EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, zastupnici. Ovim izvješćem pokušava se prezentirati da je stanje u državnom odvjetništvu dobro. Izvješće je bezrezervno podržala i Vlada, a sve bez i jedne jedine riječi o aktualnim događanjima koja bacaju drugo svjetlo na stanje državnog odvjetništva i uloge glavne državne odvjetnice. Spomenimo dva predmeta, slučaj Gabrijele Žalac i Softvera i slučaj Agrokora. U slučaju Gabrijele Žalac je glavna državna odvjetnica izričito navela na konferenciji za medije da nije bila upoznata s tim predmetom, da zna za druga dva predmeta gdje se vodi istraga protiv Gabrijele Žalac, ali da o ovome nije znala. Istog trena ravnateljica USKOK-a koja je također bila prisutna izjavila da je glavna državna odvjetnica obaviještena po čl. 74. Za one koji ne znaju radi se o čl. 74. Zakona o državnom odvjetništvu koji izrijekom nalaže obvezu državnog odvjetnika nižeg državnog odvjetništva da o ovakvim značajnim predmetima obavijesti državnog odvjetnika višeg državnog odvjetništva. Dakle, ravnateljica USKOK-a je odmah ukazala da lažete. Koliko nam je poznato vi ste više puta obaviješteni o ovom predmetu od čega u srpnju 2020. i uz detaljno pisano izvješće, molim vas da odgovorite, da li je to tako ili je potrebno da se od DORH-a i USKOK-a zatraži izvješće i dopis kojim vam je dostavljeno pa da ga svi vidimo, možda ćete tada odgovoriti. Ako ste ipak upoznati zašto ste lagali sveukupnoj javnosti, koji je vaš motiv i niste li trebali tada vi obavijestiti Ured europskog tužitelja odnosno tko je onda stvarno kriv za cijeli slučaj? Koji je motiv da onda uzrokujete medijski linč na ravnateljicu USKOK-a u čijem mandatu je pokrenuto postupanje prema rekordnom broju <PARTY>-ovih ministara? Da l je sve to napravljeno u dogovoru s premijerom? Recite, da li vi znate koje još tajne skrivaju mobiteli uhićene Gabrijele Žalac i Josipe Rimac? Da li ste vi krivi za ovaj propust? Ako ste pak obaviješteni nije li onda zapravo vaša odluka da se obustavi postupanje u
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo. Kako kritiak i nadzor nad nečijim radom može konstruktivno i stimulatilvno djelovati najbolje se možemo svjedočiti i upravo na primjeru nacionalne zaklade za uznanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak. Evo zašto tako mislim. Prva verzija izvješća o radu nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak našla se na našim klupama još u ožujku ove godine. Tada sam bila spremna raspravljati o tome izvješću, u sjeti činjenice d aje prošlo više od dvije godine od osnutka zaklade a predsjednik Upravnog vijeća pokušavao nas tada impresionirati nabrajanjem beskranih birokratskih procedura oko kojih se pream tadašnjem izvješću gotovo u cijelosti vrtio rad zaklade. Kažem gotovo u cijelosti jer je bilo pokrenuta Internet stranica. U tom skromnom izvješću na tri stranice teksta o programima i projektima Zaklade, nisam uspjela pronaći niti slova, a da ne govorim o strateškim određenjima prema budućnosti ove zemlje, kao zemlje znanja kako je stalno ističe naš ministar znanosti i ova Vlada. Prva verzija je radi dobrobiti hrvatske budućnosti hrvatske znanosti, a čini mi se i ljudi koji vode Zakladu vraćena na doradu. Tako mi danas raspravljamo tek o ovoj novoj izmijenjenoj verziji Izvješća o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak. Pogledajmo na prvom mjestu činjenice. Zakon o Nacionalnoj zakladi donesen je u prosincu 2001. godine. Zaklada je upisana u zakladni upisnik u veljači 2002. godine i time je počela službeno djelovati. Sada se postavlja sljedeće pitanje. Kako to da je tek krajem rujna 2003. godine formiran upravni odbor zaklade, a da je sadašnji predsjednik uprave tek u prosincu 2003. pravomoćno postao predsjednikom uprave. Kako to da gotovo dvije godine, dakle 20 mjeseci nije oformljen upravni odbor, a istovremeno je u Zakladu ukupno uplaćeno oko 84 milijuna kuna. To dame i gospodo nisu mali novci, a znamo i sami da to i nije najracionalniji način korištenja
