EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Rečeno je da konstatacija o tome da su rokovi plaćanja produženi od 50 do 100% nije točna, odnosno da državni proračun izvršava svoje obveze. Ta, to nije točno što je rečeno jer moja konstatacija je točna. Ja nisam govorio o izvršavanju obveza državnog proračuna nego o stanju likvidnosti u državi a i o izvršavanju obveza državnog proračuna može se posebno razgovarati, krenite od zdravstva i ostaloga. Ali je činjenica da tržište novca i kapitala pokazuje da plaćanja među gospodarskim subjektima, među financijskim i drugim subjektima, dakle u kompletnim transakcijama u državi je tijekom 2004. godine produženo 50 do 100%. To su stručni nalazi institucija koje se bave novcem i plaćanjima.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Govoreći o razvoju, posebice održivom razvoju obalnog područja u prvom redu mislimo na potrebu za upravljanjem rastom i razvojem te održivim korištenjem resursa toga područja što podrazumijeva svakako i planiranje. Pri tome je osnovni cilj koristiti obalne resurse i obalni prostor tako da se osigura trajna stabilnost ekosustava uz održivi gospodarski rast. Upravljački proces uključuje mnoštvo sudionika, a prostorno i ostale vrste planiranja trebaju prethoditi njihovim djelatnostima. Obalni prostor je ekološki osjetljivo područje s iznimnom koncentracijom ljudi, aktivnosti, interesa. Usmjeravati ga ka održivom razvoju može se samo objedinjenim instrumentarijem prostornog, okolišnog, gospodarskog i društvenog planiranja te odgovarajućim mehanizmima provedbe planova. Gusto naseljene obale najeksplotiraniji su svjetski prostor. Obalna područja i zaštita njihovog osjetljivog, prirodnog i kulturnog naslijeđa prioritetni su nacionalni interesi svih zemalja. Sredozemne obale prostor su koncentiranog razvoja već tisućljećima. Uzrok i izvor njihove deterioracije prelaze nacionalne granice kada je riječ o onečišćenju, smanjenju biološke raznolikosti, transformaciji krajobraza. Stoga i djelovanje mora biti koordinirano ne samo na nacionalnoj nego i na regionalnoj razini. Obalna područja posebno su ugrožena masovnim turizmom, pretjeranom urbanizacijom i nekontroliranom gradnjom, nepostojanjem prostornih planova ili njihovom nezadovoljavajućom primjenom, neprimjerenom industrijom itd. Do poboljšanja može doći samo integralnim razvojnim upravljanjem. Prema scenarijima Plavog plana iz 2005. godine stanovništvo sredozemnih obalnih regija povećat će se do 2025. godine sa sadašnjih 143 milijuna na 174 milijuna stanovnika. Obalna urbanizacija posvuda će imati linearni karakter. Prema sadašnjim trendovima očekuje se da će 50% sredozemne obale biti urbanizirano do 2025. go
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak je u svom izlaganju rekao i ponovio što su još mnogi drugi kolege rekli da zapravo sustav i organizacija nije bitna, mi mislimo samo suprotno da je vrlo bitna i da je zapravo ključ. I ako stvorimo dobar sustav, to znači da će se poštivati Ustav i zakoni Republike Hrvatske. Bez obzira o kojem segmentu se radi, sustav je vrlo bitan, Iako imate dobro posložen sustav, zapravo je i nebitno tko obavlja posao, koja je stranka na vlasti, sasvim je nebitno jer sustav funkcionira. Mi moram težiti tome da u Republici Hrvatskoj sustav funkcionira da zakone koje donosi Sabor Republike Hrvatske da se oni provode i takvu poruku mi iz sabornice moramo slati. Zakoni koje mi donosimo moraju se provoditi, to je jedna stvar, a druga stvar pozivati se na to da ako čelnik jedinice lokalne samouprave ili regionalne ne odgovori pučkom pravobranitelju pa će biti sankcija zbog toga da će se on smijeniti. Jer … znate kakav mi imamo zakon na koji način su čelnici jedinice lokalne samouprave birani i da je prema sadašnjem zakonu su praktički gradonačelnici i načelnici nesmjenjivi. I da smo govorili da taj odnos zakonodavnog tijela, znači općinskog vijeća, ili gradskog vijeća sa načelnikom i gradonačelnikom nije dobro uređen i da ga jedino možemo birati referendumom. Znači nije to dobro. Hvala lijepa.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, želim ispraviti dva netočna navoda uvažene zastupnice Holy, a to je pod prvo da je kriza manjim djelom uvjetovala rebalans ovaj proračun, znači globalna kriza a većim djelom da se radi o rebalansu proračuna radi bezidejnosti Vlade. Pa ja vjerujem da su barem tako kažu zastupnici na ovoj strani sabornice dobili na 396 stranica razno raznih ideja i meni je žao što i vas nije inspiriralo. A moram napomenuti da osobite napretke pokazujemo u resoru Ministarstva prostornog planiranja i zaštite okoliša u kojem ste upravo vi radili pa ste možda imali mogućnosti direktno utjecati i u vrijeme koalicijske Vlade sa <PARTY>-om na čelu. I drugi ispravak netočnog navoda je da se ovoj zemlji ponovo dogodio <PARTY>. Mislim da ste trebali reći da je hrvatski narod po peti put za redom a do sada smo imali šest parlamentarnih izbora u novijoj hrvatskoj povijesti birao <PARTY> i da se možda samo jednom prevario. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Kliman, bivši ministre Kliman, ja sam stvarno zadovoljan sa vašom raspravom i rasprava je od vas krenula u jednom potpuno drugom smjeru koji bi ja osobno očekivao od <PARTY>-a i od onoga kako je zapravo bila intonirana od državnog tajnika da je to neko dobro djelo koje se sada radi jer se mudro gleda na slijedeću sezonu. Ali samo želim potvrditi da ne samo Potraga, ne samo Provjereno, nego i emisije HTV-a i unutar Labirinta potvrđuju ovo o čemu vi govorite a to je da je žmirenje ne na jedno, nego na oba oka dovelo čak do toga da za jednu Istru za koju kolega isto kaže to je nešto drugo, ali i ja sam svjedok da u Istri upravo radi novca i vi govorite i stranih ljudi koji imaju taj novac se potpuno ne poštuje zakone jer se vidi da je to za ove vlasti moguće.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice. Iz vašeg iscrpnog izlaganja Izvješća o radu za 2020.g. uočila sam da ste intenzivno surađivali s tijelima državne uprave i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave unatoč pandemiji covida-19. Rekli ste da su neka županijska povjerenstva za ravnopravnost spolova više aktivnija, a neka manje aktivnija. Pa evo kako ja dolazim iz Brodsko-posavske županije kakva je suradnja s tim županijskim povjerenstvom i kako možda poboljšati suradnju s manje aktivnim županijskim sredinama. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče g. Jandrokoviću. Uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici. Deklaracija o položaju hrvatskog naroda u BiH donesena je u <PARTY>-u 14. prosinca 2018. Deklaracija na temelju Ustava RH i relevantnih zakona i strategija potvrđuje skrb za sveukupni politički i društveni položaj Hrvata kao konstitutivnog i jednakopravnog naroda u BiH. Neupitna je podrška Hrvatske teritorijalnom integritetu i suverenitetu BiH, a jednako tako neupitno je da je glavni preduvjet postojanja funkcionalne i stabilne BiH zadovoljstvo ukupnom kvalitetom života pripadnika svih triju jednakopravnih konstitutivnih naroda i ostalih građana prema ustavnim načelima koja su bila dogovorena Deytonsko-Pariškim mirovnim sporazumom prije točno 25 godina. Nažalost, svjedoci smo da se Hrvati u BiH suočavaju s teškoćama u ostvarivanju vlastitih prava svojevrsnim institucionalnim nasiljem koje se očituje u onemogućavanju njihova legitimno političkog predstavljanja i drugim negativnim društvenim pojavama koje proizlaze iz te činjenice. Kulturna identitetska, ekonomska pitanja i ostalo. Stoga institucionalna pomoć Hrvatske koju tematizira ova deklaracija itekako potrebna kako bi opstali Hrvati u krajevima BiH u kojima stoljećima žive. Svjesni da je ovo pitanje prvorazredni nacionalni hrvatski interes u ostvarenju institucionalne pomoći Hrvatske Hrvatima u BiH u 2019. godini i razmatramo izvješće iz 2019. godine sudjelovali su predsjednik Vlade, članovi Vlade te drugi dužnosnici i državna tijela. Dopustite da prema obvezi deklaracije i njenom sadržaju predstavim Godišnje izvješće MVEP-a <PARTY> o provedbi Deklaracije o položaju hrvatskoga naroda u BiH odnosno u ostvarenju institucionalne pomoći RH političke, gospodarske, kulturne Hrvatima u BiH. Predsjednik Vlade RH g. Andrej Plenković sudjelovao je u brojnim političkim i društvenim aktivnostima koje su imale cilj pridonijeti stabilnosti BiH jer su težili ostvarenju ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda, time i punu r
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Grubišiću i vi ste spomenuli teške pregovore, ali i prosvjednike i prosvjede danas koji su se okupili ovdje ispred Sabornice. Prosvjedi su gotovo uvijek korisni jer i građane i vladajuće upozoravaju na to da su građani ti koji kontroliraju vlast a vlast podsjećaju na to da će građani loše poteze moći kazniti na sljedećim izborima. Biti će još prosvjeda za vrijeme ove Vlade ne samo zato jer povlače neke nepopularne poteze nego i zato što je njihov stav prema biračima takav da se stječe dojam da ljudi ne znaju što je za njih dobro. Ne može se gledati na ljude s visoka a ne očekivati otpor. Bilo je dosta riječi i o zapošljavanju na crno. Pa ako netko mora birati između toga hoće li nahraniti dijete i kupiti mu knjige ili namiriti Linića tu je izbor jasan. Porez mora biti pošten, svrhovit i podnošljiv. Tek tada možemo pričati o ozbiljnim sankcijama za one koji ne plaćaju. Hvala.
