje su uvjetovale takvu situaciju a kroz proračun uputiti na osnovne smjernice tog proračuna i obveze koje slijede u razdoblju koje je pred nama kao i razjašenjenje trenutnog makroekonomskog okruženja. Da smo prošli tjedan kada smo čini mi se raspravljali o trošarinama, odnosno da su eventualno one danas treća točka dnevnog reda rasprava je mogla u sve tri točke biti objedinjena i vjerojatno 50% uštede vremena jer ista priča koju smo slušali početkom godine kod trošarina i danas se ponavlja i vjerojatno će se ponoviti u svim raspravama i diskusijama. NO, ja ću poči od određene pretpostavke a više iz razloga mada mi nije bila namjera više iz razloga što je do sada iznešeno nekoliko stvari koje su na neki drugi način upućivale u donošenje proračuna u ovoj godini a i u rebalans sada. Naime, mi smo već dobili izvješće HNB za proteklu godinu i ja držim to donekle točnim i ispravnim izvješćem a sve drugo mogu držati podacima koji se eventualno korigiraju bilo za dnevne ili neke druge potrebe. Tu je pored ostalog navodno konstatirano i navedeno neke od pojava koje uvjetuju donošenje u ovoj godini proračuna i sada rebalansa a prvenstveno te determinante trebaju potvrditi da se zapravo ovaj proračun mora temeljiti na stabilnim uvjetima iz razloga da ne bi poklizla kao Varaždinska autocesta na primjer ili neki drugi projekti koji su nedavno bili realizirani. A to izvješće Hrvatske narodne banke kaže otprilike sljedeće da je u prethodnoj godini, govori se za cijelu godinu, za cijelo izvještajno razdoblje bila karakteristika prvo da se veliki deficit tekućeg računa platne bilance i to negdje oko 7,2% posebno na računu roba nešto korigira sa računom usluga. Drugo, da je također ostvaren veliki fiska
Hvala gospodine podpredsjedniče, dakle ljubi bližnjega svoga kao sebe samoga, a lako je ljubiti prijatelja nego ljubi i neprijatelje, čini dobro i onima koji te mrze, zar je tako strašno da naša djeca u našim školama uče o tim Isusovim porukama, to je ta Isusova radosna vijest, zar nju moramo izbacit iz javnog prostora, iz javnih škola, toliko to smeta, takve poruke, da moraju biti isključivo u kući ili u crkvi, u sakristiji, da ne mogu biti u javnom prostoru, u javnoj školi. Zašto naša djeca ne bi smjela to učiti u školi ako to žele, ako to žele njihovi roditelji? To je ta Isusova radosna vijest ili Evanđelje i u toj samoj riječi zapravo se krije i dio ovo dileme. Jer do prvih kršćana Evanđelje je bilo carevo, da, dakle bio je kult državi u Starome Rimu, car je personificirao tu državu, i stoga je bio proglašen da je i on bog i država je morala kontrolirati sve. Sav javni prostor. I slao je kad je donosio neke odluke, svojem ... javne trgove da bi obznanili te odluke cara. I to je bilo carevo Evanđelje ili na latinskome Evangelium. I onda su se ti prvi kršćani borili za prostor slobode i zato su dali toj Isusovoj poruci ime Evanđelje, da postoji i Isusovo Evanđelje. Da postoji jedan prostor koji ne treba biti dominiran od države. I da ima pravo da se i na javnom prostoru o tim porukama govori i zbog toga su bili proganjani. Upravo zbog toga borba za javni prostor od strane kršćana zapravo je bila borba za slobodu. Baš na tom tragu ako već ova inicijativa dolazi iz stranke koja sebi pripisuje prefiks liberali, jedan od kapitalnih mislioca liberalne misli Alexis De Tocqueville je naglašavao tu ulogu kršćanske religije za slobodu u društvu. Baš je on govorio da bez te kršćanske religije u javnom prostoru nema prave slobode u društvu i nema pravog demokratskog društva. Dalje, oni u Hrvatskoj koji danas sebe nazivaju liberalima citiraju Tocquevillea, ne. Barem nismo ga danas čuli. Da li ga proučavaju, nismo danas stekli takav dojam. Danas smo stekli dojam da postoji nek
