EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo. Moje pitanje je namijenjeno ministru znanosti, obrazovanja i sporta ali s obzirom da ga nema moram postaviti i pitanje državnom tajniku, gospodinu Neviu Šetiću. Naime prije godinu dana donijeli smo u Hrvatskom saboru novi Zakon o sportu. Tijekom procesa donošenja ministar Primorac ga je prezentirao kao revolucionarni iskorak u poboljšanju općeg stanja u hrvatskom sportu. Posebice u rješavanju nereda u profesionalnom sportu i naplati dugova profesionalnih klubova najavljujući i slanje USKOK-a u klubove s netransparentnim i sumnjivim poslovanjem. Sukladno zakonu trebalo je biti osnovano Nacionalno vijeće za sport, po prvi put donesen Nacionalni program sporta, Pravilnik o sportskim građevinama, provedbeni propis o naplati javnih davanja i tražbina neprofesionalnih klubova, osnovan informacijski sustav u sportu. Također je trebao biti donesen i pravilnik o uvjetima, vrsti i načinu obavljanja te evidenciji i dokumentaciji liječničkih pregleda sportaša. Nije mi poznato je li do danas imenovano povjerenstvo za profesionalne klubove, ali mi je poznato da proces preoblikovanja praktično stoji na mjestu, a to je preksinoć u emisiji "Otvoreno" potvrdio i Igor Štimac rekavši da privatizacija klubova još ne ide. Svi rokovi za donošenje i provedbu navedenih akata su prošli, a ne vidim ni naznake o tome kada će se u tom smislu nešto promijeniti? Moje pitanje glasi: zašto nisu ispoštovane odredbe Zakona o sportu vezano za rokove donošenja podzakonskih akata i imenovanja stručnih tijela i zakona? Hoćete li i kada donijeti odnosno predložiti Saboru na usvajanje navedene akte i stručna tijela nužna za potpunu provedbu i oživotvorenje Zakona o sportu? Ili je cijela procedura donošenja zakona bila farsa u funkciji brisanja dugova profesionalnih klubova? S obzirom da se bliži kraj mandata ove Vlade i ovog saziva Sabora, a nisu izvršene preuzete zakonske obveze što ćete poduzeti? Hvala. Naime ne mogu biti zadovoljna sa odgovorom gospodine državni tajniče, s obzirom na to da
… netko nije ugasio ili šta je bilo, ne čuje se? To su njemački podaci koji govore, dakle o 90 000 ljudi u zadnje četiri godine. Znači, nisam ja izmislio, slobodno provjerite. A očito niste bili u dvorani, a možda ste bili, ne bih htio sada … kada je kolega Šuker o tome govorio puno više u raspravi. Cijenjeni kolega, ja bih volio da je bila kamera vas snimila kad sam ja govorio rekli ste nešto vrlo ružno u ovom Hrvatskom saboru, ali to je ako postoji kamera to je vama na čast kada sam ja govorio i mislim da to nije način komunikacije u Hrvatskom saboru ako ćemo prostačiti onda mislim da nećemo daleko doći. Evo ja sam novi u Hrvatskom saboru. Smatram da to nije red na koji način možemo razgovarati. Vi se ne morate sa mnom slagati ideološki ili bilo na koji drugi način, ali ono što ste izrekli vi jako dobro sami znate što ste izrekli. Kamere tu imaju ako su to snimile, ali ja ne bi o tome. Ali molim da držimo ipak jedan dignitet. Kada sam govorio o 90 000 ljudi onda sam to rekao samo za Njemačku. Dakle, ja bih molio da pratite moju raspravu, a svijet nije Njemačka.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Prije svega sam se oprijedjelio da i osobno diskturam ovu temu, iz prostoga razloga što želim uložiti neke amandmane. I na jedan amandman na priudlog kluba zastpunika <PARTY>a, jer smatram da nije dovoljno dobro riješeno pitanje prava kandidata predsjednika Republike da može podnositi prigovor izbornom povjerenstvu i zbog toga prelažem amandman da se u članku 47. važećega zakona iza riječi: kao i kandidat za predsjednika Republike koji je nazdovoljan takvom odlukom da se oni brišu. Tako bi se praktički mogla omogućiti takva sitaucija. I predlažem da se iza članka 14. doda novi čalnak 15. postojeći 15. da postane 15.a u prijedlogug kluba zastupnika <PARTY>a. NO ja moram reći da ne prijedlog koelga odnosno Vlade RH vezano za zakon o financiranju izborne promidžbeza izbor predsjednika REpublike Hrvatseke sam napravio čitave sete