EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem. Imamo jednu obavijest. 12. sjednica Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora održati će se danas, u utorak 8. srpnja 2008. godine u 15 sati u dvorani Janka Draškovića 202, 2. kat. Predsjednik, uvaženi Zvonimir Mršić. Pa vele da ima još jedna, a onda je još jedna. Nastavak 12. sjednice Odbora za gospodarstvo održati će se danas, utorak 8. srpnja u 14 sati u dvorani Eugena Kvaternika 233 i to predsjednik profesor doktor Dragan Kovačević. Hvala lijepa, primili ste te obavijesti. Idemo dalje s raspravom po klubovima. U ime kluba <PARTY>-a, uvaženi Josip Friščić, potpredsjednik Doma. Izvolite. Zahvaljujem. U ime kluba <PARTY>-a uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa u biti je vrlo jednostavno, utipkajte svoje ime i prezime na Google, odite ne news na članke i vidjet ćete tko je sve spomenuo ali zna se točno kome ste vi dali izjavu, druga stvar su press konferencije itd., to je vrlo jednostavno, to je vrlo kontrolabilno, to je vrlo, nije riječ o svjetskom hitu kojeg se pokušava skinuti bez naknade. To su okolnosti koje se moraju utvrditi na sudu, na kraju krajeva, a sukladno pravilima struke. Dakle, autor članka može uvijek glavnom uredniku uskratiti svoje ime i prezime u slučaju da se tekst suštinski izmijeni. Dakle, on se može odreći svojih autorskih prava u korist uredničkih ali onda urednik je u svakom slučaju uvijek bi trebao biti onaj koji odgovara za ono što je objavljeno. I problem je u tome što kod nas najčešće u sudskim procesima nastradaju novinari i urednici, a ne nakladnici po čijoj se uređivačkoj politici eventualno nešto difamira ili ovaj objavljuje nekakva fake news ali o tome u idućoj točki dnevnog reda. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja bi isto malo replicirao. Mi u Karlovcu plaćamo najskuplje grijanje u Hrvatskoj, stan od 70kvadrata oko 1300 kuna, Toplana je otišla u stečaj jedna gradska firma je otišla u stečaju, 80 milijuna kuna. Replicirat ću se na ovaj vaš dio da nema veze sa politikom. 80 milijuna kuna je otišlo u stečaj, imamo novu Toplanu zapravo staru u nju je već uloženo 50 milijuna. Tu se direktori mijenjali kao po tekućoj traci. Ja mislim da ih pet koalicijskih partnera <PARTY>-a prošlo prodefiliralo kroz direktorsku fotelju Toplane. To vam govorim zato što i ja isto se slažem s vama da je zakon dobar, ali problem je u neodgovornoj lokalnoj samoupravi. i u tom dijelu repliciram da nema veze sa politikom. Ima, ima itekako ima jel političari nažalost postavljaju direktore i toplana i javnih poduzeća i oni moraju odgovarati za to. evo u tom dijelu. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Nastojat ću biti što kratak, jer vidim da je vrijeme odmaklo i da više-manje već bi svi pomalo otišli. Međutim, dozvolite mi da još kažem nekoliko stvari. U Hrvatskoj se rabi termin zaštita i spašavanje od 2004. godine, ali u okruženju oko nas u Europi i u ovom okruženju se rabi termin civilna zaštita. Prema tome, civilna zaštita je okolo u Europi oko nas u pravilu ono što mi podrazumijevamo pod zaštita i spašavanja. To govorim zašto? Zato što dolazi više puta do problema u komunikaciji i razumijevanju kada netko izvana govori o civilnoj zaštiti onda mi percipiramo civilnu zaštitu kao što je kod nas od 2004. godine, a civilna zaštita je jedna od struktura sustava. Zašto o tome govorim? Zato što je civilna zaštita jedna od struktura sustava koje i temeljem ovog memoranduma mora biti osposobljen da bi mogao funkcionirati, odnosno da bude u datom trenutku i upotrijebljen na temelju onih zadaća i ciljeva koji su zadani u memorandumu, a to je ispomoć na prevenciji u regiji. Civilna zaštita kod nas, Zakon o civilnoj zaštiti još nije donesen. On je već trebao biti donesen nekoliko godina, međutim još uvijek ga nema. Civilna zaštita