EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa. Vrlo kratko. Kada govorimo o posebnim kategorijama otpada i naknadama, jednim dijelom ste u pravu kada govorite da su te naknade prekomjerne odnosno one se isplaćuju iznad onoga što je potrebno. I upravo zato mi po hitnom postupku mijenjamo te naknade pogotovo kada se radi o gospodarenje otpadnim vozilima gdje je ustanovljeno da je nakon uspostave sustava da u pojedinim fazama dakle kod sakupljanja i obrade te naknade mogu biti manje odnosno negdje u nekim fazama i procesima se mogu čak i ukinuti. Kada govorimo o sivom tržištu ovaj zakon zapravo osigurava da se otkup sekundarnih sirovina registrira sve ono što prelazi osobne potrebe u Zakonu je definirano koja je to financijska vrijednost. I taj otkup se mora po prijedlogu zakona obavljati putem žiroračuna znači da je evidentiran, a samim time da će biti plaćen i porez. I zato nam je isto tako važno da uvedemo u sustav, evidentiramo i da se za to plati porez. Ukoliko vi samo propišete obvezu plaćanja poreza zapravo to je sada propisano porez na dodanu vrijednost, a niste registrirali tu trgovinu onda smo u problemima jer imamo visoko postotak sive ekonomije. I upravo ovim zakonom rješavamo da većina prodaje odnosno trgovine sekundarnih sirovina bilo otpadnih sirovina se registrira, evidentira i da se na to plati porez. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Amandmanom 1. dakle s obzirom da je stupila na snagu nova Uredba komisije kojom se mijenja Uredba 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada. U tijeku donošenja Konačnog prijedloga Zakona mijenja se način navođenja te iste uredbe. Hvala. Predloženim amandmanom omogućava se jedinici lokalne samouprave da područje pružanja javne usluge prikupljanja, miješanog komunalnog otpada i biorazgradivog komunalnog otpada odredi na razini mijene samouprave. Dakle, mjesnog Odbora gradske četvrti ili gradskog … Sukladno Zakonom kojim se uređuje lokalna i područna samouprava. Sukladno tome dorađuje se i stavak 7. na način da odluka sadrži i određenje područja
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, pa evo vidimo da je primjedbi i primjeni i provedbi ovog zakona prethodilo više problema koji su bili manje-više čak i realni i objektivni, međutim evo pozitivan primjer koji ste vi pokazali kroz svoju raspravu i poštovani kolega iz Novske ste pokazali da unatoč problemima da se puno toga moglo odraditi i puno toga pripremiti i spremnije dočekati provedbu ovog novog zakona koji je pred nama. Probleme možemo svesti kao najveće, najveći problem imovinskopravne odnose, međutim možemo ih nazvati i sociokulturološkim odnosima, relacijama, tradicijskim relacijama u različitim regijama RH. Međutim, jedan od problem koji je danas spomenut to je mogući problem organizacijski u JLS poglavito onim manjima u smislu nedostatka financijskih sredstava, nedostatka stručnih kadrova upravo radi nedostatka novaca, međutim evo RH je pokazala partnerski odnos i omogući će da i takvima se provede komasacija. Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. U Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti iza članka 67.a dodaje se članak 67.b koji glasi, a čuli smo ga danas u cjelodnevnoj raspravi. Znači, ravnatelj zavoda ima jednog ili više pomoćnika ravnatelja. Pomoćnike ravnatelja imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra nadležnog za rad. Broj pomoćnika ravnatelja, djelokrug rada, ovlasti i odgovornosti pomoćnika ravnatelja utvrđuje se statutom. Dakle, Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti uređuje se posredovanje pri zapošljavanju, profesionalno usmjeravanje, obrazovanje u cilju povećanja zapošljavanja radne snage, osiguranje za slučaj nezaposlenosti, aktivno djelovanje na tržištu rada u cilju poticanja prostorne i profesionalne pokretljivosti radne snage, novog zapošljavanja i samozapošljavanja, izvore sredstava za djelatnosti