Gospođo potpredsjednice, štovane kolegice i kolege. Povreda članka 210. jer štovani kolega Lesar raspravlja o sljedećoj točki dnevnog reda. Nije se držao utvrđenog reda koji smo utvrdili. Znači raspravljao je o točci Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave. Ja priznajem da je to usko vezano uz ova prva dva zakona, ali to je povreda Poslovnika jer to nije u dnevnom redu. Ispravak netočnog navoda odnosi se na izjavu da će svi, ponavljam svi, općine, gradovi i županije, ajmo reći imati veći prihod ili profitirati ovom izmjenom. Ja ponavljam i to smo govorili jučer da bi ovim izmjenama Fond za izravnanje praktično bio ukinut a time bi bogatije općine dobile više, a siromašniji manje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege. Svaki zakon, svake izmjene i dopune nekog zakona kad počnemo govorit o tome da su počinjene nepravde, ako stvara nove nepravde i ako rješava stare nepravde novim nepravdama nije u svojoj supstanci dobar. Ako je u jednom krugu građanki i građana Republike Hrvatske, bez obzira odakle su, nastao osjećao da je ovaj zakon nepravedan prema njima onda je trebalo postupiti drugačije i to moram reći. Zakonodavci, kao prvo, pitanje prebivališta mogli se napraviti transparentijim da ste dali jedan anex kako je to riješeno u drugim zemljama Europe. Bez obzira što to vi znate neki znaju, to veliki broj građanki i građana kojih se to tiče ne zna. Drugo, ovaj zakon je rezultat dugogodišnje politike Republike Hrvatske odnosno političkih struktura Republike Hrvatske u odnosu na Bosnu i Hercegovinu općenito, u odnosu na Hrvate u Bosni i Hercegovinu. I moram reći, bez obzira što je ovaj ton naše rasprave vrlo, pa rekla bih čak i iznenađujuće civiliziran, valja biti svjestan da je godinama korpus hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini i pitanje kako se organizirati bio način kako je hrvatska politička elita rješavala neke svoje probleme i svoja pitanja. I to nije bilo pravedno prema hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini. Građanke i građani koji su prijavili svoja prebivališta u Republici Hrvatske, a dolaze iz Bosne i Hercegovine djelomično i nisu znali da to nije bilo regularno i da nije regularno jer nema prava na ta prebivališta. No ja se pitam kako ćemo riješiti pitanje onih koji su to znali pa su se koristili takvim ljudima koji su iz svoje nevolje došli. Iz nevolje su došli. Nitko ne mijenja svoju zemlju iz dobroga, nitko ne odlazi zato što je nešto dobro. On odlazi iz uzroka migracije koji su u ovom slučaju bili rat i druge vrste preseljenja kao prateći elementi ratnih događanja na ovom području. Dakle postoje ljudi kako smo čuli ovdje, imaju prijavljeno po 30 osoba. Tko su ti lj
Poštovani predsjedniče Vlade RH gospodine Andrej Plenkoviću, poštovana ministrice, poštovani ministre, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Poštovani ministre Ćoriću. Zadnjih nekoliko tjedana razgovarao sam s radnicima Rafinerije Sisak, mojim prijateljima, poznanicima. U tijeku su pregovori između poslodavca i sindikata u kojima sindikati nastoje postići da se ne otkazuju ugovori o radu za 200-njak radnika Rafinerije Sisak već da se zadrži veći broj radnika, a da se manjem broju radnika otkažu ugovori o radu uz zadovoljavajuću otpremninu i to onim radnicima koji su blizu mirovine. Na koji način Vlada RH može utjecati na procese koji se odvijaju u INA-i s obzirom na najavljene otkaze u Rafineriji Sisak i s obzirom na najavljene investicije poput ustrojavanja logističkog centra izgradnje biorafinerije ili solarne elektrane? Hvala. Poštovani ministre Ćoriću, hvala vam lijepa na odgovoru. Pozitivno je da se planiraju daljnja ulaganja u INA-u na području Siska i uz podršku Vlade RH, no moram izraziti nezadovoljstvo svih Sišćanka, Sišćanki i Sišćana poslovnom politikom MOL-a koja se provodi od 2003.g. kada je MOL otkupio 25% + 1 dionicu i kada su MOL-u prepuštene pozicije članova uprava nadležnih za financije i nabavu jer jedan od prvih poslovnih poteza MOL-a bio je prekid suradnje sa sisačkim hrvatskim tvrtkama koje su proizvodile odjevne predmete za sve inine radnike. Isto tako vjerujem da nema niti jedne Sišćanke ili Sišćana koji se slaže s takvom poslovnom politikom MOL-a koja u konačnici i dovodi do otkazivanja Ugovora o radu radnicima rafinerije. Hvala vam lijepa.