kao jedna od struktura danas koja je struktura kao što su to vatrogasci, policija, kao što su bilo koja Crveni križ itd. postoji i Civilna zaštita. Ona mora biti ustrojena i potrebno je jedno zakonsko rješenje jer je došlo do promjena. Civilna zaštita više pogotovo okruženje oko nas ne poznaje kao vojnu obvezu. Prema tome, vojni rok i vojna obveza kao takva je ukinuta i civilna zaštita zapadne zemlje Europe su našle razna rješenja. I Talijani su to proveli kroz volontarijat i stimuliranje kroz volontarijat angažiranje ljudi svojom voljom u postrojbe civilne zaštite. Austrijanci, Nijemci su iskoristili postojeće resurse u svojim državama, a to su u njihovim državama strukture civilne zaštite koje su dodali postojećim strukturama vatrogastva. U Republici Hrvatskoj postoji 1800 dobrovoljnih v
Hvala vam lijepa poštovana potpredsjednice našeg Sabora. Poštovana kolegice Jelaš s pravom ste nasilje u obitelji apostrofirali i nazvali ga najdramatičnijim oblikom diskriminacije, jer se u izvješću poštovane pravobraniteljice navodi da je tijekom 2014. godine 13 žena ubijeno od strane muškog člana obitelji, a ukupan broj žrtava nasilničkog ponašanja u obitelji bio je 15981. Taj broj a i sva svjetska istraživanja pokazuju da je obitelj najnasilnija društvena grupa modernog društva izuzev vojske, ali u ratnim vremenima. I taj broj pokazuje da ženama prijeti više nasilja od njihovog partnera, nego od bilo kojih drugih osoba. Preko 80% slučajeva nasilja u obitelji, a tu spadaju i najteži zločini ubojstva počinili su muškarci nad ženama, a zahtjev žena za pomoć ovisi o cijelom nizu faktora, između ostalog i o povjerenju u institucije. I tu država, tu mi, tu politika i cijelo društvo zapravo mora odigrati svoju ulogu, jer nasilje nad ženama nije osobni problem žrtve kao što smo danas to već ovdje više puta i čuli već društveni problem i temeljni uzrok, ali i posljedica neravnopravnosti žena. Treba jasno reći kao što ste i vi dijelom u svojoj raspravi napomenuli da je nasilje sramota počinitelja a ne žrtve jer se u nekim našim sredinama još uvijek na žalost često smatra da je nasilje nad ženom zapravo sramota žrtve, odnosno obitelji. Tu često nenamjerno i sami činimo određenu grešku. Primjerice prilikom obilježavanja Dana borbe protiv nasilja nad ženama kada se uobičajeno prikazuju žene, fotografije žena sa modricama E pa umjesto fotografija prebijenih žena trebali bi objavljivati nasilnike nek' se vide ti junaci. Hvala lijepo.
Demografsko pitanje je nacionalno, strateško i gospodarsko pitanje. I upravo zbog toga i u tom dijelu je išla moja primjedba, jer smatram da smo svi, posebice ministarstvo bivše, Vlada, Hrvatski sabor a ujedno i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, pučka pravobraniteljica, pravobraniteljica za djecu da su itekako trebali svi biti glasni i ukazivati na taj veliki problem. Ono što je mene opravdano zasmetalo da se u tome području gdje kao što sam rekla eto pola stranice teksta se ističe da se žene u našem društvu tretiraju kao čuvarice obitelji i svih tradicionalnih vrijednosti i kao glavni oslonac u rješavanju demografske krize. I onda se nastavlja da su žene diskriminirane na više područja života. Da li je takav stav i temeljem čega smo se. Ja nemam takav dojam. Netko ga možda ima. U mom okruženju nije takav dojam. U mom okruženju je stav da žena može bit i uspješna i obrazovana i zaposlena i majka. Ali ne možemo sa takvim stavovima onim obiteljima i onim ženama koje su odlučile svoj život posvetiti djeci, dakle koje su odlučile ostati kod kuće reći da su one čuvarice obitelji i da su čuvarice tih tradicionalnih vrijednosti, a one druge nisu. Ja mislim da je to pogrešno. Dakle, mislim da je to pogrešno. I u tom dijelu je išla moja kritika. Ono što smo trebali ukazivati jest demografski pad, demografska katastrofa, sto milijardi