EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Eto, i osobno sudjelujem u radu ovog Odbora za predstavke i pritužbe pa bih htjela reći nekoliko riječi i zapravo naravni našega posla. Dakle, u 2004. godini taj je Odbor obradio ukupno 2 tisuće 375 predstavki i pritužbi i doista smatram da je izvješće vrlo kvalitetno napravljeno i da su posebno dobro obrađeni upravo ti karakteristični predmeti koje smo obrađivali na naših 9 sjednica Odbora u toj godini. … zapravo naglasak u ovoj raspravi htjela staviti na jedno drugo mjesto i zapravo bih željela istaknuti da i stručna služba i odbor koji se bavio dakle sa ovih 2 tisuće 375 konkretnih životnih sudbina, sa 2 tisuće 375 konkretnih problema onih ljudi koji su pokušavali rješenje svojih problema riješiti na mnogim drugim instancama i zapravo nisu to uspjeli. Radi se o onim frustrirajućim situacijama u kojima zapravo ljudi iz svih dijelova Hrvatske nigdje nisu uspjeli pronaći izlaz i na posljetku su se obratili odboru u zakonodavnom tijelu Republike Hrvatske koji donosi zakone koji se u praksi vrlo često krše. To naravno ne smatram karakteristikom samo našeg sustava. Činjenica je da se to događa i u drugim državama, ali zapravo vjerujem da se u tim drugim državama ne izražava nemoć toliko često kao u našem primjeru. Željela bih naglasiti da su predstavnici različitih ministarstava uglavnom kompetentno davali tumačenja u onim situacijama u kojim su upravo ministarstva mogla dati završnu riječ. No, na sjednice se na žalost sa istim intenzitetom nisu odazivali predstavnici trgovačkih društava u vlasništvu države, niti naravno predstavnici privatnih tvrtki i vrlo često je bilo teško utvrditi pravo činjenično stanje. Odbor se također u svome radu suočavao i sa problemom da se vrlo teško imao kome obratiti. Imali smo tako recimo slučaj da je jedan predstavnika sindikata koji bi trebao štiti interese prava radnika, recimo jedne tvrtke u stečaju upozoravaju nas kao članove tog Odbora, kao članove zakonodavnog
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja mislim kolega Staziću da ni vi nemate namjeru vrijeđati zastupnike u ovom Saboru koji su izabrani u 11. izbornoj jedinici i upravo zbog njih odgovorno tvrdim netočno je, nije točno da je moguće sada glasovati na dva mjesta u Hrvatskoj i na bilo kojem mjestu izvan Hrvatske ako se niste prethodno registrirali. To je nemoguće. Ako je nekad moguće sad više nije. Nemoguće je također da netko tko je umro, dakle glasuje. Iz dva razloga, prvo je umro, a drugo nemoguće je dakle da osoba koja je na popisu, nemoguće je bez obzira što se nalazi a nije više među živima da umjesto nje netko drugi glasuje. To je nemoguće. Dakle, ovoga časa više to nije moguće. Ako je nekad bilo moguće, sad više nije moguće i to treba biti jasno. I konačno, kako će biti konačno uređen ovaj odnos kako će se na referendumu glasovati. U Hrvatskoj, u konzularnim predstavništvima ovako i onako sada raspravljamo o tome, dogovarat ćemo se. Ali uvjeravam vas da u 112 zemalja u svijetu ljudi su različito, te države su različito regulirale taj odnos i neke od njih dopuštaju ne znam svojim državljanima izvan zemlje glasovanje na parlamentarnim, nekima na predsjedničkim, a nekima na referendumu. Nekima na jednom od njih, nekima na dva od njih, nekima na svima itd. Prema tome nije to točno da se jedno uz drugo mora vezati, da je to neka praksa i u svijetu.