amandman. I to amandmana koji ne samo da su vezani uz predloženi tekst zakona, nego i amandmana koji idu i šire od predloženost teksta poštujući pravilo da se u Zakonu o hitnom postupku raspralja u pravom i drugom čitanju i da na taj način se zapravo otvara mogućnost da se amandmanski pokuša pporaviti u cijelini ova materija. MOram reći da sam radio an ovim amandmanima zajedno sa udrugama koje prate izbore za predsjendika Republike Hrvatseke i ne samo za predsjednika Republike Hrvatske, nego inače izbornu kampanju u RH. A osobito u tom pogledu ističem Gong i sukladno i njihovom a i mojem osbonom stajalištu i stajlištu kluba ja smatram da trebadonjeti zakon koji ćeregulirati izbornu kampanju a ne izbornu promidžbu. I zbog toga predlažem amandman prvo na naslov zakona tako da se naslov zakona promjeni i da on glasi, konačni prijedlog zakona o financiranju izborne kampanje za izbor predsjednika Republike Hrvatske. Isato tako smatram da u članku 1. treba sasvim drugačije urediti pitanje šta uređuje ovaj zakon i zbog toga predlažem da tekst glasi, Ovim zakonom se uređuje definciija izborne kampanj
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegica Antičević je rekla naravno netočno: "Državni odvjetnik je u svom usmenom obraćanju nama danas rekao i demantirao ministra Kirina da je broj kaznenih djela raste." Znači rekla je da je državni odvjetnik rekao kako broj kaznenih djela raste. Upravo suprotno, državni odvjetnik je u svom usmenom obraćanju kazao kako broj kaznenih djela u osnovi ne raste i da situacija nije alarmantna kako se to ponekad u javnosti želi prikazati. A vi također ste svojom raspravom željeli pokazati da je to alarmantno.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, gospodine Petkoviću, kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a prihvaća Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2014. godinu. Metodologija izrade izvješća vrlo je dobra, a samo izvješće sadrži brojne podatke i daje vrlo detaljan uvid u ovu problematiku. Vidljiva je suradnja nadležnih tijela državne uprave, ustanova i institucija, jedinica lokalne i regionalne samouprave, organizacija civilnog društva. 4,9% u ukupnom broju prijavljenih kaznenih djela odnosi se na kriminalitet droga. Za tako nizak postotak vjerujem da su u prvom redu zaslužni zaposlenici MUP-a i carine i na njihovom radu želim im se u ime kluba <PARTY>-a i zahvaliti. Važna i pozitivna promjena dogodila se izmjenama Kaznenog zakona koji razlikuje posjedovanje droge za osobnu konzumaciju od posjedovanja za daljnju prodaju, te je prekršajno sankcioniranje uz izricanje novčane kazne i mjera obaveznog liječenja. Ne samo što je prekršajni postupak jednostavniji, brži, što štedi novac iz državnog proračuna, ali ga i puni naplatom prekršajnih kazni, nego je puno važnije da mladi ljudi koji se zateknu u ovom prekršaju upute se što ranije na liječenje, rad za opće dobro a ne da sudski postupak traje i nekoliko godina i time se gubi sama svrha. Veća je korist za društvo, a da ne govorimo o stigmi koja takvoj osobi može obilježiti cijeli život kada znamo da prema rezultatima istraživanja u eksperimentiranje s drogom kreću iz znatiželje na nagovor prijatelja. Postoji u našem narodu izreka mladost, ludost i u redu je da prema tim mladenačkim ludostima budemo blago nakloniji. Pri tome ne smijemo smetnuti s uma dvije važne činjenice. Mladi ljudi u Hrvatskoj relativno rano dolaze u kontakt s drogom. Prosjek je 16 godina, droga je marihuana. S 20 godina su u kontaktu sa heroinom, a tek s 26 godina kreću na liječenje. 10 godina prekasno. Zato je tu izuzetno važno prevenirati takvo ponašanje, a to se
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege! Predložene izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi nadograđuju i usavršavaju uspostavljeni sustav lokalne samouprave koji kroz dosadašnju praksu zaslužuje ocjenu uspješnog projekta čime ne želim umanjiti obvezu za trajno stvaranje pravnih i političkih pretpostavki za konstantno jačanje lokalne i regionalne samouprave. Ovim zakonskim prijedlogom osnažuje se te pozitivne tendencije, prije svega institucionaliziranjem godišnjeg priznanja za najbolju praksu u lokalnoj i područnoj samoupravi kojeg bi dodjeljivala Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Nacionalnog saveza jedinica lokalne i područne samouprave. Ovo priznanje osim pozitivnog poticajnog efekta implicira i nesumnjivo korisnu suradnju Vlade Republike Hrvatske sa Savezom lokalnih samouprava u ocjenjivanju i usmjeravanju razvitka lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj. Nadalje, prijedlog sadrži razmišljanja i odluku o napuštanju monotipskog modela lokalne samouprave koji se do sada prakticirao a sastojao se u statusnom niveliranju jedinica lokalne samouprave bez obzira na njihovu veličinu, gospodarski, kadrovski, tradicijski ili općenito društveno-gravitacijski potencijal. Time su do sada sve jedinice lokalne samouprave imale isti pravni status u odnosu na jedinice višeg stupnja odnosno prema organima središnje uprave i u načelu obavljale iste poslove. Politipski model uveden je u ovom prijedlogu kroz pojam velikih gradova koji su gospodarska, financijska, kulturna, zdravstvena, znanstvena i prometna središta šireg okružja te imaju potencijal za obavljanje većeg obima poslova od onog lokalnog značenja. Ovim je selektivno napravljen daljnji iskorak u decentralizaciji upravnih funkcija te je udovoljeno prigovorima iz spomenutih sredina koje su i do sada pretendirale to obavljati i ukazivale da imaju sposobnosti preuzeti te obveze. Izmjenama zakona koje se odnose na izbor članova poglavarstva, krug kandidata za izvršnu vlast ponovo je p
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, prije svega pohvaljujem uspostavu Državnog inspektora nešto što je ugašeno prije 5 ili 6 godina i pokazalo se na terenu jako lošim. Izneseno je već niz razloga za to i ja ne bi se u tome ponavljao jedino bi prenio glas ljudi, znači obrtnika, malih poduzetnika koje inspekcije posjećuju i nadaju se da će to sada biti puno usklađenije puno funkcionalnije, da im neće u jednom tjednu dolaziti 5 različitih inspektora jer ne znaju jedan što radi onaj drugi, nego će sad se objedinjavat na jednom mjestu i znat će se kad se ide kod koga u inspekciju. Jednu stvar samo da pitam ili kažem znači Državni inspektora ustrojava se središnji ured u Zagrebu i područni uredi ispostave područnih ureda, ja se nadam da će se to napravit po jednom korektnom načelu da neće doći do majorizacije pojedinih županija nad drugima i da će se poslovi ravnomjerno rasporediti i da će se na cijelom području RH obavljati na jedinstven način. Hvala lijep.
Poštovani kolega Bošnjaković, imali ste mekanu raspravu u odnosu na ovaj prijedloga zakona i sviđa mi se takav pristup i stav. Izrekli ste da i ovaj sastav Vlade i ovaj saziv Sabora je na početku, no obzirom na gospodarsku i društvenu krizu u kojoj se hrvatsko društvo nalazi, vjerujem da se hoćemo složiti da svi skupa moramo dati maksimum, da moramo trčati brže. Gospodin Bošnjaković, može? Da nam gospodarski rast koji Hrvatska ima nije dovoljan, da odnos umirovljenika i radno zaposlenih ugrožava mirovinski sustav, da nam je broj nezaposlenih prevelik, da nam je broj stalno radno zaposlenih premalen, da su zakoni međusobno neusklađeni, time neprovedivi, da poduzetnici traže jasna, provediva i održiva pravila i da zato definitivno ono što sam u prijašnjoj replici rekao moramo prestati sa populizmom i politikanstvom. I ono što ste na samome kraju pozvali i rekli da ne urušavamo sustav u čemu se u potpunosti sa vama slažem jer je to odgovoran pristup, da doista i kroz ovaj zakon i kroz sve ostale tražimo cjelovita, sadržajna i sustavna rješenja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima kolegice i kolege. Pri kraju svih ovih današnjih rasprava ja ću u svojoj pojedinačnoj raspravi opetovano naglasiti kako je ovo temeljni zakon o sustavu zdravstvene zaštite, koji će zasigurno svojim novim odredbama učiniti bolju racionalizaciju i veću učinkovitost liječenja u našim ustanovama. Podupirem nastojanja resornog ministarstva da se uredi sustav dežurstava u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i u svim djelatnostima jer je to do sada bio jedan od ključnih problema u osiguranju kvalitetne zdravstvene zaštite naših bolesnika kako u urbanim kvalitetne zdravstvene zaštite naših bolesnika kako u urbanim sredinama tako i u ruralnim područjima gdje je taj problem bio još više naglašen. Ovakvim pristupom će se zasigurno osigurati dostupnija i ravnomjernija zdravstvena zaštita svim građanima a isto tako i rasteretiti bolnička služba koja u danima praznika, vikenda i večernjim satima, iznadprosječno opterećena sa brojem bolesnika koji svakodnevno dolaze. Dosad su nam upravo ti pacijenti imali problem nakon obavljenog pregleda i zbrinutosti u našim ustanovama, nisu imali mogućnost dobivanja propisane terapije od strane svog liječnika u ljekarnama što ovakvim postupkom, ovakvim dežurstvima će svakako se to ispraviti i omogućiti da ti naši bolesnici dobiju ono propisano a sve u svrhu izlječenja naših bolesnika. Naravno da se postavlja kao i bitno pitanje i određivanje koncesija u domovima zdravlja, tko će dobivati te koncesije a tko neće. Svjedoci smo da je u dosadašnjim godinama bila realnost i nažalost praksa da u tom ključnom trenutku odluka se uvijek prepuštala kako ravnateljima domova zdravlja, tako i županima naših županija što je imalo ponekad i loše izbore i stavljalo sve one sudionike u svim tim natječajima katkad u neravnopravne položaje. Ovim zakonskim prijedlogom mislim da će se to ipak ispraviti i da će taj postupak biti transparentniji jer će upravo predstavničko tijelo tih regionalnih uprava
Evo nisam baš siguran da su prodana 25% plus jedne dionice upravljačka prava. Bio je to ovako jedan elegantniji način. Koliko ja znam bilo je u upravi, bilo je 8 ljudi, 5 iz Hrvatske i 3 iz Mađarske. Evo kolege će me ispraviti koji su dilale tamo tih 25%, a za svaku relevantnu odluku trebalo je 6 glasova. Dakle, 5 naših, 3 Mađara. Za sve važnije odluke trebalo je 6 glasova. Ako to nisu upravljačka prava prodana, onda ne znam što je. Ali što je interesantno još je vrlo, vrlo interesantno da o prodaji 25% plus jedne dionice INA-e nije donijela odluku ni Vlada ni Hrvatski sabor. Pa se treba pitati kome je bilo u interesu da Mađarima pod hitno uvali uz sve ovo što su uz to dobili. Po mom mišljenju to je definitivno izdaja i ove države ako ćemo baš tako.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Ovaj zakon je zaista izuzetno važan, jer je istinitost i objektivnost u domeni revizije zapravo jedan od najvažnijih preduvjeta financijske discipline. Pa mi zato dopustite da podsjetim da je Zakon o reviziji koji je bio donesen krajem 2005. godine do danas pokazao neke nedostatke i da se zaista objektivno ukazala potreba tijekom njegove primjene za uskladbu određenih zakonskih odredbi, pa i za određene značajne zakonske iskorake, odnosno izmjene. Dakako da potrebu donošenja novoga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji nalaže i usklada zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske zajednice. Radi objektivnosti mislim da je potrebno reći da su i do sada izvješća o radu revizije u ovom Saboru dobivala pohvalu, zbog svoje objektivnosti, zbog svoje sveobuhvatnosti i zbog svoje stručnosti. Osobito važna pitanja koja se uređuju novim Prijedlogom zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o reviziji su sljedeća. Mogućnost obavljanja revizije stranih revizora na području Hrvatske, provođenje javnog nadzora nad revizorskom strukom, provjera kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora, te uvjeti za stjecanje certifikata za zvanje ovlaštenog revizora. Dakle, uvažavajući europska iskustva certifikat se mora izdati i revizorima iz drugih država, tako da reviziju pod propisanim uvjetima mogu obavljati i strani državljani. A što se tiče javnog nadzora nad revizorskom strukom i komorom javni nadzor mora provoditi tijelo neovisno od struke i javni nadzor mora biti djelotvoran a mogu ga provoditi samo osobe koje nisu profesionalno angažirane u provođenju revizija. Svakako se podrazumijeva i očekuje da takve osobe moraju biti stručne i moraju biti moralne, uz to što je preduvijet da su dobri poznavatelji revizije. Radi tog je predviđeno i formiranje odbora za javni nadzor koji odbor na prijedlog ministra financija imenuje i razrješava Vlada. O
Hvala lijepa. Kratko samo, da ne bi bilo dezinformirano ovo naše saborsko zasjedanje o jednom pitanju oko proračuna BiH. To je jedan neobičan način donošenja proračuna u BiH, dijeli se, dolazi sve na jedno mjesto, Upravni odbor za neizravno oporezivanje disperzira to prema entitetima i prema Distriktu Brčko. Taj proračun države BiH je kotizacijski proračun, onoliko koliko dopusti jedan entitet i drugi entitet i Distrikt Brčko dakle toliki izgleda taj proračun. Nema niti jednu razvojnu poziciju proračun BiH jer sve što se financira, financira se iz proračuna entiteta jednog i drugog Distrikta Brčko i iz županijskih proračuna. Tamo su županije ustavna kategorija, nisu statutarna kategorija. Dakle, istina je da Upravni odbor za neizravno oporezivanje određen dio sredstava dakle vraća na način kako je to rekao gospodin Vinković. Ali ovo je čista istina na koji način, dakle čisti kotizacijski proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepo potpredsjedniče <PARTY>-a. Poštovani kolega Bulj, uvažena ministrice. Pa evo ja se isto slažem sa većinom stvari koje ste rekli, trebamo tu jednu suradnju i državnoga nivoa, posebno naravno i lokalnoga nivoa. S tog aspekta isto jedan poziv da se lokalna samouprava u ovom trenutku kad će isto podnijeti jedan veliki financijski teret ove krize, da se kroz državu također, nađu nekakvi instrumenti koji će njoj pomoći jer ona jedino ima kapacitete da također, da ovdje jedan veliki prilog. Da, donijeli smo puno strategija, nažalost puno je i toga što nije bilo realizirano u tim strategijama. Ovo je jedan lijepi, onako idealistički poziv, uzorimo hrvatske njive, ali moramo krenuti od nekakvih temelja. Činjenica jest da mi još uvijek nemamo sređene zemljišne knjige, da imamo masu stvari, da imamo puno ... odnosa koji su neriješeni. Imate ljude koji bi ulagali u poljoprivrednu, međutim, nemate neki temelj napravljen. Moramo tu od tuda krenuti. Hvala.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Nisam pristaša udaraca ispod pojasa, ali trebamo reći jednu stvar. Država dobiva prihod od jedne trećine od prihoda županijskih lučkih uprava. Kad je riječ o lukama posebne namjene ili o lučkim upravama poput one od Rijeke, prihod je 100%-tni, 100%-tni. I to je prihod države. Dakle, trećina od županijskih lučkih uprava plus 100%-tni prihod koji je vezan za ono što su državne lučke uprave. I to je ok. Dakle, i ono što se dobiva od pomorskog dobra, gradovi, općine, županije red je da vraćaju u pomorsko dobro. Red je da vraćaju u pomorsko dobro. Neka to onih 10, 20% sa tim novcima se onda dobivaju novci i od Europske unije, tamo gdje postoje gotovi projekti. Tamo gdje postoje gotovi projekti. I to su sredstva s kojima, dakle, možemo uložiti u onom dijelu, a moramo imati gotove projekte, možemo dobiti onaj dio koji je dio bespovratnih sredstava. Netko daje u tome, a netko ulaže u onom dijelu koji je prostorno-planska dokumentacija, pa imovinsko-pravni odnosi u onom gdje imamo tri razine prostornog uređenja, dakle svatko je dao nešto, na sve tri razine. Na sve tri razine. I onda je nemoguće da što bi rekli Francuzi, ponašamo se kao … ili što bi rekli u Hrvatskoj, kao seoski gedža ići okolo po gradilištima i reći to su moje pare, ja sam ti to dao. Ne ide. Ne ide. Pogotovo ako smo iz Primorsko-goranske Županije, koja inače u Državni proračun godišnje uplaćuje milijardu kuna više od onoga što dobiva nazad. I to je po meni u redu. Jer jedna smo država. Jedna smo država, ali kažem, govorim isključivo o odgoju. A sad ću reći nešto što i bolje, nemojte me krivo shvatiti, da dalje ne nastavim. Jedna od stvari koja je, isto tako, vezano za pomorsko dobro i taj preporod lučkih uprava i luka, je vezano, da izvinete i za jedno mjesto u kojemu jedna osoba ima gostionu i vidite baš se tamo realizirao projekt. Baš se tamo, igrom slučaja. Ali onda poslije kada je ministar napadnuo, onda je rekao, ne, ne kaže, nemam ja s time ništa
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče. Uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, pa evo u ovaj kasni sat ubiti sam odustala od masu toga što sam i planirala u raspravi govoriti. Mislim da je puno toga rečeno i o razlozima ukidanja državnog inspektorata. Činjenica da smo imali i neujednačen paralelni sustav koji je bilo vrijeme da se ujednači, ujednačilo se način da se inspekcije raspodjele po resorima odnosno po ministarstvima što je po meni sasvim logično i takva je praksa i u većini ostalih zemalja. Dakle, ovo je jedan u nizu zakona koje je neophodno donijeti kako bi se ustrojila inspekcija unutar ministarstva. ovim zakonom je jasno navedeno na šta se odnosi. Iskreno nadam se da se neće ponavljati više slike od prošle sezone sa zatvaranjem objekata i vjerujem da će se ubuduće državni proračun više puniti iz djelatnosti turizma i ugostiteljstva ne zbog kazni i pečaćenja. I Klub <PARTY>-a podržat će ovaj zakon. Hvala lijepa.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, rezultati uvođenja aktualnih mjera pokazuju da restriktivno smanjenje socijalnog kontakta smanjuje širenje zaraze među građanima. No isto tako opravdanim smatram sve veću zabrinutost gospodarstvenika za njihovu poslovnu budućnost, ali i svih građana i njihove aktivnosti, ponajprije djecu koju ste u svom izlaganju spominjali. Jasnim informacijama o načinu i dinamici uvažavanja mjera zasigurno bi im umanjili osjećaj neizvjesnosti. Strateško promišljanje, te pravovremena i otvorena komunikacija s njma trebale bi biti osnovne smjernice za daljnji rad stožera civilne zaštite. Češki primjer reakcije ugostitelja na lošu komunikaciju trebao bi nam prije svega biti pokazatelj važnosti ovog problema.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolege i kolegice, nekoliko riječi. Kao što sam rekao u mojoj replici mi danas živimo u društvu informacija i te informacije tako brzo kolaju, toliko ih ima da se mi jednostavno niti znamo nositi s tim, niti se nosimo s tim, niti ovo društvo ima pojma kako uopće na bilo koji način izaći na kraj s tim. Mi se po pitanju informacija ponašamo puno bliže tome kao da je 1970. godina, a ne 2017. godina. Mi štitimo naša imena i prezimena koja pišu na liftovima, na zidovima, kad nazovu telefonima, a s druge strane na internetima, na mobitelima u principu se nalazi toliko osobnih podataka da mi ni sami nismo svjesni da sve to imaju što imaju. Jedan primjer, iako to danas nije in, Multiplus plus ili već kako se zove card kartica od Agrokora. Malo tko uopće zna kad uzmete tu karticu da ti ljudi kojima ste dali karticu i kad je svaki dan provlačite u dućanima ne znaju samo vaše ime, prezime i adresu gdje živite. Oni znaju sve što kupujete sve te podatke bilježe, znaju vaše životne navike, dnevne navike, vaše zdravstveno stanje, običaj i sve živo. To su sve ogromni osobni podaci. Takvi osobni podaci se u nekakvoj teoriji, tzv. big … koriste za velike analize svega i svačega, za predviđanje, ponašanje, čega god hoćete. Sve su to apsolutno osobni podaci. Ja sam duboko uvjeren da 90% minimalnog korisnika multiplus card kartice i sličnih kartica nema pojma da se sve to tamo nalazi. A nemaju pojma zato što im najčešće nitko nije ništa ni objasnio. Naša djeca u školama uče kako se ponašati u prometu, kako sigurno prelazit cestu, kako da paze na crveno svjetlo, na zeleno svjetlo. Ali ih nitko ne uči kako sigurno se ponašati na internetu, a na žalost ili na sreću danas ima oko njih puno više interneta nego ulica i automobila. I na žalost ili na sreću danas mogu nastradati na tom internetu čak i puno gore nego na tim ulicama od automobila i drugih prijevoznih sredstava i statističke veće su šanse da nastradaju tamo, nego na ulicama. Naš obr