Hvala gospodine predsjedniče. Evo željela sam reći ovo što je rekao i gospodin Bulj, dakle povreda je Poslovnika definitivno. Žao mi je što se uvažena zastupnica nije javila na repliku onda kolegi Ilčiću. Bilo je i za to prostora i vremena, a i mislim da je neprihvatljivo ovako kolegi zastupniku dobacivati iz klupe. Smatram i stojim pri tome da itekako je važna tolerancija i dijalog. A očito je za vas tolerancija i dijalog samo kad vi govorite i kad klimate glavom vašem predsjedniku stranke. Kad on sije mržnju pa sad prije jedan ili dva dana, ali cijelo vrijeme na sve one koji drugačije i različite misle to je onda demokracija i mi smo onda demokratska država. Kolega Stazić ja vas molim da mi dozvolite da u skladu sa svojim vremenom kažem ono što mislim, to je tolerancija. Mislim da napokon morate to naučiti, došlo je i za to vrijeme. Što se tiče uvažene zastupnice, rekla je meni kao mladoj ženi ja ne bih voljela da se mi ovdje dijelimo po godinama, mi se ovdje trebamo međusobno uvažavati. I to je jedini i najvažniji cilj demokratskog djelovanja i uvažavanja jedni drugih. A ono što je rekla nakon toga, žao mi je što nije ovdje i što me neće poslušati, da sa mojim izlaganjem u početku je mislila da ima ne znam za neku parlamentarnu raspravu i diskusiju, a ja sa izlaganjima gospođe Ingrid Antičević od početka, ali i nekih kolega zastupnika vidim da nema nade za <PARTY>. Da se stalno vraćate na staro. I to sam rekla. Tijekom rasprave o Vladi umjesto da smo raspravljali konstruktivno i argumentirano, vi ste nas vraćali ne prije godinu, dvije nego prije dvadeset i pedeset godina i meni je to neprihvatljivo. Ja želim gledati naprijed, želim bolju budućnost za našu Hrvatsku i imam na to pravo. Molim vas da to uvažavate.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Matušić rekli ste da smo mi danas miljama daleko od borbe protiv korupcije. Ja moram reći nažalost vi doista podcjenjujete naše pamćenje ako vi iz stranke koje jeste govorite o tome. Mi danas imamo činjenica nezakonitog postupanja. I uspoređivati to nezakonito postupanje koje nije u redu, koje treba sankcionirati a vidimo da se sankcionira. Uspoređujete ministricu kulture ili službeni odlazak automobilom na skijanje sa korupcijom u vrijeme vaše Vlade. Neću govoriti 8 godina, bilo je to 7 godina Sanadera u kojem ste vi svi koji ovdje sjedite bili uz njega ili većina vas koji tamo sjedite. Držali ste mu vreću. To stvarno nije korektno. … Pa nije lijepo da se smijete. Ja vam moram reći da doista podcjenjujete naše pamćenje. I kada govorite o ovim aferama i Patria-i i HYPO-a i afera Planinska, sve su to afere koje se znaju da su bile čista korupcija. To nije bilo nezakonito postupanje nego korupcija. Patria je bila dio vašeg ministra. To što vi kažete da seže u 2003. godinu ako ste to znali zašto niste postupili po tome? I na kraju, stvarno, doista ne bi trebali govoriti o korupciji u ovom domu, pogotovo ne vi iz vaše stranke. Hvala lijepa.