HZZ-a te ustroj, upravljanje i obavljanje djelatnosti zavoda. HZZ vodeća je institucija na hrvatskom tržištu rada, a predstojeći ulazak Hrvatske u Europsku uniju svakako predstavlja poticaj za reformu tržišta rada u skladu sa smjernicama Unije. U skladu s tim bit će potrebna i adekvatna koordinacija radi otvaranja tržišta rada da bi naposljetku došlo do integracije sa europskim tržištem. Funkcija jednog ili više pomoćnika ravnatelja Zavoda za zapošljavanje trebala bi tome doprinijeti. Što bolja koordinacija bit će nužna i iz razloga što je pred samom Europom razdoblje izazova što se tiče zapošljavanja, a na što je nedavno upozorio švicarski Adecco, najveća svjetska agencija za privremeno zapošljavanje. Predstojeća razdoblja izazova posljedica su činjenice da se najveća tržišta rada Francuska, ali i ostale članice euro zone suočavaju sa paralizirajućoj dužničkom krizom. Slijedom toga europska tržišta rada slabe. U pogledu zapošljavanja i socijalnih pitanja u Europskoj uniji postoje dva temelja politike zapošljavanja
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pučki pravobranitelj je ustavna kategorija, a njegova je funkcija dodatno osnažena posljednjim izmjenama Ustava, po kojima je pučki pravobranitelj dobio imunitet kao i saborski zastupnici, a na ustavnoj se razini priznaje samostalnost i neovisnost u radu. Stoga je jasno valjalo izmijeniti, odnosno donijeti potpuno novi zakonski tekst kojim se izmjenjuje zakon iz 1992. u skladu sa izmjenama Ustava, razvojem institucije, te uočavanjem potrebe za poboljšanje. Kao što je rečeno institucija ombudsmana nastala je u Švedskoj, postoji već više od 2. stoljeća i kroz ta 2. stoljeća rada ta institucija je značajno evaluirala i od tamo je prihvaćena u brojnim zemljama svijeta. Te stoga smatram da s pravom možemo tamošnji model gledati kao na svojevrsni uzor. Zato mislim da donekle ne stoje prigovori da ne bi trebali gledati kako je sada to uređeno u Švedskoj, Danskoj ili ostalim razvijenim zemljama jer ako prihvatimo do kraja taj argument tada ne bi trebali ni voditi ovu instituciju jer je ona dakle sama svoje izvorište ima u tim državama, dakle već preko 2. stoljeća. I nisu sigurno te zemlje postale takve kakve jesu zbog toga jer su pazile samo na načelo efikasnosti, dakle da ne potroše koju kunu. Jer prije 2. stoljeća Švedska možda i nije bila bogatija nego što je Hrvatska sada, ali očito da razvoj tih društvenih institucija utječe na to da i razvoj društva u cjelini se održi na jednoj naprednijoj razini. Tako u Švedskoj se tamošnja izvješća ombudsmana s velikom pažnjom čitaju, proučavaju i u tamošnjem Parlamentu Rizla i u drugim državnim organima kao i zainteresiranoj javnosti. Kroz godine svog postojanja očito je da je ta institucija dakle pomogla kao što sam rekao da i Švedska postane zemlja visokog poštivanja ljudskih i građanskih prava i društvenim uređenjem koje mnoge zemlje uzimaju za uzor. Stoga treba pozdraviti odredbe koje omogućavaju evoluiranje te instituc
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, doista i nas socijaldemokrate kao i vas demokrate muči cijena udžbenika. I upravo se iz tog razloga zalažemo i smatramo da se treba zalagati za razgranatost udžbenika i za višesvešćanost upravo zato da imamo sveske u koje se ništa ne upisuje, u sveske koji se mogu nasljeđivati, koji se mogu dati dakle u obitelji, s jedne strane. S druge strane, vjerujte da su i roditelji itekako zainteresirani da se povežu i roditelji imaju svoje kanale kako onda te udžbenike mogu za povoljniju cijenu prodati odnosno nekome darovati. I kao što sam to rekla u svojoj raspravi. Činjenica je da treba poraditi na svijesti naših udžbenika da se udžbenici čuvaju. Tada ćemo imati posve sigurnu situaciju da takav razgranati udžbenik, takav višesvešćani udžbenik netko može naslijediti, ali s druge strane neće ga moći naslijediti ako ga sami đaci, sami učenici neće čuvati. Hvala.
