EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine predsjedniče, ja obično puno ne govorim o prijedlozima propisa bilo to zakoni kako drugi, kako ovdje tako i na odborima, ako se s tim zakonima slažem. Ja se naravno po prijedlogu ovog Zakona osjećam dužnim nešto reći jer zbilja sa jednim prethodnim prijedlogom koji je povučen dosta oštro sam istupio i drago mi je da danas mogu govoriti o jednom Prijedlogu zakona na istu temu koji zbilja od svega srca podržavam s jedne strane. I s druge strane neki moji kolege nazvali su ovaj Zakon i lex boras pa eto i zbog toga čini mi se da moram reći par riječi. Zašto podržavam ovaj Zakon. Naravno, u sukobu dva načela dvije zagarantirane zajamčene ustavne slobode, dvije prirodne slobode, to je sloboda na javno okupljanje i govor s jedne strane i pravo na sigurnost s druge strane. Mislim da je ovoga puta Vlada našla idealno pomirbeno rješenje da nijedno od ovih načela ne bude ugroženo. Sloboda okupljanja javnog govora ničim nije ograničena. Naprotiv, ovim prijedlogom zakona mjesta na kojima se može javno okupljati i prosvjedovati bilo da se radi o prosvjedima građana, pa ako hoćete i štrajkova proširuje se i na objekte na kojima se nalaze zaštićeni spomenici kulture. Jedini prostor na kojem se ograničavaju ovakvi prosvjedi je prostor 100 metara od Vlade, 100 metara od Sabora, 100 metara od Ustavnog suda i 100 metara od Ureda Predsjednika Republike. Mislim da je to iz sigurnosnih razloga čak nedovoljan pojas ali s obzirom na faktično stanje na Gornjem gradu mislim da 100 metara će sasvim zadovoljiti i da će jamčiti sigurnost ne samo Vladi nego nama zastupnicima itd. Neću reći zašto dodatno smatram da je ovo nužna mjera. Najnoviji događaji zapravo pokazuju da mi nismo pošteđeni ni od kakvih pa i ovih najgorih ugroza. Ali kako je ovo, kolege neke kažu lex boras, nekako me ganula briga za slobode od nekih kolegica i kolega kojima naprosto nije imanentno briga za takve stvari iz dobro poznatih razloga iz bliže hrvatske prošlosti. Mislim na razdoblje od prije 90-te gd
Zahvaljujem potpredsjedniče, državni tajniče. Ono u čemu bi se mi ovdje svi mogli složiti, a to je, pa čak i kolege iz <PARTY>-a, da se ovaj zakon donosi ipak u predizborno vrijeme i da je on debelo zakasnio. Ovaj zakon trebao se donijeti u redovnoj proceduri, u dva čitanja i morao se pripremiti na malo kvalitetniji način. Danas je upitno što će provedba ovog samog zakona proizvesti, svima nam je u interesu da na neki način putem subvencija zaštitimo ona ruralna područja koja još su samo na taj način spojena sa gradovima i velikim središtima i kada bi im i to ukinuli, kada bi i taj prijevoz ukinuli upitno je bi li ta područja uopće opstala. Ja sam možda prije dva mjeseca čak davao prijedlog ministru Butkoviću da u mjesecima od 1. studenoga do 1. svibnja se potpuno ukine naplata autoceste, šta bi se opet na neki način pomoglo našim prijevoznicima i svim našim građanima, a to ne bi izazvalo neki veliki trošak u Hrvatskim autocestama. Međutim, na to nisam dobio nikakav odgovor. Uputili smo određene amandmane, a oni se tiču prvenstveno na čl. 33. i to na st. 7. jer Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja je dala mišljenje da postupak koji prethodi sklapanju ugovora je potrebno provesti uz poštivanje načela tržišnog natjecanja i primjenu ne diskriminirajućih uvjeta za postojeće i nove pružatelje predmetne usluge. Iz navedenog je razvidno da svi poduzetnici trebaju imati pristup tržištu pod jednakim uvjetima. Tu bi se onda ukoliko bi se ne bi pristupilo izmjenama ovog članka zakona za koje je i Hrvatska zajednica županija i radna skupina za promet u studenome savjetovala da se ide u takvu izmjenu, postoji realan rizik za sudske sporove za jedinice područne i regionalne samouprave u slučaju direktnog sklapanja ugovora. Isto tako, čl. 33. u st. 10. se mijenja i glasi da javnu uslugu iz ovog stavka treba sufinancirati jedinica lokalne samouprave i RH. A zašto? Pa za provedbu ovoga zakona moraju biti osigurana neka sredstva, netko to mora platit, a naše jedinice lokalne samou
Hvala vam lijepa zastupniče Pavić, točno je ovo što kažete. Imamo dio ljudi u sabornici koji apsolutno nemaju pojima o čemu govore, ali povrh toga dovode javnost u zabludu. Zastupnik Raspudić kaže da je Milanović uložio veto na Deklaraciju NATO-a. Neistina, da u toj deklaraciji možda piše nešto više i bolje nego što piše u zaključcima vijeća, molim vas ako mi to dešifrirate na hrvatskom, na engleskom, na njemačkom, talijanskom eventualno ja ću vas pohvaliti javno, ako je tamo nešto više nego što je ovdje. Što se tiče vašeg nepoznavanja funkcioniranja EU i korištenja truda koji radi i hrvatska diplomacija i cijela vlada na toj temi, da biste poslali poruku vašim portalima u BiH da ste vi pravi zaštitnik, a drugi nitko ništa ne zna, to je prozirno, to se vidi iz aviona. Prema tome, od vašeg izmišljanja neće imati nitko koristi od našeg rada hoće. Hvala vam lijepa zastupnice Perić, vi kao i predsjednica Odbora za financije Hrvatskog sabora pratite detaljno i podupirete ovu temu i zahvaljujem vam na tome tijekom brojnih rasprava koje smo ovdje imali. Ono što bih htio reći je taj tajming. Dakle, mi smo ušli 1. srpnja 2013., '13.-te, a ideja je da uvedemo EUR-o 1. siječnja 2023., dakle to je 9,5 godina. To je više nego dovoljno vrijeme za kvalitetnu pripremu, za ispunjavanje kriterija koji su postojali u ugovoru o pristupanju, da javnost razumije mi smo dobili na početku ulaska u EU derogaciju da ne uvedemo euro odmah. Dakle, derogacija je bila ne trebate odmah nego kad ispunite kriterije. To smo učinili svojom voljom, ispunili, u procesu smo verifikacije i sad ćemo ga uvesti kao što ćemo ostvariti cilj ulaska u Schengenski prostor. Ima nekih kojima nije drago da ćemo ostvariti dva strateška cilja, ali šta možemo to je tako. Morat će se prilagoditi.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolege i kolegice, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak predlaže se snižavanje poreznih stopa koje se primjenjuju onda pri oporezivanju prihoda od poreza na dohodak što će utjecati kasnije na same prihode proračuna općina, gradova i županija. Udio sredstava poreza na dohodak koji se povećava jeste svojevrsna kompenzacija za izgubljena sredstva općina zbog izmjene poreznih stopa. Provedbom ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave dolazi do preraspodjele udjele u porezu na dohodak između navedenih. Ovim zakonom mijenja se udio raspodjele u porezu na dohodak na slijedeći način, povećava se udio poreza na dohodak općinama sa 60% na 74%, županijama sa 17% na 20% i za decentralizirane funkcije ostaje 6%. Tako vidimo da iz ovog razdjela poreza na dohodak nema prostora za udio za fiskalno izravnanje koje je iznosilo 17%, a sada će se ono isplaćivati kako je predloženo iz sredstava državnog proračuna. U konačnici proračuni će biti u istom iznosu definirani, ali se dugoročno ovim prijedlogom smanjuje izvorni prihod općina, smanjuje se mogućnost zaduženja i financiranje projekata te upitna održivost općina te ravnomjeran regionalni razvoj, demografski i ekonomski ionako opustošenih krajeva. U tom smislu Klub Samostalne demokratske srpske stranke podnijet će amandman koji neće narušiti statiku ovog zakona i ako ga Vlada da prihvati želimo da se obveže da će sagledati i ozbiljno razmotriti eventualne negativne posljedice primjene zakona za skupinu jedinica lokalne i područne samouprave, lokalne samouprave koja se prema vrijednosti indeksa razvijenosti nalaze u prvoj i drugoj skupni te će predložiti modalitete radi ublažavanja ovakvih posljedica. Znamo da ministarstvo i ministar Marić rade odlučan posao i zato vjerujemo da će pronaći najbolji mogući način kako bi takvim općinama bili osigurani ljudski kapaciteti i provedba razvojnih projekata.
Ja se zahvaljujem. Naime, radi se o tome, da i ja bavim se upravljanjem zdravstvenim sustavom, već sada 18 godina. Te sam struke, imam diplome i poslijediplomske studije završene iz tog područja. Jednostavno, kad govorimo o tom području tražim sugovornike, koji razumiju, analizirati aktualno stanje, dati prijedloge za poboljšanje i izvesti to rješenje. To nažalost, iz sadašnjeg ustroja Ministarstva zdravstva, to jednostavno ne proizlazi i vidimo to od veljače 2016. g. u kontinuitetu i jednostavno nema produkcije niti zakona niti podzakonskih akata, koji se tiču zdravlja nacije, skupina, obitelji, pojedinci. I to je nešto što je … i ja očekujem i ja od prvog dana nudim i svoju pomoć ukoliko treba, sa savjetom, sa mojim iskustvom, da se to ubrza taj postupak, međutim, tu je ta pružena ruka ostaje visiti, odnosno, nije prihvaćena. Sama agencija i njezin djelokrug rada, kada smo imali europski semestar kod nas, više puta je rečeno, objedinjena javna nabava, kako ju vi radite u RH nije dobra, ona je loša, morate ju centralizirati u jednu agenciju, bilo koju. Je li to u Ministarstvo zdravlja, zdravstva, jel je to u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo, je li to radi HZZO, dragom Bogu svejedno, ali mora biti centralizirani. Ali, obzirom da javna nabava u sustavu zdravstva se tiče oko 5 milijardi kn, vrijednosti lijekova, oka 3 milijarde kn, vrijednosti potrošnog medicinskog materijala, pa još kad bi se druge spojile vjerujem da bi došle do vrijednosti od blizu 10 milijardi kn roba i usluga, ja itekako mislim da zavrjeđuje da jedna agencija, kontinuirano, dedicirano se bavi sa pitanjem javne nabave u sustavu zdravstva.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice zastupnici u susret Svjetskom danu turizma naglašavam da unatoč mnogim otegotnim okolnostima uzrokovanim pandemijom korona virusa i velikoj neizvjesnosti koja je prethodila za nama je jedna neočekivano uspješna turistička sezona. Dapače, solidnom turističkom posjetu svjedočimo i ovih dana sada već u drugoj polovici rujna, a prema najavama i bookingu aktualna sezona ili bolje rečeno turistička godina mogla bi se još produžiti. Situacija je to kojoj se vjerujem nisu nadali ni najveći optimisti, a koja nas sve može samo radovati znajući koliki značaj turizam ima za Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo. Mene pak kao zastupnicu iz Istre posebno raduje činjenica što je ova regija opet bila među najboljima. Što su najbolji turistički rezultati opet ostvareni u istarskim gradovima i općinama što se Istra opet pokazala odgovornom, savjesnom i spremnom uspješno se suočiti sa svim izazovima. Zato želim i s ovog mjesta još jednom uputiti veliku zahvalu i čestitke svim turističkim djelatnicima koji su na svojim leđima iznijeli ovu tešku i zahtjevnu sezonu, ali i svim ostalima koji su svojim savjesnim i odgovornim ponašanjem pomogli da se ona odvija tako uspješno unatoč svim pandemijskim izazovima. U doslovno svakodnevnoj borbi da u tim nimalo lakom okolnostima izvuku maksimum onoga što se može izvući turistički djelatnici bili su suočeni s nizom izazova i problema koje su rješavali u hodu, prilagođavali im se i to su vrlo dobro i uspješno činili. Još jednom mogu samo poručiti bravo ljudi. Oni su svoje odradili najbolje što su mogli. Međutim turistički sektor čiji prihod podsjećan čine iznimno važnih 20% hrvatskog BDP-a, a koji je i najbolji izvozni kanal nacionalnog gospodarstva treba i adekvatnu podršku države jer budimo svjesni već iduće godine u turističku utakmicu gotovo sigurno će se vratiti naši konkurenti koji su ove godine zbog lošije epidemiološke situacije bili bitno manje prisutni na tržištu pa će i konku
Pozdravio bi prvo predsjednika Vlade, Andreja Plenkovića, međutim on je upravo napustio sabornicu, pozdravljam zato ministra Marića, dopredsjednika <PARTY>, kolegice i kolege, dakle ja sam pozorno slušao predsjednika Vlade, on eto moće mene pregledati kasnije, kasnije na televiziji ili možda na društvenim mrežama što sam mu imao poručiti, a zapravo njega vjerojatno nije ni briga, on je govorio o Agrokoru, govorio je o manjinskim pravima, govorio je o društvenim podjelama, o lažnim informacijama, a sam ih je iznosio, govorio je o pravnoj sigurnosti, vidimo kako je RH u tom smislu sigurna, govorio je o govoru mržnje, a onda je malo govorio i protiv <PARTY>-a, evo baš se to i fino osjetilo kako se izbori bliže i kako se on odjednom mora udaljit od <PARTY>-a jer u suprotnom hvata isto glasačko tijelo, ako on danas govori protiv suverenista kao što je govorio cijelu kampanju za europske izbore jer smo mu najveća konkurencija, e onda je u problemu, onda će imati još lošiji rezultat nego što je imao, tako da se on vraća onom svom tradicijalnom neprijatelju, pod navodnike naravno, a to je <PARTY>-u, pa eto govori protiv <PARTY>-a. Osjeća se da je vrijeme izbora blizu i da je savjetovan, ovaj put je savjetovan da mora uzeti one desne tradicionalne glasače <PARTY>-a, a to može samo na način da napada <PARTY> iako, ja moram naglasiti, a svi koji ovo gledaju neka razumiju, Andrej Plenković nema ništa protiv stavova, svjetonazora i ideologije <PARTY>-a, dapače on bi se tu savršeno uklopio, znači on bi bio jedan savršen predsjednik <PARTY>-a i ono što ja uvijek tvrdim, a zapravo javnost već i zna, sutra, sutra će to biti i velika koalicija Andrej Plenković i kolege iz <PARTY>-a, dakle to će, znači oni će pokušati upravljati državom. Nadalje, on je počeo za promjenu spominjati njegovanje vjere i tradicije, govorio o neovisnosti pravosuđa, o digitalizaciji, govorio je o tome da ima manje dužnosnika i to je laž, to nije neistina, to je laž, znači dužnosnika ima više nego što ih je b
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pitanje postavljam gospodinu ministru financija Slavku Liniću. Gospodine ministre, cilj donošenja Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi između ostaloga je i bio da se dužnicima koji su nelikvidni omogući financijsko restrukturiranje kako bi nakon toga postali likvidni i solventni s jedne strane. A s druge strane da se vjerovnicima stvore uvjeti da se bolje naplate svoje tražbine nego li bi to mogli da je otvoren stečajni postupak. S obzirom da je od donošenja toga zakona proteklo gotovo godinu i pol dana moje pitanje je koliko je tvrtki ostalo poslovati, koliko je spašeno radnih mjesta i što bi se dogodilo da do postupka predstečajnih nagodbi nije došlo i da ih nije uopće bilo? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Sada sam se javio a zaboravio sam dići pločicu kada je gospodin Hrg govorio. Imao sam odgovor i na to. Pa evo zahvaljujem na ovim riječima i pohvali na izvjestan način, ali s druge strane naravno nisam ja zapostavio ni zaboravio na Zagrebačku županiju. Ali kada govorimo o interesu jedinica lokalne samouprave ne da ih stavljam iznad interesa županije, to nikako, ali znam o čemu govorim i mislim da je ovo pravičniji način raspodjele sredstava, pravičnija decentralizacija, dakle ja isključivo o tome govorim s tim da neće ovi o tome je govorio jučer kolega Vasić, mislim da županija dakako ima i drugih sredstava, izvornih sredstava i sigurno može popratiti sve ove druge programe. Čak sam uvjeren da to neće ići na uštrb kvalitete pa i visine tih sredstava. Da sam se javio gospodinu Hrgu rekao bih da u svakom slučaju pa molim lijepo pa nisam ni ja protiv OPG-a, ja sam upravo za njih. Meni uvijek pada na pamet, govorio sam to prije 10, 15 godina samo tada se moj glas nije čuo od Ivanić Grada pa ni tamo čak, pa zašto niste išli sa prijedlogom dodjele jel ovdje je jučer bilo neprekidno govora o dodjeli zemlje. pa zašto nije bio prijedlog baš iz vaših redova da se dodijeli zemlja seljacima i OPG-u pod određenim strogim kriterijima. Znate šta bi se desilo? Danas bi imali pola te zemlje na prodaju, na zakup već zašto bi se opredijelili, to bi se desilo. Razgovarao sam sa puno upravo tih neposrednih poljoprivrednih proizvođača to se tako nekada zvalo. E opet sam vrijeme prekoračio. Isprika. Vi ste govorili 2004. pa dalje, jel tako, a zašto nismo prije, zašto se potrošilo pa i prvih 10 godina, usuđujem se tako reći, samostalne države. Puno se i tad pričalo o poljoprivredi i nešto je napravljeno, vjerojatno ne dovoljno ali tad se, znate na čem se, onda se potrošilo gotovo 10 godina, tražio se alibi i govorilo se o sustavnom uništavanju poljoprivrede od socijalizma pa do tad. I prošlo je 10 godina i došla je i ta 2004., trebalo je to ipak prije napravit. Ovo je onda sa
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče <PARTY>, uvažena državna tajnice, uvaženi zastupnici i zastupnice. Evo pred kraj ove sam rasprave o jednom zakonu koji je vrlo bitan, on je bitan kako za državu tako naravno i za lokalne i područne samouprave jel javna nabava je nešto bez čega ne možemo provesti praktički niti jedan kapitalni projekt koji se treba realizirati na prostoru tih JLS-ova i naravno da ono sve što se naglasilo ovdje u raspravi apsolutno podržavam kada je u pitanju izbor ljudi koji će biti ti koji će bdjeti u biti da javna nabava bude odrađena na način na koji se to od nje i očekuje. No svaki puta me začudi količina mržnje pojedinih zastupnika i zastupnica prema ovom dijelu sabornice iz kojeg i sam dolazim, a to je ovaj dio gdje sjede, sjede zastupnici <PARTY>-a. Kolko ja poznajem ove ljude, a udvaram si da ih poznajem dobro jel su to ljudi koji, s kojima sam surađivao i prije i uglavnom dolaze kao načelnici i gradonačelnici JLS-ova i dobro znaju što je to javna nabava, način na koji se javna nabava provodi i na koji način se realiziraju projekti da bi kraj iz kojeg dolaze neovisno dal se radi o Lici, Dalmaciji i Slavoniji, Baranji ili bilo kojem drugom kraju, bio uspješan, ali skroz se koplje baca na ovu stranu jel ovdje su najveći kriminalci hrvatske države. I gledajte sada, dobro, super, svako ima pravo za ovom govornicom izgovoriti ono što misli. I onda se dogodi jedna afera u hrvatskoj državi koja je na svim medijima i danas se govori o njoj. I uhapse oni jednog čovjeka i bude on u tom pritvoru i izađe on iz tog pritvora i ne spomene on tu ni Begonju, ni Šašlina, ni Tomislava Klarića, ni Borića, ali spomene Daliju Orešković. Ali ona je pravednica, a mi smo kriminalci i lopovi. E vidite, to nije dobro. Mi ovdje trebamo donijeti zakon koji će jednako štititi apsolutno sve, a prije svega građane koji su nas poslali u <PARTY>. Stoga me žalosti način na koji se nekada ovdje raspravlja, ali Bože dragi, valda neko mora na neki način izbaciti to iz sebe, a
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Zatražio sam stanku u ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a i Liste za Rijeku kako bih progovorio o jednom problemu sa kojim se susreću u gradu Pazinu. Ako se ubrzo ništa ne poduzme moglo bi se odraziti na veliki dio Istarske županije, tako da gospodine potpredsjedniče ja samo koristim pravo Poslovnika i nije mi namjera držati konferenciju za tisak ili za medije, nego stvarno pozvati nadležno ministarstvo da poduzme i efikasno djeluje na zbrinjavanju ovog problema. Znači radi se o neadekvatno uskladištenom opasnom otpadu tvrtke Eko operativa iz Splita koja je u stečaju i koja je već duže vrijeme neaktivna, a djeluje u industrijskoj zoni Pazin kao u gradu Pazinu. Navedena tvrtka započela je 2007. godine sa obavljanjem svoje djelatnosti na području grada Pazina na temelju dozvole za obavljanje djelatnosti gospodarenja opasnim otpadom. Državno tijelo koje je nadležno za izdavanje predmetnih dozvola je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike a dozvole izdane tvrtki Ecooperativa istekli su 25. studenog 2016. godine. Skladište u kojem je poslovala predmetna tvrtka nalazi se u trećoj zoni sanitarne zaštite izvorišta vode za piće te u neposrednoj blizini druge zone sanitarne zaštite. Napominjem da prostorno planskom dokumentacijom Istarske županije i grada Pazina u navedenoj zoni nije dana mogućnost građena ili korištenja poslovničkih građevina za djelatnost gospodarenja otpadom a pogotovo ne za skladištenje opasnog otpada. Voda koja ponire u ponor Pazinčice kasnije izvire na izvorištima vode kojom se koriste vodovodni sustavi grada Pule i čitave južne Istre. Od početka djelovanja tvrtke Ecooperativa u industrijskoj zoni Pazinka grad Pazin upozoravao je tadašnje Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva za osjetljivost područja na kojem se skladište opasnog otpada nalazi. Neusklađenost predmetne djelatnosti sa prostorno planskom dokumentacijom i odlukom o zonama sanitarne zaštite
Hvala lijepa gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođo ministrice ove izmjene i dopune su pomak ka uvođenju reda u gradnji. Međutim i do sada su postojali propisi i zakoni, a problem nije samo u činjenici da ti propisi i zakoni nisu odgovarali potrebama već prije svega u činjenici da su se zaobilazili, izigravali i što je najčešće slučaj u potpunosti ignorirali. U tome mi u <PARTY>-u vidimo problem. Rješenje problema je osigurati primjenu pravila i poštivanje zakona. Divlja gradnja i sveopća devastacija i uzurpacija obale Jadrana pojava je koja se neće riješiti izmjenom zakona ma koliko on bio dobro pripremljen, zato je potrebna i promjena odnosa i politička volja za koje se nadamo da postoji. Naime, mnoštvo interesa sukobljava se u ovim pitanjima, općine, gradovi, županije, lokalni moćnici, domaći i strani gospodarski subjekti. Ima slučajeva pogotovo na otocima, gdje su dok su iskopavali temelje za kuće napravili su cijelu jednu parcelu u moru i ta je parcela na žalost legalizirana. Ja govorim pogotovo o otoku Korčuli gdje ćete naći od Lumbarde pa do Vele Luke u svakome mjestu objekte koji uopće nemaju građevinsku dozvolu i koji su čak ušli u more. Dakle nered koji očito vlada pogoduje svima onima koji žele iskoristiti mogućnosti koje u uređenim zemljama ne postoje. Stoga držimo osim izmjena zakona koje su dobre još važnijim očitovati volju Vlade da učini sve što je potrebno da bi se osigurala primjena zakona i zaštitio prostor koji je najveće bogatstvo koje Hrvatska ima. Početak bi mogao biti podvlačenje crte sa čvrstim rokovima u kojima je nužno legalizirati ono što je moguće prema zakonu i prostornim planovima, a srušiti sve ono što neće biti moguće, ali bez izuzetaka i bez obzira o kome se radi. Za vrijeme sezone rušenje je zaustavljeno što je dobro, ali na jesen očekujemo nastavak uz nadu da akciju koja nije samo dio promidžbe i da će biti provedena do kraja. Pitanje legalizacije početak uvođenja reda, ali pri tome valja voditi računa i razlikovati o
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana gospođo ministrice sa kolegicom, poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru. Mi u <PARTY>-u, dakle podržavamo sve napore ovog ministarstva ali i Vlade Republike Hrvatske da se napokon uvede red u prostor naše države. Svrha izrade izvješća je dobivanje sveobuhvatnog stanja u prostoru u Republici Hrvatskoj te svakako moramo pohvaliti ministarstvo na izradi jednog stručnog, ali i temeljitog izvješća. Na žalost moramo konstatirati da je stanje u prostoru na jednoj jako niskoj razini, te da javni prostor naše države hitno treba dovesti u red. Mnogi čimbenici utječu na stanje u prostoru i vi ste ih u ovom svom izvješću vrlo detaljno i obradili. Danas je naša država na pragu ulaska u EU i mi nikako ne možemo i ne želimo težiti utopijskom urbanizmu, ali svakako moramo bježati iz urbanističkog kaosa koji je na žalost još uvijek prisutan na pojedinim dijelovima Republike Hrvatske. Prostor kakav mi imamo u našoj državi je bogom dan i moramo ga čuvati. Dužina morske obale je preko 6200 km od čega na otoke otpada 70% ili 4400 km. Imam ukupno 1246 otoka, otočića i hridi i to je moneta koju su nam ostavili naši preci, to je moneta dakle koju mi moramo ostaviti i budućim generacijama. Nemamo pravo danas to bogatstvo uništiti ili ga beskompromisno potrošiti. Obalno područje jedno je od najvrednijih dijelova prostora Hrvatske. Zasigurno da vlada intenzivnija potražnja za takvim prostorom nego na kontinentalnom području. Prema, prostornim planovima uređenja gradova i općina u Hrvatskoj ukupno građevinsko područje iznosi 3811 km kvadratnih, a od toga je izgrađeno 69%. Ovaj omjer je još drastičniji u jadranskoj Hrvatskoj i odnos planiranog i izgrađenog ili iskorištenog građevnog zemljišta iznosi samo 65%. Ovaj podatak ne ohrabruje iz nekoliko činjenica, a najvažnija je ta da je premalo pogodnog građevinskog zemljišta stavljeno u funkciju. Niti jedan grad ili općina ne mogu ići u proširenje novih građevnih zona dok po