Hvala lijepo. Poštovani kolega spominjala sam već u raspravi u ime kluba naišla sam na jedan znanstveni rad relativno recentni 2021. gospođa Miljak koja je napisala jel pod naslovom Opstanak Hrvata u BiH poprilično ovaj onako slojevito napisano i onda od, u tom uzorku od 350 ispitanika 94,9% izražava veliko nezadovoljstvo svojim životom u BiH. Na prvom mjestu korupcija … osjećaj nesigurnosti, nepovjerenje u pravni i politički sustav, neravnomjerni položaj Hrvata u odnosu na Bošnjake i Srbe, zatim veći dio njih gaji veli osjećaj pripadnosti prema RH nego prema BiH. Mnogi se osjećaju stranci u samoj BiH. Da li uopće ova naša vizija razvojne pomoći i sva ova pomoć koju dajemo koja je naravno hvale vrijedna ipak ima nekakav svoj smisao ili vladajući moraju poslušati ovakve znanstvene radove pa malo vidjeti i izaći iz ovih okvira kojima se sada vode. Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću čudi me vaš stav župana jer tu smo još vijećnici Županijske skupštine, nisam dobio nikakav stav župana. Čudi me kolegica iz Dubrovnika da ni ona ne zna nikad ništa o tome. A da ne pričamo puno Strategija razvoja luka mi znamo da je na Brijestu, na poluotoku Pelješcu napravljena luka, faktički napravljena je pristupna rampa sa postojećim temeljima za trajektnu luku. Znači, ona može već sutra biti u funkciji. A da je bilo imalo mudrosti naša županija bi bila već povezana sa trajektima, Komarna-Brijesta do izgradnje Pelješkog mosta jer svi znamo očekujemo da ćemo uraditi taj most da će doć situacija kad ćemo most raditi ne onako kako ste vi zamišljali nego normalni most koji će biti u funkciji ove županije, naše županije i RH sa dosta manje sredstava. I mislim da ćemo imati most koji će biti za zadovoljstvo. A ovaj Trpanj-Pelješac mislim povezivanje Trpanj-Ploče sat vremena trajekta, a ovdje smo mogli voziti za 5, 10 minuta, mogli smo povezati ovaj dio dok se ne sagradi Pelješki most. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegice Turina Đurić, ja vam samo želim naglasiti neke stvari koje ste vi istakli u svojoj raspravi i smatram da su jako dobre. I u tom smjeru bi po meni trebale ići sve naše buduće rasprave i zakoni o pravobraniteljima. Dakle, prije svega treba uskladiti sve Zakone o pravobraniteljima bez obzira o kojem pravobranitelju se radi. Ne možemo imati različite kriterije, a institucije obavljaju isti posao koji obavljaju. Drugo ne može i ono što ja osobno smatram ne izbacit o tome da je neprihvaćanje izvješća nešto što ne može biti razlog za smjenu. O izvješću pravobranitelja u ovom Saboru ne bi trebalo glasati. Izvješće pravobranitelja je nešto što nama ovdje koji donosimo zakone i propise daje smjernice u kojem smjeru trebamo mijenjati naše zakone, propise, kad donosimo proračun u kojem smjeru trebam pojačat proračun itd. Dakle, uopće ne bi trebalo glasati o tome. O čemu mi glasamo? O tome kakvo je stanje ljudskih prava u RH i sad jel' se to nama sviđa ili se nama ne sviđa, o tome mi glasamo. Mi ne glasamo o radu pravobranitelja. Mi glasamo samo o tome da li se nama sviđa kako je to napisano ili nam se to ne sviđa. I to je po meni neprihvatljivo. Mi bismo trebali zapravo to prihvatiti kao nešto što nam daje putokaz u kojem smjeru trebamo ići dalje. Postoje još neka izvješća u ovom Saboru zbog kojih se, vidim da mi ističe vrijeme, ne ostaje bez glave da kažem, a to su izvješća Hrvatskog olimpijskog odbora itd. o kojima se vode žučne rasprave pa eto nikom ništa ako to izvješće ne prođe.