Da, kolega u pravu ste. Senzibilizacija građana za odvojeno prikupljanje otpada, za razvrstavanje otpada, općenito ekološka senzibilizacija građana je zapravo najvažnija, najosnovnija stvar. I činjenica je da smo u tome učinili najmanje. Ali tu je i velika obaveza jedinica lokalne samouprave prije svega dakle da svoj segment, dakle da svoju malu jedinicu lokalne samouprave učine ekološki čišćom, da je učine ekološki prihvatljivijom. Stoga je dakle i na jedinicama lokalne samouprave prije svega da koriste sredstva EU koja su upravo nam otvorena za senzibilizaciju stanovništva za učinkovito gospodarenje otpadom. Hvala lijepo. Zahvaljujem. Prvo, dakle ono što se odnosi na natječaj za energetsku učinkovitost obiteljskih kuća, tu lokalna samouprava u novom modelu nije isključena, ona se i dalje može uključivati i županije i gradovi i općine da li će ovaj model biti efikasniji, ja mislim da hoće, ali treba, ajde pustite da ga provjerimo, da ga provjerimo nakon natječaja pa da vidimo nakon godinu dana da li je taj projekat bio po volji. Gledajući argumente, odnosno gledajući postavke tog programa i tih 600 milijuna kuna koje se dijele na domaćinstva, ja sam uvjeren da će on biti puno kvalitetniji nego što je to bio prije. Ja nisam euforičan kolega, niti sam prezadovoljan radom fonda međutim već dugo se bavim lokalnom politikom i znam usporediti rad prijašnjeg fonda i sadašnjeg fonda za zaštitu okoliša, to ne da su ogromne razlike spram odnosa spram lokalne samouprave nego i posla kojim se bavi, nego to jednostavno nije usporedivo. Što se tiče solara kako napravit sporazum sa HEP-om da se struja prodaje, jako teško ali moguće. Evo moja općina je učinila to za jedan mali solar, doduše od 2 kilovata ali postoji mogućnost, dakle temeljem novog pravilnika da ne morate tražiti prodaju u mrežu nego da možete tražiti onaj brojčanik koji vam se zapravo okreće u natrag i time štedite svoju električnu energiju a ne prodajete ju u mrežu. Dakle, ima ta mogućnost u pravilniku. Hvala lij
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici, htio bih samo intervenirati u dijelu gdje se pred Hrvatskom javnošću ostavlja dojam da je za znanost i obrazovanje izdvojeno manje sredstava. Upravo želim reći da je izdvojeno više u odnosu na lanjski proračun 6,38% a kada je riječ o tehnologijskim istraživanjima i djelatnosti onda tu smo osigurali jedan iznimno povećanje i to u visini 52,93% doduše jednim dijelom od zajma Svjetske banke, ali upravo to pokazuje koliko je u ovom proračunu i kakvu je poziciju dobila znanost, tehnologija i obrazovanje. Hvala.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. I naravno da pozdravljam vašu inicijativu da se ovakvom važnom zakonu donese konsenzusom, to je naša obveza svih nas koji smo ovdje izabrani. U tom svjetlu sugerirat ću vam nešto što vidim kao problem ovog zakona, a to je stručni savjet za obnovu. On će biti ključno tijelo u donošenju programa mjera, a program mjera je ključan dokument za provođenje obnove. Zbog toga mislim da bi bilo dobro da se stručni savjet bira u Saboru i pozivam vas da prihvatite taj prijedlog jer na taj način ćemo osigurati i raspravu, a u konačnici nadam se i konsenzus kod izbora tako važne institucije. Međutim osim toga, pozivam vas da razmotrite i činjenicu da su u savjetu predviđeni predstavnici HUP-a i HGK, a nisu HOK i sindikata i to bi također trebalo uvažiti kako bi dobili široko i transparentno tijelo koje će doista moći pomoći. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem. Drage kolegice i kolege zastupnici moram reći da je rasprava o prijedlogu Zakona o liječenju neplodnosti i postupcima oplodnje biokemijskom pomoći, zapravo vrlo simptomatična i meni kao zastupnici ovaj prijedlog govori o tome tko smo mi, što smo mi i kakvi smo mi u ovom Domu. Nije na nama da nas raspravljamo o medicinskom dijelu za i protiv ovoga ili onoga, nego zapravo ovo govori o našem mentalnom sklopu, dali mi nešto hoćemo, dali mi nešto možemo i dali mi imamo hrabrosti da u nešto krenemo. Rasprava koju smo danas vodili pokazuje da mi ako nešto hoćemo onda ćemo se brzo dogovoriti, a ako nećemo, onda ćemo naći tisuću jedan razlog i argumenat protiv. Mi naprosto iz ovog Doma šaljemo parovima i svima onima koji imaju problema na tom polju koji regulira ovaj zakon, šaljemo poruku, draga gospodo vi imate problem, on je vaš problem i izvolite ga sami rješavati, pa makar to bilo u Sloveniji ili drugoj europskoj državi. Ne mogu zaista shvatiti činjenicu da smo pred 30 godina i u onoj tzv. Jugoslaviji mogli biti u rangu europskih zemalja koje su riješile ovu problematiku na jedna način zaista moderan, zadovoljavajući način i koji je kroz 30 godina pokazao da zaista ima razloga da smo ga donijeli i da prati trendove u biokemijskoj i medicinskoj djelatnosti. Mi danas se zapravo bojimo. Imamo moralne norme, imamo etičke norme, imamo pravne dileme i imamo sve probleme smo u ovom zakonu iznijeli, međutim osnovni problem je taj što uz sve te dileme i probleme, mi zapravo nemamo političke volje. Kada bismo imali političke volje, onda bismo ovaj zakon donijeli, uredili ga danas kako najbolje znamo i umijemo, a eventualno kroz vrijem bi ga popravljali i dopunjavali što bi rekli novim trendovima koji su zaista u medicini vrlo brzi i sigurno je da protek od 5 do 10 godina otvara mogućnosti velikim razvojnim procesima, velikim mogućnostima o kojima recimo pred 20, 30 godina nismo niti sanjali. Međutim, mi možemo recimo u Saboru donijeti neki za
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja unaprijed molim oprost za svoje govorenje, jer ja ću govoriti o ovoj temi, neću govoriti o ničemu drugome, kao što je praksa u ovome Saboru da se iskoristi jedna tema, a onda se razgovara o Bog te pita čemu. Naravno da ovo što je izgovoreno Jadran kamen i uzor je vrijedno naše pozornosti i vrijedno je možda jedne posebne rasprave o tome, ali ne u okviru ove točke. Tako da ispadaju govorenja na tu temu čisto kao jedan politički marketing, a ne briga za rješenje problema koji objektivno postoji, i slažem se, ali se rješava na ovakav način, nego se na problemu radi, a ne o njemu samo govoriti. Dakle ja bih govorio ono za što sam se prijavio, o ovome izvješću, i mislim da se izvješću nema što zamjeriti jer je uredno prikazano, stanje pregovaranja pa ga u tom smislu podržavam. No je li sadržaj ovoga izvješća mogao biti drugačiji, očito nije, jer on održava onakvo stanje kakvo je, bez obzira kolika i kakva su naša očekivanja bila da bi se moglo to dogoditi. Ono što je važno za ovo izvješće na prvom mjestu je činjenica da je ovo prvo izvješće koje se donosi nakon odluke da se izvješća ova donose, dakle nakon donošenja zakona krajem 2008. godine, i da zapravo ovo izvješće govori o svojevrsnom polaganju nekakvog prijamnog ispita za ulazak u EU, ispunjenje određenih uvjeta. Međutim, i u ovome slučaju kao i u slučaju recimo klizanja postoje tehnički elementi koji se ocjenjuju, a postoji jedan uvijek objektivan, odnosno subjektivan umjetnički dojam. U ovome trenutku u ovom izvješću govorimo praktički o ovome tehničkom dijelu bez obzira kako ga netko sa svoje strane i sa svojim interesima i sa svojom strategijom i taktikom ocjenjuje, ali mislim da je izvješće za period od 1.07. do 31.12. prošle godine u vrijeme predsjedanja Belgije Vijećem Europe, EU mislim dobro, detaljno i odgovorno sačinjeno. Sve ovo što bi dalje govorio bit će vezano uz Europu i naše nastojanje da svoje pregovaranje završimo sa
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo, bilo bi dobro kada bi se više rasprava tempiralo odnosno kada bi dobile sreću o braniteljima da se raspravlja u nekakvom predizbornom vremenu, onda bi svi podržavali hrvatske branitelje, a ne samo ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske. Današnji govori upućuju da svi kažu hvala veliko braniteljima, ali ako se vratimo nekoliko mjeseci unazad ili godinu dana onda je to bilo povika otkud vas toliko, velike mirovine, danas su im male mirovine i malo nas je. Problem je kažu tih 500 tisuća registriranih branitelja, a vrlo dobro znamo da samo jedno ratište '95. godini imalo preko 215 tisuća vojnika mobiliziranih i trajalo je barem tri, četiri dana. Da ne pričamo o zapadnoj Slavoniji, da ne pričamo o ovim dijelovima sa Bosnom i Hercegovinom i da ne pričamo o istočnoj Slavoniji. Znači, samo u toj godini je moralo biti preko 300 tisuća hrvatskih branitelja s puškom ili sa manjerkom u ruci, ali bez manjerke se nije moglo radit, da ne pričam sad o liječnicima koji su to radili. Izvješće kao izvješće prekrasno, 6,2 milijardi potrošeno po svim ovim navedenim na ovoj stranici broj 3. i to je super. Kad pogledamo sve terapije za hrvatske branitelje ne mogu donijeti dobra kao što su to ove zadruge, braniteljske zadruge. Zamislite, jedna zadruga, mi smo ih osnovali 337, samo da ima po 10 ili 15 zadrugara koji dolaze i da im se da ove godine po 50 tisuća kuna što radi da se samo jedan branitelj ne ubije, mi smo na dobitku. Da šljivu proizvode, malinu, kupinu da beru u šumama, mi smo u plusu. Spasili smo jednu obitelj, spasili smo jedan život. A radna terapija je svima poznato da je nešto što je najbolje. Nadalje, u ovome izvješću se govori o stambenom zbrinjavanju. Tu nisu još uvedeni oni dijelovi koji se rade na područjima posebne državne skrbi putem drugog ministarstva gdje se hrvatskim braniteljima na tim područjima daju državni stanovi odnosno kuće koje je država kupila ili im se daju darovnice u trajno vlasništvo. Činjenica je da tog
Ja se slažem gospodine zastupniče sa ovim što ste rekli. Ja smatram da rasprava nije trebala započeti sinoć u ono vrijeme. Predsjednik Sabora, odnosno predsjedatelj nije povrijedio Poslovnik ni jednoga časa. Ali je zapravo određena logika da se tako važnom dokumentu kao što je državni proračun osigura odgovarajuće mjesto i odgovarajuće pozornost. Ja sam jučer trebao govoriti u ime kluba, imao sam spremnu raspravu, ali sam odustao od govora u 15 do 6 i nakon toga su bili prozvani pojedinačni