Hvala, gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Matušić, odlično ste analizirali sve ono što je Vlada napravila u vremenu do sada, ali možda bi trebalo još dodatno apostrofirati da je ovom rekonstrukcijom gospođa predsjednica dodatno unijela jedan novi poduzetnički duh i to ne mislim isključivo na uvaženog gospodina Miloševića nego i na još ponešto. Dakle, uz gospođu Dalića i gospodina Mesića već iskusne kadrove u državnoj upravi i imenovanje za ministra obrane doktora Božinovića, iskusnog i diplomata ali osobu koju je odigrao izuzetno bitnu ulogu kod ulaska Hrvatske u NATO stvorio se i stvara se dodatni poticaj i za razvoj gospodarstva i industrije. Hrvatska je i do sada već načinila značajan iskorak u vojnoj industriji, a kako ulaskom u NATO pakt, a imenovanje gospodina Božinovića za ministra tome se svakako daje i jedan novi pečat. Isto tako, često smo svjedoci da nam u dnevno političke svrhe paše da investitore poneki put nazivamo poželjnim investitorima, a poneki put u dnevno političkim utakmicama i tajkune, pa kako kome paše, a na kraju upravo i same investicije i investitori trpe. Upravo ovakva pozicija osobe koja je istaknuta u privrednom životu daje jedan novi poticaj za to povezivanje javnoga i institucionalnoga i onoga privatnoga jer samo simbiozom tih dviju karakteristika može se ići kvalitetno naprijed. Mi koji radimo u lokalnoj samoupravi vrlo često smo toga svjesni da nam toga ponekad fali pa u tom kontekstu mislim da je upravo ovakva rekonstrukcija daljnji poticaj poduzetništva i razvoja gospodarstva vrlo, vrlo bitna.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovana ministrice, evo ja ću vam navesti jedan hrvatski apsurd. Poljoprivrednici su potpisali ugovor o zakupu zapuštenog poljoprivrednoga zemljišta, ali nakon toga Hrvatske šume su te površine stavile u šumsku gospodarsku osnovu te na taj način onemogućili stavljanje tog zemljišta u svrhe poljoprivredne proizvodnje. Poljoprivrednici su nastavili plaćati taj zakup jer osim što ih je ugovor na to obvezivao mislili su da će se taj problem riješiti. Tako su eto plaćali zakupninu 8, recimo nekoliko godina, 8 godina. Nisu koristili te površine za, za poljoprivrednu proizvodnju, a sada zbog zakona to zemljište se ne može dati u zakup jer Hrvatske šume to ne dozvoljavaju. Pa ja vas lijepo pitam, kako je to moguće?
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Ovo sve što vi govorite je jako lijepo u skladu sa eu direktivama, ali kao što je rekao i kolega Bulj, jedno je ovo što dolazi u sabor, jedno je ovo što propisuje Europa, a stvarnost je nešto drugo. Mi iz tog vašeg ministarstva često čujemo o renesansi željeznica koja će trajat osam godina, a na kraju vidimo da će ona izgleda trajati preko 100 godina koliko je i trajala ona prava renesansa, budući da niste u stanju čak ni javnu nabavu provesti kako treba pa vam stalno padaju natječaji, konkretno za dionicu Hrvatski Leskovac-Karlovac. Ali moje je pitanje će biti konkretno budući da ste sada sve ovako lijepo nam rekli da je to budućnost, da se radi na tome, pa zašto onda tri tvornice u Hrvatskoj koje proizvode bio dizel su sve tri zatvorene i konzervirane, a mi eto toliko pratimo Europu i te zelene politike i mi jako puno ulažemo sada u infrastrukturu, a imamo tri tvornice za bio dizel koje su nam zatvorene i konzervirane. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Kunst je dobro uočio u svojoj raspravi da u Hrvatskoj postoji problem sa određenim deficitarnim zanimanjima i da imamo nedostatak takvih radnika na tržištu, da su potrebe gospodarstva za tim radnicima velike. Ali u onome drugome dijelu u kojem je rekao da su za to krivi u obrazovanju u agenciji ne bih se složila nego bih podsjetila kolegu Kunsta da i do sada na lokalnim razinama jer nemojmo zaboraviti da je obrazovanje decentralizirano i da osnivači, dakle na razinama županija su i Gospodarska i Obrtnička komora uključene u izradu upisnih kvota i određivanje zanimanja koja su potrebna. Kad je i još nešto kolega Kunst. Kad ste govorili o poticanju, ono što je potrebno da gospodarstvenici i sami daju u suradnji sa obrazovanjem, dakle da daju stipendije iznijet ću pozitivne primjere u gradu Slavonskome Brodu i Brodsko-posavskoj županiji, gdje određene tvrtke iz grupacije Holdinga Đuro Đaković daju stipendije, dakle u direktnom kontaktu sa srednjim strukovnim školama konkretno Industrijsko-obrtničkom školom, otvaraju zanimaju, daju stipendije. I jasno da takvi učenici odmah nakon završetka obrazovanja imaju i radna mjesta. I mislim da će i ova nova agencija, Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih poraditi i na ovim poticajima kako gospodarstvenicima, a tako i učenicima da upisuju deficitarna zanimanja jer im ona omogućuju da odmah iz škole mogu dobiti i posao. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zamjeniče ministra. Zaštita potrošača je politika koja omogućava da se zapravo verificira svaka prava politika. Jer svaka prava politika treba zapravo završiti na dobrobiti građana. Makar postoje majstori koji stvaraju uvjerenja o tome da je građanima bolje a stvaraju iluzije manipuliraju a zapravo građanima stvarno nije bolje. Ali zaštita potrošača na neki način izbija podlogu i takovim politikama jer u konačnici kada potrošač postane svjestan šta za njega znači neka politika i šta mu politika nosi onda ta politika teže može manipulirati njegovim percepcijama i njegovim doživljajima različitih politika. Zato je politika zaštite potrošača zapravo jedan moćan instrument u poboljšanju ukupne politike koju treba voditi u odnosu prema građanima. I tu bi zapravo trebalo malo parafrazirati ono načelo misli globalno, djeluje lokalno. Dakle, misli na razini zajednice a djeluje prema pojedincu tako da pojedincu bude bolje, onda će naravno biti bolje i zajednici. Tako će i ova politika koja se počela razvijati 2001. godine potpisivanjem stabilizacije, Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju, dakle nedugo je relativno u Hrvatskoj dok u Europskoj uniji provodi zadnjih 50-ak godina, će u mnogome pomoći da se dakle poboljša ukupna politika u Hrvatskoj. Naravno taj proces neće biti tako kratak. I ona je pokazatelj toga što je nama neposredno na ovom području donijela Europska unija. Ne samo u pogledu najužih dokumenata koji se tiču ovoga područja nego u pogledu poboljšanja, dakle ukupnih naših politika. Jer se dakle na ovoj politici zapravo verificira kvaliteta ukupne politike i otežava se zamagljivanje rezultata i uspjeha i doprinosa neke politike. Naravno uz ovo, ova politika zaštite potrošača ima i neposredne gospodarske učinke. Tako se primjerice ovdje radi zaštite potrošača uređuje jedan vrlo važan instrument korištenja raznih objekata za ponajviše u turizmu. To je ta vremenska podjela korištenja objek
Kolega Kajin, iskreno sam se nadao da ćete se zadržati kod Vukovara, kada ste govorili o njemu jer ovo je trenutak kada trebamo da razgovaramo o Vukovaru. Mi vrlo dobro znamo da je dosada bilo jako puno, država je uzimala kredita u milijardama, ali malo je i milijuna došlo u Vukovar, i hiljada. Svima je nama dosta kada se u Vukovaru, kada se svađaju oko Vukovara, a u njega dođe jednom godišnje. Prekjučer je bila gradska sjednica gradskog vijeća. Nije bilo puno tema, znam da to možda niste znali, ali nije bilo puno tema o dvojezičnosti i o koloni, ali bilo je onih običnih, ali to je izvještaj gradske firme Komunalac gdje smo dobili informaciju … Evo hvala gradonačelniku. 10 milijuna kuna potraživanja nenaplaćena Tehnostana, a Tehnostan duguje 6 milijuna kuna. Neće biti grijanja u Vukovaru, neće. Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara, ne podrazumijeva samo fond za obnovu i razvoj grada Vukovara, podrazumijeva savjet koji Vladi, ministarstvima, to je Vladino tijelo, koje Vladi i ministarstvima sugeriše što bi trebalo napraviti. To nažalost nije činjeno, svih ovih proteklih godina. A ja ću samo spomenit recimo jednu stvar, a to je recimo Borovo, što Ministarstvu gospodarstva do sada nije napravilo da radi na privatizaciji te firme a ne da ona sada zapošljava 800 radnika a nekad znamo što je značilo ne samo za Vukovar, a u Vukovaru imamo preko 5 hiljada nezaposlenih i danas građani nisu sposobni plaćati svoje račune. A da ne govorim druge stvari. Trebamo mi imati u Korčuli bazen. Ali trebamo imati obnovljenu školu u Vukovaru.