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Pred nama jeste Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o željeznici koji se donosi kako bi dodatno uskladili čl. 61. sa čl. 46. i imamo uspostavu jedinstvenog europskog željezničkog prostora. Ono o čemu ovdje je potrebno govoriti jesu činjenice koje ukazuju na katastrofalnu željezničku infrastrukturu, loše radne uvjete, neprilagođenosti potrebama putnika, zapostavljenosti Like i Dalmacije i ugrožavanjem sigurnosti prometa prekidom rada kolodvora noću. Prema godišnjem izvještaju Europske komisije koji obrađuje tematiku transporta u EU, Hrvatska je najgora u EU kada je riječ o učinkovitosti željezničkih usluga. Ipak problem br. 1 transportnog sektora u Hrvatskoj jesu željeznice koje značajno zaostaju za prosjekom EU. Zastarjele i ograničena željeznička infrastruktura rezultira niskom kvalitetom usluga i preferiranjem drugih načina transporta, primjerice cestovnog u kojem je u našoj državi infrastruktura značajno kvalitetnija. No troškovi i negativni utjecaji na okoliš mnogo su viši kod cestovnog prometa. U Hrvatskoj je sagrađeno tek 5 do 6% predviđene osnovne željezničke mreže Europe dok je prosjek EU između 50 i 60% što znači da Hrvatska deset puta zaostaje za prosjekom EU, a kada govorimo o članicama EU koje imaju izvrstan željeznički promet onda je to i puno više. Ukupna duljina mreže željezničkih pruga kojima upravlja HŽ Infrastruktura iznosi 2.617 km, a prema podacima HŽ Infrastrukture elektrificirano je 980 km mreže. Na mreži se održava 536 kolodvora, 109 tunela, 544 mosta. Pruge su stare, dotrajale što naravno utječe i na brzinu, ista je mreža u prošlosti obavljala četiri puta veći promet robe i tri puta veći promet putnika. Broj zaposlenih je višestruko smanjen. Naročito se proziva slaba produktivnost u državnim tvrtkama koje su povezane sa željezničkim prometom, poput HŽ te se konstatira da to ima negativan utjecaj na sveukupan željeznički sektor. U izvješću Eu
Zahvaljujem. Pa evo kao što vi imate pravo govoriti u ime svoje bolnice i u ime svog odjela na kojem vi radite i svoje iskustvo na vašem odjelu, tako ja imam pravo govoriti o odjelu i bolnici u kojoj ja radim. Jel' to neka greška što sam ja rekla kako je na mom odjelu? Ne znam o čemu … … Zahvaljujem. Zahvaljujem kolegice na replici. Evo kao što sam i navela u raspravi tu situaciju nismo imali da je došlo do tog stanja da nismo imali opreme ni lijekova, da je netko ostao gladan. Hranu smo dizali doručak, ručak i večeru sa vinčem na drugi kat. Ni to nije bio problem. Svi su bili nahranjeni. Svi su dobili potrebnu skrb. Svi su dobili svoje lijekove koje su trebali dobiti.
Poštovani kolega naravno vaše je pravo da pitate kolege, kandidate za ministre, da vam odgovore kao kandidati. Mi u ovom trenutku ispred sebe nemamo ministre i nemamo predsjednika Vlade. Dakle imamo mandatara i imamo kandidate za ministre. Onoga trenutka kada bude na dnevnom redu i pojedinačni plan i program o svakom mogućem detalju onda ćemo pričati. Kada budemo pričali o rezultatima rada prethodne Vlade pa ćemo onda pričati, valjda će to biti točka dnevnog reda. I a propos onog malo prijašnjeg, postoje ljudi koji mogu pričati pet sati i ništa ne reći. Imate ljude koji su u stanju za 5 minuta poslati dovoljno jasnu poruku da ga svi razumiju koji žele. A oni koji ne razumiju, ako ne žele, ne možemo im pomoći.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Odmah na početku reći ću da će klub <PARTY>-a podržati i prijedlog Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, o dobrovoljnima i o mirovinskim osiguravajućim društvima. Naime, sustav mirovinskog osiguranja u RH uređen je kao trodijelni mirovinski sustav kojeg čine obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti, obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje i dobrovoljno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje. Obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje i dobrovoljno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje uređeni su Zakonom o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima i Zakonom o mirovinskim osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje te propisima za njihovu primjenu. Dosada u sklopu dijela mirovinskog sustava koji se