potrošenih kuna ne zna se za šta prošle <PARTY>-ove Vlade. Preko sto tisuća iseljenih mladih obitelji koji su prodali stan, kuću sa trajnom željom za iseljavanjem i nepovratku u svoje obitelji dok je prije migracija bila druga, išao je muški član obitelji, žene i djeca su ostajale kod kuće. I to je nacionalno pitanje i ne smijemo se tu politički dijeliti. Hvala uvažena zastupnice Budimir. Pa u pravu ste sigurno da demografska obnova itekako ovisi i o ekonomskoj i gospodarskoj obnovi i upravo zbog toga što je prošla Vlada zaustavila investicije bilježila je konstantno pad gospodarstva, gospodarske aktivnosti. Preko 100 tisuća ljudi se i
Zahvaljujem. Znači vi ste u obrazloženju izmjena Zakona o porezu na dohodak stavili da vam je cilj socijalno pravedniji porezni sustav, pa dajte mi objasnite zar ne bi bilo socijalno pravednije da ste uveli više stopa na porez na dohodak tako da po manjoj stopi plaćaju oni koji imaju manje plaće, a po najvišoj stopi oni koji imaju najviše plaće? I recite mi kako je socijalno pravedno u ovakvoj krizi ići smanjivati porez nekome tko ima 100.000 kuna bruto plaću mjesečno znajući šta će nam sve trebati u proračunu da zaštitimo najslabije u ovom društvu, znači za socijalne transfere i da to neće moći nadomjestiti samo novim zaduživanjem i uštedama u proračunu za što se apsolutno zalažemo?
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je Zakon o inspekcijama u gospodarstvu. Kao što je zamjenik ministra u svom izlaganju uvodno rekao znači rezultat je smjernica Vlade koji su donesene krajem prošle godine u rujnu prošle godine u kojima je predviđeno moglo bi se reći ukidanje odnosno transformacija Državnog inspektorata. Državni inspektorat provodio je inspekciji nadzor u području trgovine, usluga, ugostiteljske djelatnosti i pružanje usluga u turizmu, u području rada i zaštite na radu te u području elektroenergetike, rudarstva i opreme pod tlakom. Za sve ostalo inspekcijski nadzor provode ministarstva i druga središnja tijela državne uprave u okviru svoga djelokruga. Ustrojeno je do sada više od 40 inspekcija od kojih je većina i do sada djelovala u okviru nadležnih ministarstava, a samo 6 od njih djelovalo je u okviru Državnog inspektorata. Dakle imali smo neujednačen sustav s dva različita modela obavljanja inspekcijskih poslova. I bilo je naravno nužno objediniti inspekcijske poslove unutar određenog upravnog područja. Od najave transformacije inspektorata, a pogotovo stupanjem na snagu izmjena i dopuna Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave svjedoci smo brojnih pritisaka u javnosti kako je ukidanje Državnog inspektorata veliki korak unazad jer se ukida jedinstveno i neovisno tijelo i da će građani sada biti jako zbunjeni jer navodno neće znati kome se treba obratiti. Pa bih ja sada navela jedan primjer odnosno citirala bih tekst sa službenih stranica donedavno aktivnog Državnog inspektorata koji je još uvijek dostupno pa na stranici koja se odnosi na područje nadzora piše sljedeće citiram: "Često nam se obraćate s pitanjima" znači odnosi se naravno građanima "s pitanjima čiji sadržaj upućuje na potrebu postupanja nekog drugog tijela i pri tome izražavate nezadovoljstvo što Državni inspektorat ne može svojim postupanjem riješiti taj p