Zahvaljujem. Kolegice Peović vezano za ovo zadnje sad što ste rekli oko toga, oko ovog supstitut rješenja tko bi trebao mijenjati kadar koji trenutno ne postoji. Kad se državni pedagoški standard donosio on je imao odgođenu primjenu na neke od tih stavki. Je li mislite da bi možda dobro rješenje ili kompromis bio i u ovim nekim sad stavkama zakona predložiti da vrijede samo 5 godina, da se u međuvremenu povećaju upisne kvote na relevantnim fakultetima kako bi za 5 godina imali novi kadar i da onda ova stavka prestane vrijediti.
Hvala lijepa. Ja bih samo uvaženog zastupnika željela podsjetiti vezano kada ste rekli da su bili zavodi pa su onda ponovno sada centri. Da to je točno ali zakonom u studenom 2011. Zakonom o socijalnoj skrbi su zapravo naprasno centri pretvoreni u zavode. To je bilo za struku i za djelatnost stvarno jako, jako loše i sudionici smo svi ovdje kada je počelo zasjedanje Sabora koliko je to u području u djelatnosti izazvalo velikih i velikih problema. I upravo je novi zakon koji je u ovom mandatu donijet između ostalog razlog hitnosti bio i to da su ponovno iz zavoda postoje današnji centri za socijalnu skrb. I ja ovdje odgovorno kažem da centar za socijalnu skrb je baza socijalne djelatnosti i bez centra ja ga zovem nažalost jer predugo sam u socijali pa se usudim to reći to je proizvodnja vjerujte. To je najteži posao i u toj djelatnosti je izuzetno težak posao ali bez centra za socijalnu skrbe nema ni specijalističkih nema i ovog ostalog u području djelatnosti, a što se tiče komore sretna sam što imamo svoju komoru i sigurna sam da tu neće biti mjesta politici. Hvala lijepa.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima, evo kao i svaka porezna reforma naravno da ima svoje dobre i loše strane. Ono što bi ja za početak imao jednu primjedbu, po meni i nelogičnost, a to je što ovim zakonima zapravo raspravljamo i usvajat ćemo ih nakon što usvojimo državni proračun. A oni su s jedne strane, zapravo oni će biti onda produkt nekakvih stvari koji ćemo već prije toga usvojiti u samom državnom proračunu. To je ipak dokaz da nije toliko pomno pripremana ta mjera kako ste nas i vi ministre uvjeravali, kako nas je to više premijer zapravo uvjeravao kad je bilo ovaj predstavljanje državnoga proračuna, ali dobro u redu. Ja ću se naravno osvrnuti s obzirom da govorim tu s aspekta lokalne samouprave na ove izmjene u, izmjene poreza na dohodak, reći ću da suštinski one pokazuju da idemo, još jedanput zapravo pokazuju jedan smjer koji ste si zadali, koji je naravno legitiman, politički za vas, a to je da idemo u smjeru napuštanja jednoga progresivnoga oporezivanja dohotka, što ja reći ću svjetonazorski ne mogu nikako ovaj prihvatiti jer oporezivanje dohotka je danas svedeno gotovo na, gotovo na jednu stopu. Dakle, praktički jedna ukinuta, druga je postavljena na jednu previsoku granicu i od toga na kraju znate i sami da profitiraju najviše oni koji imaju najviše plaće. Porez na dohodak, reći ću pro forme je prepušten lokalnoj i regionalnoj samoupravi, ali o ostaje redovan instrument provođenja državne politike i uopće tu ne razmišljate da kao kompenzaciju tome zapravo date i lokalnoj samoupravi određeni dio u drugim državnim poreznim prihodima kao što je to recimo porez na dodanu vrijednost. Dakle, rezultat svega toga je da porez na dohodak danas u Hrvatskoj reći ću da predstavlja jednu, predstavlja jednu iznimku, a ne pravio i to sa aspekta lokalne samouprave ne može nikako biti dobro i trebamo jedan novi model financiranja lokalne, lokalne samouprave. Dakle, mi smo posljednjim promjenama u sustavu poreza
