EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Pozdravljam predstavnika ministarstva i sve kolegice i kolege saborske zastupnike. Dakle, evo, pred nama je na stoli Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o zaštiti okoliša. Čuli smo da je svrha donošenja ovih izmjena i dopuna usklađenje sa europskih pravnim okvirom. Dakle, radi se o 4 direktive i 1 uredbi. Naravno čime se izbjegava penalizacija i uklanjaju sve prepreke na financiranju, dakle, korištenju europskih fondova, posebno iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija koji je u tijeku. Dakle, to ništa nije sporno, dakle, to je za podržati i to trebamo napraviti. Međutim, imamo još jedan problem, ja sam ukazao na njega tijekom rasprave u prvom čitanju. Naime neusklađena i nedoseljena definicija, dakle, pojmovnik nam je jako loš. I kakva je poruka, dakle, takvog pojmovnika, dakle to je naš zakon. To bi bilo tako možda moguće, da mi nemamo višestoljetnu tradiciju sveučilištu, dakle ne znam u Zadru je bilo osnovano prije 1000 g. zagrebačkom kontinuitetu od 1699. i mi nemamo problema s tim terminima, jer postoje niz jakih fakulteta, koji jako dobro razlikuju pojmove, naravno jer se time i bave. Razvoj industrije, dakle, i znanosti i istraživanja, je sve to nešto čime mi možemo biti ponosni. I zato je žalosno vidjeti, da je 2007. unesena zbrka i da se ne poštuje dakle, stručna terminologija. Što je najbolje, svi naši hrvatski rječnici, recimo razliku pojmove zagađenje od onečišćenja, svi. Isto tako i enciklopedije i leksikone. A kad se pogleda zakon onda nastane zbrka. I sad možete misliti kako to izgleda kada studenti, đaci gledajući za definicijama, gdje će pogledati, možda im je najlakše u zakonu, pa vide i šta je, već 10 g. ih krivo učimo. Odnosno, treba ispravljati te čudne stvari. Dakle, o čemu se ovdje radi. Mi imamo i misija koja je krivo definirana, imamo u pojmovima onečišćavanje okoliša, pa onečišćenje, onečišćujuća tvar. Onda postoji opasna tvar, postoji i štetna tvar. I te dvije tvari su čak, ja mislim da je
Hvala lijepa. Ja prije svega zahvaljujem svima koji sudjeluju u raspravi zbog toga što je zaista vidljivo da ovo pitanje razminiranja minskih sumnjivih i zagađenih područja Republike Hrvatske zaista interes svih stranaka, svih zastupnika i cijele Hrvatske. Ono što je možda rekao gospodin Gavran možda je bit svega toga, ja bih samo rekao da je Hrvatska u Domovinskom ratu nastala na velikoj, ogromnoj solidarnosti gdje su dijelovi Hrvatske koji nisu trpili direktna ratna razaranja pokazali ogromnu solidarnost prema dijelovima Hrvatske koji su bili u ratu, koji su trpjeli velike štete, egzodus stanovništva i mislim da je sada isto vrlo bitno i ovdje pokazati takvu veliku solidarnost prema ovim područjima koja imaju problem sa minski zagađenim područjima zbog toga što ta miniranost koči mnoge segmente života počevši od sigurnosti ljudi, stanovnika, prije svega djece počevši od blokiranih kapaciteta u gospodarstvu od poljoprivrednog zemljišta, od pojedinih objekata, počevši od interesa investitora za ulaganje u ta područja kojega sigurno neće biti dok ta područja ne budu do kraja razminirana i sigurna tako da kažem ja očekujem da će ponovo cijela Hrvatska pokazati onu veliku solidarnost bez koje se ovaj probleme neće riješiti u rokovima koji su razumni i u kojima mi svi skupa očekujemo, a naročito ljudi koji žive na tim područjima da će se ovaj problem riješiti. Ovaj zakon to je jasno i to ste svi vi skupa shvatili, je samo jedan mali korak dalje u povećanju efikasnosti obavljanja ovoga posla koji prije svega intervenira u one organizacijske poslove koji intervenira prema pirotehničarima i Hrvatskom centru za razminiranje da se u ovim postojećim uvjetima i okolnostima ipak taj posao razminiranja učini efikasnijim i da se malo ubrza, da se malo pojednostavi, ali ne na uštrb i ne na račun sigurnosti obavljanja poslova zbog toga što sigurno je bilo i propusta u obavljanju ovih poslova od strane onih koji su ga obavljali. Ja nemam sada kod sebe podatak ovo što je pitao gospod
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo predsjedniče Upravnog odbora, kolegice i kolege. Za javljanje po ovoj temi imam tri razloga, pa mi dozvolite da ih pobliže objasnim. Ovo je jedinstvena prilika da se kaže nekoliko riječi o udrugama i njihovom značenju za život ljudi u malim sredinama. Udruge su u tim sredinama nositelji kulturnih i humanitarnih, a vrlo često i edukacijskih programa. Voditelji i članovi udruga su marljivi i požrtvovni ljudi, volonteri čiji je rad vrlo često podcijenjen. Zakonodavstvo nekih zemalja rad volontera više cijene, a volontiranje valoriziraju kao bitan element pri upisu u škole i na fakultete, te mnogi, a naročito mlađi ljudi smatraju da bi se i naše zakonodavstvo trebalo povesti za tim primjerima. Drugo, imam sreće pa mi je dodijeljena jedna od volonterki koji su zaposleni u Hrvatskom saboru. To je jedna izuzetno marljiva i vrijedna djevojka i nas smo dvije provele anketu vezano za udruge civilnog društva. Smatrala sam potrebnim prezentirati samo dio rezultata ove ankete ne bi li s njima upoznala predstavnike zaklade. I treće, za raspravu me motivirao i prilog u središnjem Dnevniku na Hrvatskoj televiziji o zastupnicima u Hrvatskom saboru gdje su oni prikazani kao neobrazovani i prilično lijeni ljudi koji se za svoje rasprave pripremaju gledajući sapunice, pa se navodi Sulejman Veličanstveni. Govoreći o ovoj temi na temelju provedene ankete želim pokazati da zapravo nije uvijek tako. Anketom se željelo dokazati i doznati koji su to problemi sa kojima se udruge susreću u svakodnevnom životu, koliko je njih zapravo uopće upoznato sa radom Nacionalne zaklade, koje sve izvore sredstava crpe za financiranje projekata, surađuju li sa jedinicama lokalne i područne samouprave, te kakvo je mišljenje okoline o njihovom radu mada je danas o anketama već bilo dosta riječi. Ova je specifična iz razloga što je provedena na području dva grada – Križevaca i Vrbovca u kojima prema Registru Udruga Republike Hrvatske djeluje 260 udruga od
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana premijerko, članovi Vlade. Dugovanja domaćinstvima za račune za struju naglo su porasla kao što znate. Iznose čak 375 milijuna kuna. Moje pitanje biti će vrlo jednostavno. Znate li gospođo premijerko možda razlog tome? .../Upadica sa strane, ne čuje se. Pitanje je upućeno ovakvog sadržaja, znate li možda razlog ovim poskupljenjima? Gospođo premijerko, … u kojem je došlo do pitanja, dugovanja domaćinstva za račune za struju naglo su porasla, iznos je čak 375 milijuna kuna. Znate li možda razlog tome? Elektroprivredi su porasla, a duguje valjda. Dopustite. Uz dužno poštovanje prema vama kao gospođi premijerki, vidim ipak da je drugi dio eksplikacije vašeg odgovora na moja pitanja usredotočio se i na moje pitanje, a kontekst pitanja do kojeg je dovelo ovo pitanje je dugovanje domaćinstava. Gospođo premijerko, poštovani članovi Vlade, kontekst ovog pitanja proizišao je iz mog kontakta na terenu sa ljudima. Sve je više gospođo premijerko nezaposlenost, sve je više onih. Ja vas molim da se ne nadvikujete, dajte i meni šansu tih 60 sekundi. Tih 60 sekundi dajte i meni šansu. Ja vas molim. Nisam ih potrošio, vi ste mi ih potrošili. Vi ste mi ih potrošili. Znači sve je više onih koji nemaju od čega plaćati te račune. E vidite, do toga ih je gospođo premijerko dovela promašena politika ove Vlade. Još molim vas, …
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić možda još jedna stvar koju smo možda zaboravili danas u ovoj raspravi, najvjerojatnije je spomenuta, ali ostala je po strani zbog čega je još također važno da javni novac usmjerimo što više u amaterski sport. Zato što na takav način amaterski sport postaje dostupan djeci i to od vrtićke dobi, od predškolske dobi, od školske dobi. Na taj način djeca usvajaju zdrave stilove života, usvajaju zdrave navike. Poslije imamo odrasle ljude koji su zdravi, koji ne obolijevaju toliko često, koji nisu u tolikoj mjeri skloni vjerojatno i alkoholu, pušenju, nisu pretili. Samim tim njihov rizik od razvoja kardiovaskularnih i drugih bolesti također opada. Dugoročno to je onda posljedično puno manje financijsko opterećenje na naš zdravstveni sustav. Dakle, današnjim nekim mjerama dugoročno stvaramo zdraviju naciju, stvaramo zdravstveni sustav koji je efikasniji, koji nije toliko opterećen i samim tim radimo danas uštede u državnom proračunu sutra. Mislim da je to neka dugoročna vizija koja nam ne bi trebala ispadati iz fokusa i onda svoju raspravu usmjeravati na nekakva financijska prepucavanja i transfere razno razne.
Ispravljam netočni navod gospodina potpredsjednika Vlade u nabrajanju tzv. netransparentnosti privatizacije. Gospodine potpredsjedniče Vlade vi bi trebali cijeli dan nabrajati netransparentne privatizacije, jer privatizacija u Hrvatskoj nije počela 2000. godine, nego je počela 90-tih godina, a netransparentnost i nezakonitost je utvrdila državna revizija pa i ukazala na nezakonitosti u Hrvatskom fondu za privatizaciju i vi kao predsjednik Upravnog odbora pogriješili ste ne što se niste vratili u prošli mandat, nego što se niste vratili temeljem zaključaka i ovog Sabora i hrvatske revizije i sankcionirali one koji su to činili od 90-tih godina pa do dana današnjega. Umjesto sankcioniranja tih ljudi vi ste čak, ne vi osobno, nego ova Vlada je vratila na mjesto potpredsjednika onoga koji je zbog toga bio razriješen dužnosti 2000. godine.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice prema važećem Zakonu o komasaciji poljoprivrednog zemljišta iz 2015. godine nije pokrenut niti jedan postupak i tako se propustila zapravo mogućnost povlačenja sredstava iz programa ruralnog razvoja baš za taj, tu svrhu iz perioda od 2014. do 2020. godine. Vi sada kažete da su se sredstva utrošila, ali jesu al općenito na razini programa, ali ne u tu svrhu jer se komasacija nije provodila što je činjenica. Sada će jedinice lokalne samouprave odnosno nositelji komasacije postupke sufinancirati u 20%-tnom iznosu, a moglo se znači financirati do 100%-tnog iznosa prema tom programu koji je tada vrijedio. Ovako je to teret jedinicama lokalne samouprave, a jedinice područne samouprave su u tome izostavljene bez obzira što je u tom pozivu za iskaz interesa su jedinice regionalne samouprave bile uključene, pa vas molim za taj komentar toga čemu je to tako. I molim vas objasnite kako ćete kako ćete zapravo osigurati transparentnost u radu povjerenstava, transparentnost u radu.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., kolega Grmoja očito zaboravlja da njegov mentor s Pantovčaka je javno priznao da je bilo normalno dok je bio predsjednik vlade da je znao o svim izvidima i istragama koje se provode, dakle izravno je to rekao, pa niste imali takve stavove, imali ste neke drugačije kriterije nego što imate sad, a vi bi trebali znat pošto se često bavite pravosuđem i stručnjak ste u pravosuđu da izvršna vlast i glavno državno odvjetništvo surađuju jel po pitanjima arbitraže, po pitanju zastupanja države pred nekim postupcima, ali to nažalost zaboravljate, to vam ne odgovara jel.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak, mislim da ako vi mislite da nema problema u sportu, znači mislim da se svi zavaravamo. Sve afere koje danas pričamo, nisu to afere niti sumnje, sumnjamo ovaj rad, onaj rad, afere koje se događaju u zadnje vrijeme, vidimo naši sportski radnici, tuča na igralištima, na terenima, izborna skupština <PARTY>-a ono je bila sramota za svih nas koji se bavimo sportom. Olimpijski, Hrvatski olimpijski odbor šuti, on se ne, nema ga nigdje, ipak je to krovna organizacija. Nažalost, dešava se, znam iz svoje županije da klubovi, seniori koji već zaigraju jedan put u tri, četiri mjeseca neku utakmicu. Idu dva kluba iz jedne županije u Ameriku, igra neke turnire, plaća Hrvatski olimpijski odbor. A imamo djecu, imamo te mlade koji trebaju. Ništa, za njih ćemo lako. Mislim to je ono što ne radimo transparentno i što se ne dešava boljitak sporta nego idemo da pred izbore damo neke pare nekome da može određeni broj ljudi ponovo biti birani i tako kupujemo i tako osiguravamo i dalje učešće u vlasti Olimpijskog odbora. Ne samo to, nego i u drugima sportskim organizacijama. A zakone koje imamo, koji predviđamo zakon i načinu rada to niti Olimpijski odbor to ne podržava ili se oglušuje. Mislim to su one stavke koji očekujemo da je kao krovna organizacija športa da mora više radit na terenu i više bit uključena za rad tima i mlađim kategorijama i kategorijama takmičenja. Na žalost, nama su pojedinci odlične rezultate stvorili, ali stvorili su sa svojim radom stvarno pojedinačnim, familije su dosta investirale.
Uvaženi kolega Kolman, dakle ja ću se koncentirati na ovaj dio Izmjena i dopuna Zakona o kojima govorimo danas a to je obavezan program predškole u godini prije polaska u školu a ne u vrtiće, dakle u cjelini. Dakle, taj program je postojao i bez sada, mi ne uvodimo ništa novo, nikakav novi sustav se ne uvodi. On je postojao u tri oblika i do sada i postoji i dan danas. Znači ili si je bio integriran u vrtiću, u godini prije polaska u školu ili je bio u duljem trajanju ili u najkraćem trajanju od 150 sati pri vrtiću ili pri školi ovisno o organizaciji. Ali ono što želim reći da kompletna struka nigdje nema dvojbi o tome je suglasna u tome da je predškolski odgoj nužan i potrebit. Dakle, mi smo se za njega odlučili jer smo svjesni da je on zaista izuzetno potreban za našu djecu. Ono što želim reći da je materijalna neujednačenost i dosada bila izazov svim obrazovnim djelatnicima i da su i do sada ambiciozni, entuzijastični odgajatelji i odgajateljice bez obzira na materijalne statuse pripremali i socijalizirali djecu za školu. Gdje su ih preuzimale i sigurnom rukom uvodile u pripreme za život isto tako motivirane učiteljice i učitelji i omogućile im optimalan osobni razvoj i optimalno obrazovanje, nadam se da će tako biti i od sada.
Zahvaljujem poštovani dopredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Zahvaljujem se na ovim lijepim riječima i drago mi je da je sport rekao bih napokon na dnevnom redu Hrvatskog sabora. Na početku izlaganja želim odmah istaknuti da također mislim da je ovaj prijedlog zakona ipak mali korak naprijed u rješavanju statusa športaša iako i to moram jasno istaknuti nije rješenje kojim su sportaši zadovoljni. Naravno da razumijem i razloge zbog kojih se izradio ovakav prijedlog. Svi znamo u kakvim teškim vremenima danas živimo, ali isto tako je činjenica da sportaši koji su uvijek bili na ponos svima nama već godinama strpljivo čekaju da ova tema napokon se nađe na dnevnom redu kako Vlade tako i Sabora. I razumijem da nisu zadovoljni s ponuđenim rješenjima. Prije svega, sportašima je teško prihvatiti da su predložene naknade ipak bih rekao socijalna kategorija. Još je teže to prihvatiti kao što smo čuli iz izlaganja našeg kolege kad svi znamo kako je to riješeno u susjednim nam državama. Već smo čuli iz rasprava konkretne i prijedloge i zamjerke ovog prijedloga zakona, a ja bih još rekao da mislim da je pozitivno barem to što se uvidio problem, što se o njemu počelo razmišljati, pisati, raspravljati i što smo ipak se pokrenuli s mrtve točke. Iskoristit ću ovo izlaganje i još jednom kao što sam to radio kad god je tema rasprave u ovom Visokom domu bila sport ukazati na važnost i značaj sporta. Prije svega mislim da je to danas važno obzirom na stanje i probleme koji jesu prisutni na svim razinama sporta u Hrvatskoj. Osobno mi je žao što sport generalno nema po mom mišljenju mjesto u društvu i državi koje svojom važnošću zaslužuje. Status vrhunskih športaša, što je tema ove rasprave, je samo mali dio ukupnih problema u funkcioniranju sporta u Hrvatskoj. Uvjeren sam da se svi još prisjećamo veličanstvenih uspjeha naših sportaša i u protekloj godini i godina prije i Ivice i Blanke i rukometaša da ne nabrajam dalje jer ću nekoga preskočiti, ali ponosan sam kao što je zast
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče! Kolega Bulj, kad je demagogija u pitanju u ovoj Sabornici vi apsolutno zaslužujete svaki respekt koji se može čovjeku dodijeliti na tom području. Vi ste divno razložili sve probleme, vi ste divno naveli razliku između školovanja u Dalmatinskoj Zagori, Splitu, Zagrebu i Slavoniji, vi ste divno naveli uzročnike problema od općina, gradova, općina, lokalnih samouprava, uprava, ministarstava i svega, čak ste i predivno molili državnog tajnika da sve to zajedno riješi da pomogne novim zakonom i ne znam čime da se sve to riješi. I to bi bilo predivno da vi sjedite ovdje pored mene u dijelu Sabornice gdje je oporba, kad bi sjeli ja bi rekao Miro svaka čast dobro si ovo rekao, divno je to. Međutim, kako je već par puta rečeno da je ponavljanje majka znanja, da ponovimo ovo je druga Vlada u kojoj ste vi vlast, ovo je druga Vlada u kojoj ste vi u prilici da možete ispravljati takve stvari. Ja vas uvjeravam da će ova Vlada jednog dana završiti, onda će doći neki drugi Miro Bulj pa će tako vas pitati šta ste napravili, sjedite već dvije vlade, pričate šta treba a niste ništa napravili. Ja bih vas stvarno zamolio da ubuduće kad držite svoje govore da jako dobro ste svjesni da ste vi dio vlasti i da sve one probleme koji su ispred nas vi možete riješiti i da se držite toga. A isto tako bi zamolio i vas gospodine potpredsjedniče Sabora da kolegi Bulju se dostavi na klupu spisak nas u Saboru koji sjedimo kako sjedimo i da se jasno naznači bojom gdje je vlast a gdje je oporba tako da on zna da sjedi tamo gdje je vlast i da svoj govor ubuduće možete tako pripremati. A ne možete sjediti na strani Sabora koja je vlast a drži govor kao da ste oporba, to je u najmanju ruku zanimljivo, da ne kažem koju težu riječ. Hvala lijepo.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Evo dopustite mi da u ime kolegice i kolege zastupnice, evo dozvolite mi da u ime kluba <PARTY>-a izrazim stajalište na Konačni prijedlog Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Kao što je uvodno kazano klub <PARTY>-a će podržati predmetni prijedlog konačnog zakona, kao što je i kazano po predmetnom ovom zakonskom prijedlogu se u ovom domu održana je rasprava u prvom čitanju, sama rasprava održana dana 16.10. i na predloženi tekst nije bilo značajnijih zamjerki. Jedina izmjena koja je usuglašena i inkorporirana u ovaj novi konačni prijedlog zakona jest jedna nomotehnička izmjena u 8. članku dok se u preostalom dijelu predmetni tekst ostao istovjetan. Kao što je uvodno državni tajnik kazao … se u području pravosudne suradnje i jednom parničnom odnosno procesnom propisu koji usuglašava tekstove država članica EU i kao takve se transponiraju izravno u domaće zakonodavstvo i primjenjuju se kao zakon u kaznenim stvarima sa svim drugim državama članicama. Također radi se o sedmoj izmjeni tog zakona, a razlog za predlaganje novih dopuna je ugradnja provedbenih propisa prema toj direktivi koja je do sada postala sastavni dio našeg zakonodavstva. Uvodno da ne duljimo previše budući da je riječ o tekstu konačnog zakona još jednom kažem potvrđujem da će Klub zastupnika <PARTY>-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala vam.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u <PARTY>, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo? Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i <PARTY>-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako <PARTY> gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još
Zahvaljujem potpredsjedniče, cijenjeni ministre. Dakle, dosta ove današnje rasprave političkog karaktera, ne gleda se na funkcionalnost. Pokušavaju se podvući neki razni primjeri, evo kolega je govorio o vijećnicima. Mi u gradu Đurđevcu pet godina nitko ne prima niti kune vijećničke naknade pa svi dolaze i redovno sudjeluju u radu vijeća. Moj prijedlog bi zapravo bio da jedinice lokalne samouprave do 10000 kuna zapravo ne trebaju profesionalca nego da mogu, nego da se ti poslovi mogu obavljati volonterski. A u odnosu na ove suštinske promjene vi zapravo po mom sudu niste umanjili značaj predstavničkog tijela, nego ste zapravo tamo gdje gradonačelnik ili načelnik nemaju većinu u vijeću stvorili jedan možda neželjeni brak. Taj neželjeni brak će se onda neće raskidati u jednom koraku kako je to do sada bilo moguće neizglasavanjem proračuna, nego će to ići kroz dva koraka i opet će biti rezultat isti. Pa tamo gdje zaista postoje nepremostive razlike da jedan drugome ne bi krojili proračune kako jedan ih ne želi provoditi, a drugi ga hoće unutra. Možda bi bilo dobro uvesti jedan institut gdje bi gradonačelnik ili načelnik svojim potpisom i većina od predstavnika u predstavničkom tijelu, članova predstavničkog tijela mogli izazvati odmah izbore. Dakle, da ne idu kroz ova dva koraka, nego da odluče jer vide da su razlike nepremostive isto kao i kod razvoda braka. Ne mora se govoriti zbog čega i šta, ne moraju djeca patiti, može se ugraditi takav jedan mehanizam i da se onda omogući jednostavniji izlazak na izbore i sprječavanje onog negativnog što bi moglo po poslovanju jedinica lokalne samouprave nastati. Hvala.