Poštovana potpredsjednice, poštovani kolege. Pa ja se nadam da ova rasprava u stvari, a ne može ni bit rasprave je li tako jer kako ja znam po Poslovniku ovdje nema replike neće otići u tom smjeru. Ja bih rekao par riječi u vezi ove odluke o upisu učenika u prvi razred srednjih škola u školskoj godini 2014./2015. godini koja je donešena i objavljena. Ovom odlukom je između ostalog decidirano rečeno da škole na otocima, područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i kaže škole sa nastavom na jeziku i pismu nacionalnih manjina mogu uz odobrenje ministra znanosti, obrazovanja i športa odstupiti od strukture, te ustrojiti razredne odjele s najmanje 7 učenika. Kao što je rekao gospodin Crnogorac pravo na obrazovanje na materinjem jeziku jedno je od najznačajnijih interesa i jedno od osnovnih prava svake etničke skupine, pa tako i mađarske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj. Isto takvo pravo ili slična prava imaju i pripadnici hrvatske manjine u Republici Mađarskoj, gdje postoji dobro razrađen sustav osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja hrvatske zajednice. Također je i kvalitetno riješeno i pitanje obrazovanja pripadnika hrvatskog naroda u onim sredinama Republike Hrvatske gdje oni žive u manjini. Ima i takvih naselja kod nas u Baranji i tamo je omogućeno da u manjinskim školama da se otvaraju odjeli na hrvatskom jeziku ako zatraži samo i jedan roditelj da se provodi nastava na hrvatskom jeziku. Počeci školovanja pripadnika mađarske nacionalne manjine ili mađarske zajednice na području današnje Hrvatske vezano je još za turska osvajanja. Nakon Mohačke bitke i prodora Turaka došlo je do širenja reformacije i tisuću četrdesetih godina istaknuti svećenik i književnik Sillobod Mihalj inzistirao je na unapređenju odgoja i obrazovanja, te je u brojnim naseljima istočne Slavonije i Baranje otvarao osnovne škole i osnovane su i gimnazije. Tako je u 16 stoljeću u Zmajevcu postojala gimnazija i ta gimnazija osnovana je sa ciljem širenja vjere i duhovnog os
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Batiniću u svojoj raspravi rekli ste da se ovaj zakon donosi s ciljem da voda ne poskupi za potrošače za građane. Moj strah i nekakvo iskustvo govori da će voda ipak morati poskupiti, a dijelom toga ste i vi u svojoj raspravi rekli. Predviđa se ovim zakonom osigurati milijardu i 800 milijuna kuna za prilagodbu Hrvatskih voda isporučitelja za mjerače zahvaćenih količina vode itd., međutim većina isporučitelja voda na terenu je u financijskim problemima i te svoje financijske probleme odnosno loše poslovanje su već ionako prevalili na građane jer kao što je rekao kolega Dobrović i s time se slažem da je voda već preskupa za naše građane. A poskupit će sigurno zato što ova godina dana prilagodbe neće biti dovoljno jer imamo gubitke u mreži u nekim gradovima i 60, 70% gdje su vodoopskrbne mreže građene prije 30, 40 godina. Strašno su to velike investicije i veliki zahvati i ne može se to lako riješiti. A isto tako i na onim područjima gdje je izgrađena nova vodovodna vodoopskrbna mreža imamo jako mali broj priključaka. Građani se ne priključuju na vodoopskrbnu mrežu jer im je preskup priključak i preskupa voda i tu se mora naći nekakav kompromis da se građane onda bar oslobode plaćanja priključka što imamo i neke modele kroz eu fondove, ali to moramo uzeti u obzir i mislimo da će voda ipak poskupjeti i da će građani nositi taj teret. Naravno da evo koristim priliku i vas pitati jel je bilo već više rasprava da <PARTY> pritišće <PARTY> da se kroz ovaj zakon provlači, da vi inzistirate na tome da se radi priprema za prodaju HEP-a pa evo ja vas molim da vi odgovorite da li je tome tako. Hvala.