zastupnici. Njih 7, 8 je naravno već bilo na putu prema utakmici, što nije grijeh. Ja nadam se, a pogotovo što je utakmica bila dobra. A naravno i ovo što vi govorite o zastupljenosti ministara, odnosno državnih tajnika jednako tako o interesu ostalih zastupnika pokazuje zapravo da se mi prema tako važnom dokumentu, i tu ponavljam ono što sam rekao, ne odnosimo na pravi način. I onda nam zapravo kad izostane prava problemska rasprava u ime klubova ostaju replike ili često ispravci netočnih navoda, kao replike što sam ja upravo maloprije doživio. Dakle nema ispravka netočnog navoda, ali se ne ide ni sa replikom. Tako da ja onda ne mogu više odgovoriti i to je apsolutno na neki način deformacija uopće naših poslovničkih odredbi, a pogotovo o tako važnoj temi kolega Liniću kao što je državni proračun. Hvala lijepa. Hvala lijepa kolegici Antunović na mogućnosti da odgovori na nešto na što nisam mogao odgovoriti jer po našem Poslovniku ako ne bih tražio povredu Poslovnika nisam mogao jer su kolege govorile pod ispravkom netočnog navoda nešto o čemu ja uopće nisam govorio. Tako je kolega Peronja ponovio ono što sam ja rekao da je došlo dakle do nominalnog smanjenja vanjskoga duga. Ali ja sam rekao da je to zapravo stvarno povećanje i vanjskoga duga. Prema tome to nije bio ispravak netočnoga navoda. … Oprostite, mislim nikada se nije ograničavala, ograničavao sadržaj replike. Nemojte to onda ni meni raditi. Ali o tome je govorila kolegica Antunović. Dakle ja odgovaram na njenu repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Lucić evo kad već pričamo tko je tko radio, evo ja ću reći da sam ja radio u poreznoj upravi 11 godina. I nikad nisam nikome rekao da je lopov, nikad nikome. To što vi kažete da se priča da su poduzetnici lopovi, ja nisam nikome rekao, evo mogu to reći svoje. I uvijek smo nastojali pomoći, koliko se to može u zakonskim okvirima. Druga stvar, ovdje ste vi nekoliko puta spominjali represiju, ja sam od 2000. do 2011. nekoliko puta se mijenjao opći porezni zakon, dal ste vi ikad vidjeli zakon u kojem nema neke represije u njemu. Pitanje je smo kako se ona dozira, ovo nije represivan zakon. Dapače, evo ako će razgovarati o ovoj listi dužnika, to će čak možda i pomoć nekim poduzetnicima, možda će čak i pomoć nekim poduzetnicima da vide s kim rade, možda kažem. I još bi nešto možda naglasio, podvukao što je gospodin zamjenik ministra, gospodin Lalovac ovdje rekao, država na žalost u zadnje 2, 3 godine, država je bila veliki generator krize, sa neplaćanjima da ne kažem još nekakvu goru riječ. I sigurno da poduzetnici koji su radili sa državom, ako im država nije platila imali su silnih problema. A mislim da je gospodin zamjenik ministra to posebno naglasio, da će država voditi računa o upravama i menadžmentu javnih poduzeća da se to više ne dogodi. Pa ako država traži odgovornost od svojih, onda neka i prihvati se malo o tome razmisli, al evo vjerujem država će prva napraviti korak i vjerujem da će kažnjavati menadžment koji neće ispunjavati svoje obaveze prema poduzetnicima. Evo hvala lijepa.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, vi ste spomenuli moto ove Vlade. Na tom motu ste vi ušli u Hrvatski sabor, “pokrenimo Hrvatsku“ i pokrenuli smo je. Prema tome, činjenica je da vi kao zastupnik iz Osijeka da smo očekivali da ćete ne samo ove projekte koje ste spomenuli, nego i druge projekte, čitav niz projekata koje Vlada realizira u Osijeku kroz različite resore da ćete ih podržati. Na žalost od te potpore nije bilo ništa. Kad smo tražili od vas da podržite projekte hrvatske Vlade u Osijeku vi ste glasovali protiv toga, glasovali ste protiv proračuna i to je istina. Tražili smo od vas da glasujete i da podržite proračun u kojemu su ti projekti o kojima vi govorite, vi ste glasovali protiv, a sad pitate Vladu hoćemo li mi to učiniti. Da, ja ovdje govorim učinit ćemo i sve one projekte koji su u proračunu u različitim resorima. Riješit ćemo ih. Ističete posebno gospodarsku zonu. Pa nije valjda da Vlada treba otvarati gospodarsku zonu u Osijeku. Pa nije valjda da je Vlada otvorila gospodarsku zonu u Dugopolju ili 200 gospodarskih zona u Vukovaru dvije otvara grad uz potporu Vlade. I tu vam kažem, imate našu potporu i sve što treba što je u Vladinoj domeni mi ćemo to učiniti. Ali nemojte očekivati od nas da mi dođemo u Osijek i mi radimo vaš posao tamo u gradu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bubalo oprostite što vam okrećem leđa, ali ja bih se osvrnuo na jednu vašu primjedbu, zapravo citirali ste poštovanog kolegu Vukšića da je <PARTY> jednako <PARTY>. Što sam pogriješio? Da je <PARTY> jednako <PARTY>. Kad govorimo o poreznoj politici to naprosto nije istina. To je zapravo evo ja mogu reći jedna mantra vas i vaših kolega nije sada bitno možda ni u ovoj točki vi je stalno ponavljate i mislite ako je dovoljno puta ponovite da je to istina. Normalno da u ove dvije minute šta nas sve razlikuje od <PARTY>-a i gospodin ministar Linić je utrošio puno vremena da kaže zbog čega su ovi proračuni drugačiji od onih prije ali evo recimo nemojmo zaboraviti da je ova Vlada na čelu sa gospodinom Linićem uvela red u poslovanje javnih odnosno državnih poduzeća. Sjetimo se samo koliko je bilo dana neplaćanja u zdravstvu. Vi ste se osvrnuli da se ne ispunjava ova naša obaveza što smo rekli da će biti 60 dana rok za plaćanje. Bit će jer je jasno rečeno da tko se ne bude pridržavao roka od 60 dana da će za to i odgovarati. Također evo možemo se malo ako za promjenu da kažemo i o fiskalizaciji. Iz redova <PARTY>-a kada je počeo taj projekt čulo se je niz primjedbi onih organizacijski da neće uspjeti pa do nekih tehničkih. Međutim evo fiskalizacija je jedna od najboljih projekata koje uvodi red u javne financije. Prihodi od poreza ne padaju između ostalog i zbog toga. Tako da kažem ne morate stalno ponavljati da je <PARTY>=<PARTY> jel to jednostavno nije istina. Hvala.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče, za potrebe provođenja uredbe države članice trebaju imenovati nadležna tijela, ovim prijedlogom predlaže se MUP-u kao nadležno tijelo koje je ovlašteno izdati nalog za uklanjanje terorističkog sadržaja u svim državama članicama. Isto tako prilikom procijene jel nešto teroristički sadržaj ili ne ministarstvu je dana ovlast da može zatražiti mišljenje Vijeća za elektroničke medije, u smislu slobode izražavanja i informiranja propisuje se i suradnja s HERA-om za mrežne djelatnosti u smislu donošenja odluke o izloženosti terorističkom sadržaju. Znači to je jedan multidisciplinarni pristup i što smatrate kako će to u praksi funkcionirati suradnja različitih tijela oko donošenja odluke? Hvala.