provodi na temelju individualne kapitalizirane štednje osnovano je i djeluje 4 obvezna mirovinska fonda, 23 dobrovoljnih mirovinskih fondova od kojih je 6 otvorenih i 17 zatvorenih mirovinskih fondova te jedno mirovinsko osiguravajuće društvo. Na dan 30. rujna obveznim mirovinskim osiguranjem na temelju individualne kapitalizirane štednje obuhvaćeno je milijun i 685 tisuća 689 osiguranika. Prateći kretanja u sustavu mirovinskog osiguranja ukazala se zapravo potreba razdvajanja dvaju postojećih sustava individualne kapitalizirane štednje obvezni i dobrovoljni na dva posebna zakona. Na taj način omogućit će se daljnji razvoj i unapređenje sustava individualne kapitalizirane štednje s ciljem bolje buduće socijalne sigurnosti osiguranika, a i u svjetlu ulaska u EU. Ovim se zakonskim prijedlogom precizno reguliraju uvjeti za osnivanje i prestanak rada mirovinskih fondova i mirovinskih društava za upravljanje mirovinskim fondovima, njihova organizacijska struktura, temeljni kapital i disperzija ulaganja imov
Uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Evo ja bih se kratko osvrnuo na ovu raspravu vezano uz Malostonski zaljev. Dakle ono što je činjenica da ovim zakonom nigdje a vjerujem da ste pročitali nigdje nije zabranjen ribolov u posebnom rezervatu u Malostonskom zaljevu. Već bih upozorio da pitanje ribolova i ribarenja se definira posebnim zakonom, dakle Zakonom o morskom ribarstvu i Zakonom o slatkovodnom ribarstvu i gdje je u Zakonu o morskom ribarstvu izričito navedeno more dakle u zaštićenom području odnosno posebnom rezervatu ne predstavlja ribolov na more. I u ovom trenutku to je jedina prepreka zašto se ribolov ne obavlja u Malostonskom zaljevu. Kako ovaj zakon mora biti horizontalno usklađen sa svim ostalim propisima i propisima koji reguliraju ribarstvo, tako ovaj zakon kaže da je moguće obavljati određene djelatnosti i u zaštićenim područjima ali pod određenim uvjetima. Tako da će se pitanje samog ribarstva i ribarenja u Malostonskom zaljevu regulirati izmjenama zakona o morskom ribarstvu koji će onda biti usklađen i sa propisima, uvjetima očuvanja bio raznolikosti odnosno očuvanja prirode u tom području. Tako da evo u ovom zakonu nigdje odnosno u nacrtu nigdje izričito nije zabranjeno ribarstvo u, ribarenje u Malostonskom zaljevu i u tom djelu bih evo ispravio ove netočne navode. Točno je da moraju biti zakoni horizontalno usklađeni no u ovom trenutku o konkretnom slučaju jedina prepreka je Zakon o morskom ribarstvu koji izričito zabranjuje odnosno kaže da more u posebnom rezervatu ne predstavlja ribolov na more i to je prepreka za ribarstvo. Hvala. Hvala lijepo. Dakle kada govorimo o članku 114.o ovom prijedlogu i općenito o posebnom rezervatu moramo gledati sveobuhvatno stanje u cijeloj Hrvatskoj svih posebnih rezervata ne samo Malostonskog zaljeva. U članku 114.koji ste vi citirali stavku 3.isto tako u stoji da "U posebnom rezervatu su dopušteni zahvati i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen re
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prije svega dozvolite mi da kažem da mi se čini da je prijedlog zakona od Vlade koji smo dobili sadržajniji od programa Vlade koji smo dobili prije godinu dana ovdje u klupe Sabora i time zapravo konstatiramo da je riječ o značajnom unapređenju onoga što nam dolazi u Sabor. Što se tiče samog sadržaja i strukture koja se nudi Zakonom o Vladi i klub Samostalne demokratske srpske stranke bi pozdravio činjenicu da se formiraju dva nova središnja državna ureda, ovaj o sportu i ovaj o digitalnom društvu. Iznimno je značajno da se sportu posveti više pažnje u smislu u kojem je govorio kolega Grbin. Dakle o dosljednoj primjeni Zakona o sportu kako bi se konačno u tom području uvela zakonitost u radu. I s druge strane, posebno je značajno što u ovim naznakama za koje, koje nisu samo stvar ustrojstva rada vladinih tijela, ministarstava i državnih ureda zapravo imamo elemente sadržaja toga što će to tijelo raditi. Poticanje amaterizma, poticanje rekreativnog i svakog drugog sporta kao pretpostavke za zdravlje i kao pretpostavke za rasadništvo u sportu je nešto što je godinama bilo zapostavljeno u Republici Hrvatskoj. Dođite na primjer u Zadar koji je kolijevka neka se ne naljuti Zagreb, neka se ne naljuti Split koji je kolijevka košarke. Ako dođete na košarkaška igrališta koja su nekada bila prepuna mladih koji su satima čekali da bi mogli doći na red da uđu u igru, satima. Danas kad dođete na igrališta u centru grada nećete naći nikoga tko će čekati da bi mogao odigrati utakmicu. To je rezultat činjenice da se naš sport odvija između s jedne strane dvorana za bodybuilding ili teretana i s druge strane između onoga što se naziva vrhunskim sportom a koji je daleko, daleko od onoga što je građanima potrebno. Ako se ove dvije stvari postignu to će biti velika i značajna stvar. Slično bi se moglo govoriti o digitalnome društvu još i više, ali ću prijeći na drugo što mi se čini važnim. Kolegica Ana Mrak Tarit
Poštovani predsjedniče sabora tražim stanku u ime Kluba <PARTY>-a. Naravno da smo za povećanje minimalne plaće, ali nismo za ovaj način na koji se to radi jer kao što je već i rečeno ovu razliku i ovo povećanje plaće platiti će poduzetnici. Mi danas imamo situaciju da ako imamo dvije odrasle osobe koje rade za minimalnu plaću koja će od 1. siječnja iznosit 500 EUR-a da si ne mogu osigurati ni minimalnu potrošačku košaricu. Imamo situaciju da će to izuzetno utjecati na tekstilnu, kožnu, drvnu industriju, a kada vidimo da su cijene sirovina rasle preko 20%, da rastu cijene energenata plina i struje, već imamo neke najave da je pitanje kako će te industrije to uspjeti izdržati. Hoće li se dogoditi još jedan egzodus radnika odnosno otkaza pa samim time i odlazak naših građana u neke druge države kada znamo da je glavni razlog upravo minimalne plaće. Kada će se početi ozbiljno govoriti o poreznim rasterećenjima? Kada će se početi ozbiljno govoriti o poticanju industrije, proizvodnje? Kada će se ozbiljno početi govoriti o poticanju izvoznih industrija? To su pitanja koja naši građani očekuju i to su jedini temelji stvaranja zdrave ekonomije, a ne ekonomije koja se temelji na turizmu. Jer budimo si iskreni da je ova turistička sezona nekim slučajem bila katastrofalna pitanje je kako bi uopće izgledao državni proračun i da li bi zemlja išla prema bankrotu.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Slažem se s vašom tvrdnjom da su zahvaljujući vladinim mjerama uspjeli sačuvati radna mjesta, tako i u Slavoniji u mojoj Vukovarsko-srijemskoj županiji. Ali evo dopustite jedan mali komentar samo kolegici Orešković na ovo donošenje prostornih planova kako je to sve ne transparentno, kako je to štimanje nekakvih postupaka itd. Zakonom je propisano da je usvajanje prostornih planova jedna vrlo složena, ozbiljna procedura da je vrlo transparentna koja prolazi javnu raspravu gdje svi sudionici građani zainteresirani mogu sudjelovat, mogu davati primjedbi, mogu davati prijedloge. I nije korektno govoriti u javnosti ovako paušalno mi koji radimo u lokalnoj samoupravi upravo možemo demantirati iz bilo koje političke stranke da to nije tako. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovo je jubilarni stoti amandman pa smo očekivali da ćete sa malo više razumijevanja … … 101? Da ćete sa malo više razumijevanja prvo pročitati onda i prihvatiti ovaj amandman. Naime opravdanje da Ministarstvo u okviru svojih pozicija je preraspodjelilo baš toliko sredstava mislim da nikog ne zadovoljava i postavlja se osnovno pitanje smisla Hrvatskog sabora i nas ovdje zastupnika ukoliko je Ministarstvo pa Vlada odlučila čvrsto ne promijeniti ništa bez obzira sa kakovim utemeljenjem se išlo u obrazloženje odnosno podnošenje amandmana. Dostatno je informacija da je za cjelokupni sustav navodnjavanja, odnosno sustav vodoopskrbnog, razvoj vodoopskrbnog sustava kako to u proračunu stoji Vlada planirala 33 milijuna kuna za cijelo područje Republike Hrvatske. Bez obzira na ostala sredstva, prvo, to nisu dostatna sredstva da bismo omogućili u što kraćem vremenskom periodu da veliki broj naših domaćinstava dođe do pitke vode, jer mi imamo problema onih drugih, sa viškoj vode. A to je vidljivo sada u Karlovcu i svim onim dijelovima gdje su poplave enormne. Isto je tako i u Hrvatskom zagorju. Mi nismo išli sa velikim povećanjem, ali smatramo 2 milijuna kuna povećanja u odnosu na vaš prijedlog, dakle na 5 ukupno je minimum za izgradnju vodoopskrbnog sustava u Hrvatskom zagorju. Tražim glasovanje.