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre s pomoćnikom, gospođe i gospodo zastupnici. Evo ja ću u ime kluba <PARTY>-a po ove dvije točke dnevnog reda u ovoj objedinjenoj raspravi vezano dakako uz Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru ISAF u Afganistanu od 1. travnja 2012. do 31. ožujka 2013. te vezano uz ovu odluku također potpori miru ISAF u Afganistanu. Da ne zaboravim to kasnije reći u ime evo kluba, klub <PARTY>-a će dakako podržati i izvješće i ovu odluku. Ono što je također evo ministar odmah na početku rekao, pa čini mi se sasvim pristojnim da tako kažem, doista ti naši vojnici i djevojke i dečki u Afganistanu zaslužuju prije svega jedno veliko hvala i riječi zahvale jer oni tamo nisu na turističkom putovanju. Pri tome ne mislim da ćemo i mi ići i zahvaljujem na pozivu, odboru koliko sam shvatio gospodina ministra, nego se oni tamo nalaze u jednoj rizičnoj operaciji i doista smo radosni i sretni kada smo čitali ovo izvješće upravo da nije bilo težih odnosno teških posljedica pogotovo po pitanju sigurnosti bilo kog pripadnika, a evo posebno, posebno da tako kažem pripadnika naših Oružanih snaga. Međunarodne operacije kao što je evo ISAF u kojem sudjeluju naše Oružane snage, prije svega to je snažna afirmacija i politike i opredjeljenja naše zemlje da se aktivno uključimo svi skupa u izgradnji, mislim u svijetu u izgradnji sigurnosti i stabilizacije, pa na taj način evo promatramo i ovu našu akciju ne samo u Afganistanu nego i na Kosovu ili ne znam u Somaliji. Zbog toga evo i ovo o čemu je govorio uvaženi gospodin Božinović bilo je danas rasprave upravo na sjednici Odbora za obranu i tamo smo doista konsenzusom jednoglasno, zar ne, potvrdili da je to ne samo pitanje prije svega obrane zemlje ili pitanje unutarnjih poslova, nego prije svega i prioritetno pitanje vanjske politike. I zbog toga smo i podržali i ja mislim da će i doći, uostalom odredili smo evo i moderatora našega gospodina preds
Prihvaća se. Amandman 1. se prihvaća preformuliran na način da se kaže iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi: "Nacionalni program protuminskog djelovanja i plan izradit će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona". Amandman 2. prihvaća se preformuliran na način da glasi iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi: "poslovima humanitarnog razminiranja ne smatraju se poslovi pretraživanja i razminiranja na moru, rijekama, jezerima i drugim podvodnim područjima". Amandman 3. se ne prihvaća zbog toga što se poslodavcima ne može uvjetovati prijem i otpuštanje radnika. Prihvaća se. Prihvaća se.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Županijski sud, Općinski sud, Županijsko državno odvjetništvo u Velikoj Gorici prvo im treba pripremiti projektnu dokumentaciju pa onda predložiti sredstva u ovom iznosu. Mi ćemo ove godine nastojati napraviti projektnu dokumentaciju i izvršiti pripreme za početak cjelovitog i sustavnog rješenja pitanja smještaja svih pravosudnih tijela u Velikoj Gorici i o tome ćemo razgovarati i sa županijom i sa gradom i u svakom slučaju nać kvalitetno rješenje već u ovoj godini. Ovaj amandman se ne prihvaća. Općinski sud i Prekršajni sud u Trogiru, tu je predviđena su dodatna ulaganja za građevinske objekte u iznosu od 800 tisuća kuna. U 2003. godini, podsjećam samo radi reda veličina, bilo je utrošeno 40 tisuća kuna. Ovaj amandman se ne prihvaća. Općinski sud u Grubišnom polju zahtjeva rekonstrukciju i adaptaciju zgrade i u ovoj godini će se pristupiti izradi dokumentacije i ishođenju građevinske dozvole. I osigurana su sredstva u iznosu od 65 tisuća kuna što će biti dovoljno za ono što je realno moguće investirati u ovoj godini. Ja podsjećam, u prošloj godini bilo je utrošeno 21 tisuću kuna. Dakle, ovaj amandman se ne prihvaća. Riječ je o Općinskom sudu u Makarskoj, adaptacija zgrade i dodatno ulaganje na građevinskim objektima predviđena su u iznosu od 800 tisuća kuna za ovu godinu i za uređenje gruntovnice. U prošloj godini bilo je utrošeno 132 tisuće kuna. Ovaj amandman se ne prihvaća. Za općinski sud i općinsko državno odvjetništvo u Splitu osigurana su sredstva koja su dovoljna u iznosu od 4 milijuna kuna, dovoljna za početak radova. Zgrada je kao što je bilo rečeno, dobivena u proljeće 2003. godine za koju je izrađena projektna dokumentacija. Ipak su stvari vezane i za rješavanje zgrade Županijskog suda u Splitu gdje ćemo vjerojatno cijeli sud morati izmisliti dok se kompletna zgrada ne uredi. Opet napominjem da je riječ o uređenju i kotlovnice i svih instalacija u zgradi i ne može se omogućiti rad suda i građevinski radovi, pa ćemo morati t