Pa evo ispravio bih krivi navod gospodina Lesara gdje kaže da smo mi raspravljali o predsjedniku, a ne o samom izvješću. Naravno da je to potaknuto jer samo izvješće koje smo dobili formalno pročitano ovdje i u njemu je utvrđeno da je postignut značajan napredak u borbi protiv korupcije, ali to što smo mi raspravljali više o samom predsjedniku pa on je, vjerojatno se vi ostali članovi osjećate možda tu na neki način omalovažavani jer u medijima dosad sam samo 2 puta pročitao da je netko od članova odbora reagirao, mislim jednom prof. Horvatić, a sve ostalo vrijeme predsjednik koristi isključivo za sebe. Pa je, po meni, i ta reakcija potpuno normalna, a pogotovo kad se priča i ne spominju se brojke, kad se ništa egzaktno ne spominje, kad se ne uspoređuje. Ali, normalno da to prolazi. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću nastojati biti što je moguće kraći. Počeo bi ovaj svoj kratki prosede riječima našega uvaženoga predsjednika još uvijek Hrvatskog sabora, gospodina Reinera. On kaže u jednom svom tekstu: „Građani nas birali da se neprestano vraćamo na Drugi svjetski rat koji bi napokon trebao završiti. Nisu nas birali da stalno otvaramo stare rane i stvaramo podjele. Ostavimo mrtve na miru.“ Ja ovu ekumensku ako mogu tako reći poruku apsolutno pozdravljam i mislim da je ona prava poruka i za ovo što ću ja govoriti pa ga i pozivam i u tom duhu ću govoriti, pozivam ga da nekako slijedi ove svoje riječi. O čemu se tu kratko radi? Sam Savez antifašističkih boraca RH je zatražio pokroviteljstvo na određenim događajima koji su vezani za Drugi svjetski rat jer Hrvatski sabor je prošle godine bio pokrovitelj i financirao je te događaje, ja ću nabrojati događanja ali ove godine se prihvatio pod pokroviteljstva ali nešto sa financijama nije na redu. I ja doista mislim da financije ovdje nisu bitne jer to će se obilježiti sa ili bez saborskih financija ali da bi upravo bilo dobro da konačno počnemo se civilizirano ponašati jer ako smo bilježili Bleiburg, ako smo govorili na Bleiburgu što je potpuno legitimno i potpuno u redu jer svaku žrtvu treba komemorirati i to nije sporno. Mislim da bi ovdje također trebali se ponašati slično. Problem je nastao onog trenutka kada je zapravo prihvaćeno pokroviteljstvo nad Jasenovcem i zbog događaja koji su poznati da sad ne govorim te riječi koje mogu izazvati, doduše ovdje nema replika pa ću onda se ipak poslužiti tim riječima, a to znači koje su zapravo išle na neku vrstu rehabilitacije, revitalizacije, ustavštva i svega onoga što se tu zbivalo. Na koncu međunarodna zajednica, reakcija međunarodne zajednice o tome jasno govori. Sad je odlučio da neće sudjelovati u komemoraciji ovoj službenoj saborskoj, državnoj, državnoga vrha a posebice nakon toga što je bilo rečeno da neće biti govora u Jasenovcu nego da će zapravo oda
Evo, gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine zamjeniče državnog tajnika, kolegice i kolege. Ja ću nastojati vrlo kratko reći nešto o samom prijedlogu Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj, odnosno područnoj samoupravi. Prije svega, reći ću da pozdravljam donošenje zakona iz jednog osnovnog razloga što taj zakon čekamo 15 godina, do sada se primjenjivao ili sad se primjenjuje na lokalne službenike i namještenike Zakon o državnim službenicima i namještenicima, što je izazivalo dosta i dvojbi i različitih tumačenja, ja bih rekao neki puta i nemogućnosti postupanja upravne inspekcije i dovodilo do sudskih sporova i svakako ovakav jedan prijedlog zakona koji ide u drugo čitanje jeste jedna nova kvaliteta i važnost koja se, ja bih rekao konačno nakon 15 godina pridaje lokalnoj samoupravi. Reći ću da bi mi bilo drago da uz ovaj prijedlog zakona, kao što imamo izjavu o usklađenosti sa pravnom stečevinom Europske unije, imamo i stavove udruge gradova i općina, odnosno hrvatske zajednice županija kao prilog tom materijalu s obzirom, a već je i to rečeno na to