Hvala predsjedniče. Evo kolega Žagar, imali ste stvarno jednu opširnu raspravu, proširili ste od teme i očekivao sam da će se tako rasprava i voditi jer sve željeznica boli, način na koji naša željeznica funkcionira i izgleda i to je zorno rekao i kolega Aleksić vama u replici. Ja ću se samo osvrnuti na dio gdje ste se možda malo i uplašili za našeg distributera putničkog prijevoza, ali evo ja vam kažem da se svakako HŽ Putnički prijevoz ne treba bojati konkurencije uz subvencije od ja mislim 700 milijuna kuna godišnje što mu daje država i gotovo evo što je i bivši ministar Hajdaš Dončić rekao da je 7% linija profitabilno. Problemi su na stvarno drugim mjestima, vi ste dali primjer da bi se moglo možda lokalnoj samoupravi dati da financijski sudjeluje, ali morate znati da dok ne promijenimo, čak vjerujem možda i Ustav, ali bitno i zakone i prihode lokalne samouprave da je to kako ste i sami rekli znanstveni fantastika. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana gospođo ravnateljice, kolegice i kolege. Na samom početku reći ću da će zastupnici Hrvatske narodne stranke također podržati prijedlog ovog zakona. Zakon o financiranju vodnoga gospodarstva utvrđuju se izvori i sredstava za financiranje poslova i namjena kojima se u skladu sa zakonom o vodama ostvaruju upravljanje vodama, način određivanja stopa i visine sredstava i način utvrđivanja pojedinačnih obveza i naplate sredstava te druga pitanja u vezi s ostvarivanjem i korištenjem tih sredstava. Ovaj Zakon o financiranju vodnoga gospodarstva se usklađuje sa Strategijom upravljanja vodama te dalje sa Europskim direktivama 2000 i s direktivom 91. od 12. prosinca 91. godine. Financiranje vodnog gospodarstva temelji se na načelima korisnik plaća odnosno onečišćivač plaća što znači da dio sredstava za financiranje vodnog gospodarstva osiguravaju izvorne naknade koje plaćaju korisnici voda odnosno onečišćivači voda. Drugi dio sredstava naplaćuje se sukladno strateškoj odrednici B13 strategije za upravljanje vodama od korisnika imovine u izgradnji ili postojeće imovine kao dobara koje se štite sustavom obrane od poplave, bujica i leda na vodotocima. Izvori sredstava za financiranje vodnoga gospodarstva prema Zakonu su državni proračun, vodne naknade, proračun jedinica lokalne i područne samouprave te drugi izvori sredstava. I još ću samo pobrojati tri vrste vodnih naknada, prva vodna naknada koje su prihodi Hrvatski voda i tu spadaju i vodni doprinos, naknada za uređenje voda, naknada za korištenje voda i naknada za zaštitu voda. Drugo, vodne naknade koje su prihodi županija, tu spada naknada za melioracijsku odvodnju i naknada za odvodnjavanje i treća vodna naknada koje su prihodi proračuna gradova i općina tu spada naknada za razvoj i naknada za priključenje. U nastavku bih iznijela ono što u Klubu <PARTY>-a donosimo kao primjedbe, odnosno prvo bih istaknula jednu novinu. Vodne naknade iz člana 5. od točke
Zahvaljujem se. Kolega Borić slušajući ovu raspravu mi ćemo u svakom slučaju kao klub podržati ovaj izvještaj o provođenju zakona jel ukoliko je to prihvatio većinski narod ne vidim da mi iz manjinskog korpusa imamo nekakvih bitnih prigovora na taj zakon. Međutim ono što sam htio reći referirati se na ovu temu koja se gotovo stalno kroz sve rasprave a to je ćirilica. Mi naravno ne osporavamo pravo građanima niti jednom pojedincu niti udrugama da iskažu svoje javno demokratsko mišljenje o svim procesima a naročito o ovako jednom složenom procesu koji se stvorio oko uvođenja dvojezičnih tabli u gradu Vukovaru. U svakom slučaju to mora biti rezultat nekakvog dijaloga demokratskog dijaloga, a ne da ne kvalificiram težim izrazom nekakvih grubih iskazivanja, netrpeljivosti ili nezadovoljstva kroz razbijanje državne imovine. Druga stvar što hoću reći mislim da je ovdje bitan ambijent u kom se sve to dešava. Ako mi imamo naše kolege koji kažu da manjine po ćiriličnim pismom su počinili zločine pa onda imamo čak i predstavnike vlasti odnosno potpredsjednicu Vlade koja javno kaže da Vukovarci su prisiljeni živjeti i s onima koji su im radili o glavama itd. postavlja se pitanje da li smo stvorili jedan normalan racionalni okvir za takvu vrstu dijaloga o ovom ozbiljnom pitanju? Da li smo tako teškom riječi sjećam se jedan pisac je rekao ubi me teška riječ, bojim se da je ovo teška riječ koja nas sve češće i češće ubija u nekakvom racionalnom razmišljanju. I treća stvar koju bi rekao taj zakon je ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina, ili ga primjenjujmo ili ga mijenjamo ili ga ukinemo. Za sve to skupa moramo imati jednu proceduru i prilično hrabrosti.
Poštovani kolega Grbin, premijeru, ministre Ćoriću. Pa evo prije 4.g. ste postali, ministar Ćorić je postao ministar. Kada bi danas proveli anketu među hrvatskim građanima 80% ne bi znalo reći tko je Tomislav Ćorić, još manji broj bi znao reći na čelu kojeg ste ministarstva. Ali onaj dio mali koji bi znao reći rekao bi da ste nažalost ministar uz kojeg se bar u medijskom prostoru vežu najčešće afere. Sjetimo se evo samo nekih od njih, tog spornog memoranduma kojim se omogućio prerađivanje nafte u Slovačkoj i Mađarskoj, povećanje kvota za velike solarne elektrane, druženje u klubu sa bivšim šefom Janafa i niz drugih. Bojim se da je najveći doseg u vaše 4.g. ministarskog rada sastanak sa mladom švedskom aktivisticom Gretom i da će vas nažalost javnost samo po tome upamtiti. Hvala.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, u šumi netočnih navoda i zastrašivanja žena ispravit ću samo tri netočna navoda. Zastupnica očito nije slušala izlaganje pa čak i kolegica iz vlastitoga kluba koji su spomenuli slučaj iz Ozlja. Kolegica kaže, citiram, "Nitko n nije spomenuo da je jedan muškaraca ubio jučer dvije žene." Nije istina. I klub <PARTY>-a i klub <PARTY>-a i još jedna kolegica iz vašega kluba govorila je o tome a vi očito niste slušali kao što ne slušate ni sada. Drugo, rekli ste da je vlast odgovorna za to da muškarac tuče ženu u Republici Hrvatskoj i da je problem u strukturalnoj neravnopravnosti za koju se zalaže ova Vlada. Spomenuli ste Ujedinjene nacije. Od 192 čini mi se članice Ujedinjenih naroda samo 16 država ima ženu premijerku. Vi neki dan niste glasali za tu ženu. Dakle, nije točno da Hrvatska ne promovira strukturalnu ravnopravnost. I upravo ta žena dosadašnja ministrica borila se protiv obiteljskoga nasilja.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, gospodin Maras je u svojoj raspravi, izlaganju jedno 30 puta spomenuo krizu. S obzirom da je kolega ekonomista kao i ja, mislim da je neozbiljno u ovom trenutku tvrditi da je Republika Hrvatska i gospodarstvo Republike Hrvatske u krizi jer se ni po definiciji krize, znači ni po definiciji krize nisu stekli uvjeti da možete takvu tvrdnju izreći pred hrvatskom javnosti. A isto samo tako svjedoci da danas raspravljamo uopće da li je Hrvatska zahvaćena recesijom, što vjerujem da jeste, ali o krizi ni u kojem slučaju još uvijek ne možemo govoriti. Ni po definiciji krize. Hvala lijepo.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana kolegice Vuksanović, jedna, možda netipična replika da obranim kolege iz <PARTY>-a koji nisu tu. Oni su dali par Amandmana istina, ali na kraju je, ako sam dobro čuo, kolega Grmoja rekao da će ipak prihvatili ili ne te Amandmane, oni podržati ovaj Zakon, što u stvari mi je jako drago jer time pokazuju da shvaćaju apsolutnu bitnost i sve ono što ovaj Zakon treba donijeti i to je u ovom sadašnjem sazivu Sabora kakav je, napredak, vjerujte mi. I druga stvar, imate odličnu analogiju oko sira i rupa, samo bih tu analogiju malo promijenio na način da, pošto puno manje ima rupa nego sira, one rupe su informatizirani dijelovi naše države, a ono što trebamo odraditi je onaj sir okolo, ali analogija vam je uistinu odlična, svaka čast, evo, hvala.