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice i predstavnici Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. Imamo ispred sebe Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u ovaj Sabor s prijedlogom da se po hitnom postupku iste izmjene i usvoje. Međutim, prije nego šta se osvrnem na prijedlog izmjena i dopuna ja bih se osvrnula na postojeći Zakon o platnom prometu, a koji je donesen 2009. godine i koji je u primjeni, u cjelovitoj primjeni od 1. siječnja 2011. godine Pa postavlja se pitanje zašto se želim osvrnuti na taj zakon? Pa upravo iz razloga šta dolazim direktno iz gospodarstva, iz privrede. Ja sam u politici nova osoba, saborska zastupnica sam prvi put. Međutim, radeći izravno u privredi i u gospodarstvu osjećam potrebu da ovaj postojeći zakon koji je donesen 2009. godine moram pohvaliti kao izuzetno dobar zakon, zakon koji je napisan po mjeri onih koji su ga dužni primjenjivati. Zašto? Zato što imamo i neke druge zakone koji na žalost su jako teški za primjenu, jer su pisani na način da dvosmisleno ukazuju na neke radnje koje treba izvršiti, pa se dolazi kod pojedinih zakona prvenstveno mislim na cijeli paket poreznih zakona do situacija da na jedan način pojedine odredbe tumači porezno tijelo, na drugi način porezni obveznik, a opet kroz neke upute i mišljenja koje objavljuje Ministarstvo financija daje se neki treći način primjene određenih propisa koji su navedeni u poreznim zakonima. Ima … primjera da je tomu tako i zbog toga sam osjećala potrebu da jasno i javno kažem da je Zakon o platnom prometu koji primjenjujemo, koji je donesen 2009. godine izuzetno dobro napisan, napisan je na način da ga svi, sve fizičke osobe koje rade u pravnim osobama u gospodarstvu RH primjenjuju ležerno, lagodno, ekspeditivno i točno. I nikad nisam u svojoj praksi imala situaciju da mi se bilo tko od kolega iz privrede i kolegica požalio da je ovaj zakon težak za primjenu, da imaju problema u provođenju istog nego da
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Da je predlagač zakona polazeći od ocjene o nezadovoljavajućem stanju poljoprivrednog zemljišta u RH predlaže novi zakon koji ima za cilj pridonijeti boljem korištenju transparentnijem i jednostavnijem raspolaganju i očuvanje kvalitete poljoprivrednog zemljišta. Predložena zakonska rješenja trebala bi povećati obrađene površine te ubrzano ojačati poljoprivrednu proizvodnju što je krajnji cilj. Zbog svega toga podržavam prijedlog zakona i slažem se s velikom većinom rješenja koja su predložena. Ali kako se radi o prvom čitanju osvrnut ću se na neka konkretna pitanja o kojima bi po mom sudu trebalo dodatno promišljati i riješiti ih na još prihvatljiviji i pravedniji način i pokušat ću već u ovo kasno vrijeme biti konstruktivna. Dolazim iz lokalne samouprave sa otoka Hvara pa ću se konceptirati na dio zakona koji govori o promjeni i namjene poljoprivrednog zemljišta što je u Dalmaciji vrlo važna tema i što se redovito događa prilikom svake izmjene prostornih planova. Najčešće se poljoprivredno zemljište prenamjenjuje u zone turističke, sportske ili rjeđe gospodarske namjene. Ova tema upravo je vrlo, vrlo aktualna u postupku izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije. Prijedlog zakona kaže u članku 22.da će se zemljište koje se na dan stupanja na snagu ovog zakona nalazi izvan granica građevinskog područja a nakon izmjene prostornog plana postane građevinsko plaćati naknadu za promjenu namjene u iznosu od 25% tržišne vrijednost tog zemljišta unutar granica građevinskog područja odnosno 50 ako je to vrijedno ili osobito vrijedno zemljište. Ovakvu odredbu pozdravljam jer to znači povećanje naknade u odnosu na sadašnju koja je 5 odnosno 10%. Ovo je naročito važno zato što prijedlog izmjena i dopuna prostornog plana moje županije predviđa prenamjenu 2149 hektara u golf igrališta od čega čak 1134 na otocima, 600 hektara u drugu sportsku namjenu, 86 hektara u zonu jedinstvenog urbanis
Poštovani potpredsjedniče, dame i gospodo iz državne uprave, kolegice i kolege. Sve ovo što smo slušali od uvodničara pa preko izlaganja klubova dalo bi se zapravo potpisani gotovo bianco, jer se govorilo u nijansama o jednom kompleksu koji je zaista značajan za svaku osobu koja živi u uređenom društvu za ostvarivanje građanskih i ljudskih prava i za funkcioniranje pravne države. Stoga mislim da mogu skratiti svoje izlaganje u konstataciji da mi je drago da evo prilikom prvog čitanja su date tolike korisne sugestije koje ja mogu procjenjivati ne kao pravnik, nego kao građanin, ali istovremeno i kao čelnik jednog organa koji isto predstavlja upravu, a to je gradske uprave i koji sam se susretao i susrećem se sa tom dvojakom pozicijom. S jedne strane da svi korektno i pošteno nastupaju prema upravi što nije ispravno i s druge strane da je sva uprava nekorektna i nepoštena što također nije ispravno. I tu zato samo želim podvući nešto. Mislim da je kolega Tomljenović rekao potreba da se pitanje Upravnog suda isto tako prilagodi novim vremenima, odnosno da Upravni sud kao što su mi to objasnili moje kolege koji su pravnici i sudi o meritumu stvari, ne samo o formi, o postupku, o greškama u koracima nego da se i u datim okolnostima upusti u raspravu o meritumu stvari, da ne bismo bili dovedeni u situaciju da nekakav Strasbourg ili bilo tko drugi ne odbaci ni tu mogućnost rješava stvari koje smo mogli i sami riješiti, a nismo. Ovo kad sam rekao da svi pošteno i časno nastupaju prema upravi građani i da očekuju da uprava postupi prema njima baziram na slijedećem da je u ovoj državi se, a nije to naše otkriće. Mi imamo prilike u filmovima gledati američku praksu, da građani više ne žele preuzimati upravna rješenja, da i pošta, Hrvatska pošta je u smislu uručenja pismenih rješenja i podnesaka je podlegla liniji nezamjeranja. Građanin odbije primiti, poštar napiše da se nije moglo uručiti jer stranke nema i često puta kasnije ispada da je uprava spora, neefikasna, ali zapravo
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, na naš upit postavljen kod prvog čitanja ovog zakona vezano za troškove odgovoreno je slijedeće. Provedba ovog zakona ne zahtjeva dodatna proračunska sredstva u odnosu na ona koja su prethodno postavljena trenutnim Zakonom o službenim kontrolama. U odnosu na financijski učinak na pravne i fizičke osobe ovaj zakon ne predviđa dodatne troškove niti obveze. Možda se nismo razumjeli, ali javnost i nas zanima koliko na godišnjoj razini košta provedba sustava službenih kontrola, koliko ukupnih sredstava osigurava se iz državnog proračuna za sva nadležna tijela? I drugo pitanje zanima me kako ste došli do toga da ipak ovlašteni veterinari trebaju malo više radnoga staža s obzirom da smo vam prilikom prvog čitanja svi iz oporbe to prigovorili, a vi ste u obrazloženju konačnog prijedloga zakona naše primjedbe odbili, a isto ste na kraju to prihvatili? Hvala. Zahvaljujem predsjedniče. Naime, Članak 238., državni tajniče kao prvo pitala sam vas koliko sredstava se izdvaja iz državnog proračuna, točan broj novaca. To sam vas pitala i prošli tjedan vezano za neke druge stvari koliko Hrvatska dobiva u idućem proračunskom razdoblju, a nikako da dobijem konkretan broj. A što se tiče 6 mjeseci dodatnih za veterinare, za ovlaštene veterinare pa to je upravo bila primjedba oporbe, a nakon toga što smo mi to predložili ministrica je rekla da je 6 mjeseci i više nego dovoljno. I to je cijela stvar.