nas obvezuje Povelja o lokanoj samoupravi koju smo nedavno prihvatili. Pa evo ja bih zamolio predlagača da s obzirom da zakon ide u drugo čitanje da onda dobijemo i stavove općina, gradova odnosno županija jer su to pitanja koja se direktno zadiru u radnopravni status službenika i namještenika i prava koja iz toga proizlaze. Svakako s obzirom da je ovdje bilo razgovora i o decentralizaciji europska povelja nas obvezuje i na to da javne poslove se obavljaju na onoj razini koja je najbliža građanima i po tom osnovu ja osobno mislim da ima jako jako puno prostora za funkcionalnu i fiskalnu decentralizaciju. Ovo što je bilo do sada govora činjenica je da je da je 2001. se započelo sa decentralizacijom u zdravstvu, školstvu i socijalnoj skrbi, ali ja bih rekao da su u biti prenešene ovlasti na gradove i županije, a s time to nisu pratile i fiskalni prijenos znači izvornih prihoda prema županijama i gradovima t
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Hrvatska ne da nije pokrenuta. U najboljem slučaju ona nam tapka u mjestu. I dalje imamo 300 tisuća nezaposlenih i oko 11% siromašnih. U takvoj situaciji nije neobično kad neki kolege tvrde kako gotovo da ne postoji skupina građana kojoj ne bi trebao pravobranitelj ili pravobraniteljica izuzev naravno one male skupine koja je u vrijeme pretvorbe i privatizacije bila na pravome mjestu i osigurala ne samo sebe nego unuke i praunuke. Međutim, danas ne govorimo o njima nego o jednoj od najslabijih i najranjivijih skupina našega društva, o invalidima. Iz ovog prijedloga zakona vidljivo je da ih ima 429 tisuća 421 osoba. Invalidni su postali rođenjem sudjelovanjem u drugom svjetskom i Domovinskom ratu, kao invalidi rada, od bolesti, u prometnim nesrećama. Dakle, radi se o ljudima koji su u startu već zakinuti u odnosu na one zdrave koji također žive u teškoj situaciji jer nemaju radno mjesto, nemaju plaću i ovise o milosti drugih. Vlada ovim Prijedlogom zakona priznaje da onih neki kažu 270, a neki 280 propisa koji se tiču prava osoba s invaliditetom, a ne provode se, Vlada ovim prijedlogom i nuđenjem pravobranitelja ili pravobraniteljice za invalidne osobe priznaje da nadležne institucije ne funkcioniraju. Da ne funkcionira pravni sustav što mi svi odavno znamo i od rečenog pravobranitelja ili pravobraniteljice očekuje da doprinese poboljšanju položaja invalidnih osoba u društvu te boljoj i učinkovitijoj zaštiti njihovih prava. Pitam se kako? Kojim ovlastima? Evo izrečenih izlaganja kolegice Sobol, Škulić, Antičević, kolege Arlovića vidljivo je da se postojeći propisi ne provode. Vladino Povjerenstvo za osobe s invaliditetom ne radi ili bar ne radi dobro. Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje jednako tako. Što se događa? Ništa. Što će se dogoditi ukoliko se s ovakvom praksom neprovođenja propisa nastavi? Ništa. Pravobranitelj za invalidne osobe će moći kao što je rečeno koordinirati, nad
Ja ću upotrijebiti ono što sam rekao i prilikom rasprave. Afričko-azijsku praksu uvodimo kod nas u taxi prijevozu, a to znači da ćemo na kraju voziti sedamdesetak ljudi u kombijima i mini busevima kao takxijima, a ne u autobusima linijskih prijevoznika koji su za to registrirani. Molim da se glasuje o amandmanu. Da. Pa tema je povezana. 8 plus jedan kombi trebao bi ući kao kategorija u linijski prijevoz, a ne biti taxi prijevoznik. Mislim da smo ponovno ponavljam pomiješali kruške i jabuke i to već desetaka godina imamo primjedbu autobusnih prijevoznika, lokalne samouprave, nered, koji se ne može sankcionirati dok ga nismo na ovaj način razgraničili u zakonu. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, bolnica Dubrava postala je Covid bolnicom, puni se enormnom brzini zahvaljujući vašoj kako kažete pobjedi nad koronom, a onda u javnost dolaze zastrašujući podaci o stanju o njoj, o lošim uvjetima i za pacijente i za zdravstveno osoblje, o nedostatku hrane, lijekova i sanitetske opreme, a ono što je posve nevjerojatno u ovakvoj situaciji je sukob između uprave bolnice i koordinatora za Covid. Odstupio je i voditelj službe za osiguranje kvalitete. Iz snimki koje su se pojavile u javnosti čuje se da ljudi koji bi morali organizirati sustav nisu za to kompetentni, da nema ni respiratora za koje nas uvjeravate da ih ima dovoljno. Liječnici i sestre prosvjeduju pred bolnicom, potpisuju se peticije. Jedino što ste učinili smjena je upravnog vijeća odnosno predsjednice upravnog vijeća gospođe Grozdane Perić, pa me zanima kako mislite da će vam građani vjerovati kada gledaju taj kaos, tu neorganiziranost i raspad sustava. Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade. Vi kao da niste čuli moje pitanje. Ali ne čudim se. Vi u cijelom svom mandatu ne dajete odgovore na pitanja nego verbalnim akrobacijama pokušavate impresionirati sugovornika. Mene niste ničim impresionirali. Vi ste malo pobijedili koronu, malo ste u drugom poluvremenu. Ja bih voljela da se vi odlučite. Vi kao da ne čujete što vas ja pitam, kao da niste bili u Hrvatskoj posljednja 2 tjedna. Situacija da bolničkim centrom Dubrava, sad kad se radi doslovno o životima. Možemo vidjeti rezultat <PARTY>-ove vladavine jer zbog klanovskih borbi <PARTY>-ovaca, Dubrava nema ni poštenog agregata. Ali zato postoji generator ovakvog stanja, g. Plenkoviću, a to ste vi. Vi kao pokrovitelj ovakvog nakaradnog sustava zbog kojeg propada zdravstveni sustav, u trenucima kad je on hrvatskim građanima najviše potreban. Tko je za to kriv, odnosno što je razlog tome? Korupcija, g. Plenkoviću. I ako se bude radilo na novom izdaju enciklopedije, pod
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ako polazimo od činjenice da je upravo pravovremeno plaćanje svih obveza važno za funkcioniranje pravne države tj. zaštitu pravnog poretka, osiguranje financijske discipline te aktivnu ulogu države u poticanju gospodarskog napretka i socijalnog blagostanja građana onda je iz te rečenice sasvim jasno da ovaj zakon mora ići. Mora se osigurati sudjelovanje svih građana u pravovremenom podmirenju dospjelih obveza po osnovi poreza u skladu sa njihovim gospodarskim mogućnostima i naravno uz puno poštivanja načela jednakosti i pravednosti. Upravo da bi porezna tijela bila učinkovita i da bi građani imali povjerenje, a to podcrtavam, u djelovanje pravne države mora se omogućiti javno objavljivanje popisa poreznih obveznika koji imaju najviši iznos poreznog duga po osnovi poreza na dodanu vrijednost, poreza na dobit, poreza na dohodak i prireza te doprinosa za obvezna osiguranja, ali naravno i tu postoje kategorije, ovaj zakon to jasno i govori. Na taj popis idu oni koji su veći od iznosa od 50 tisuća kuna za fizičke osobe koje obavljaju djelatnost, veći od iznosa od 100 tisuća kuna za pravne osobe i veći od iznosa od 10 tisuća kuna za sve ostale porezne obveznike. Napominjem, obveza sudjelovanja u javnim troškovima propisana je člankom 51. stavka 1. Ustava RH. Upravo javno objavljivanje podataka predstavlja instrument kojim se nastoji poticati financijska disciplina poreznih obveznika da pravovremeno ispunjavaju svoje obveze i ja sam uvjerena i nadam se da će se to dogoditi u što skorašnjem roku. Svjesni smo da je javnost itekako zainteresirana za omogućavanje uvida u ove podatke i u rad Porezne uprave. Podaci će biti objavljeni na temelju jasnih i preciznih kriterija propisanih zakonom. Mora se jačati financijska disciplina jer građani to od nas očekuju, a toga dosada nije bilo. Dopunama članka 8. ovog zakona stavkom 10. uvodi se još nešto što je vrlo važno, a to je kaže: