EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Cijenjeni gospodine potpredsjedniče, predstavnik Vlade, kolegice i kolege. Sloboda kretanja robe, sloboda kretanja ljudi i usluga te sloboda kretanja kapitala temeljni su stupovi na kojima počiva Europska unija, a kojima se i Hrvatska mora prilagoditi. Reforma hrvatskog sustava gradnje kao sastavni dio europske slobode kretanja robe započela je prošle godine donošenjem Zakona o gradnji koji je stupio na snagu 1. listopada. Njime su stvorene osnove pokretanja uspostave sustava kontrole građevnih proizvoda sukladno europskoj direktivi za to područje. Zakon o gradnji je dao osnove uspostave sustava kontrole građevnih proizvoda, ali ne i sva potrebna pravila ponašanja na zajedničkom europskom tržištu. Sloboda kretanja robe u području graditeljstva primjenjuje se na građevne proizvode koji premda proizvedeni u jednoj od članica Europske unije moraju biti takvi da se mogu ugrađivati u drugoj članici. Naravno taj proces ne može biti bez problema jer se u toj drugoj državi primjenjuju i drugi zahtjevi koje građevine moraju ispunjavati, a postoje i razlike u znanju i vještinama osoba koje građevni materijal ugrađuju. Direktivom o građevnim proizvodima kojoj zemlje članice Europske unije rješavaju probleme iz područja građevnih proizvoda određuju se bitni zahtjevi za građevinu jednaki za sve države članice te uporabljivi građevni proizvodi kao proizvodi s takvim svojstvima koji osiguravaju da će građevina ispunjavati bitne zahtjeve, pri tome se pretpostavlja i ispravna ugradnja građevnog proizvoda. Ispunjavanje ovih odrednica osigurava da uporabljivi građevni proizvod u svim zemljama članicama na jednak način služi ispunjavanju bitnih zahtjeva. Prema europskoj direktivi za građevne proizvode 6 je bitnih područja gdje je potrebna usklađenost i posebna briga, mehanička otpornost i stabilnost, sigurnost u slučaju požara, higijena, zdravlje i okoliš, sigurnost u korištenju, zaštita od buke, ekonomičnost korištenja energije. Budući da su zemlje članice Europske unije postavljale z
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Sabora. Prije svega mi dozvolite da doista zahvalim svima onima koji su sudjelovali u današnjoj raspravi jer ja mislim da je današnja rasprava išla na dobrobit hrvatske brodogradnje i išla za time da se hrvatskoj javnosti pa i svima nama pojasne određeni momenti, određeni koraci, određeni postupci u procesu sanacije restrukturiranja hrvatske brodogradnje. Žao mi je što svi oni koji su sudjelovali u današnjoj raspravi nisu u ovome trenutku u sabornici, prokomentirati ću samo vrlo kratko neke od stvari koje su se mogle čuti a za koje mislim da sam krivo shvaćen u svojem početnom izlaganju. Prije svega želim još jedanput reći, naravno da privatizacija nije i ne može biti sama po sebi cilj nego je cilj sanacija i restrukturiranje hrvatske brodogradnje koje će za posljedicu imati opstanak hrvatskih brodograđevnih poduzeća i to je pravi cilj. Privatizacija je samo sredstvo. Rekao sam u svojem izlaganju da su neke zemlje provodile proces sanacije i restrukturiranja bez ulaska privatnog kapitala. Dakle, nisam govorio da su Italija i Poljska privatizirala svoja brodogradilišta pa ih sada reotkupljuju kako je bilo rečeno u nekim komentarima, nego sam govorio dakle da su, još jedanput ću to reći Italija i Poljska provodile proces sanacije i restrukturiranja koji se na kraju pokazuje da nije bio previše uspješan i sada te zemlje upravo kreću u privatizaciju koju i mi predlažemo kao sredstvo za postizanje cilja. Želim reći da sam zapamtio onu izreku i onaj zahtjev gospodina Kajina, gospodin Kajin veli bilo bi dobro da ministri svojom imovinom garantiraju za uspješnost privatizacije a ja postavljam stvari ovako. Ako dakle, proces sanacije i restrukturiranja ukoliko ga provodi sama država bez sudjelovanja privatnog kapitala podrazumijeva da država mora u ovome trenutku preuzeti preko 8 milijardi kuna obveza na teret poreznih obveznika i za sljedeće trogodišnje razdoblje i još dodatnih, još dodatnih nekoliko milijardi kuna. I ako taj proces p
Hvala g. predsjedniče Sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade, kao što znate, Vlada je u saborsku proceduru uputila Zakon o civilnim žrtvama rata. Zakon sam pročitao, ali iz zakona je teško razumjeti tko su neprijateljske snage ili to ovisi iz kojeg se kuta gleda. Molim vas konkretan odgovor, je li to hrvatske branitelje, ali porezne obveznike zanima hoćemo li mi plaćati i agresorsku vojsku i pomagača kojeg smo pobijedili u Bljesku i Oluji? I molio bih vas da kažete pred hrvatskom javnošću tko je za vas agresor, a tko je žrtva u Domovinskom ratu? Hvala vam lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom evo ja sam u razgovoru sa članovima Društva prijatelja životinja i oni su me zamolili i zato želim skrenuti pozornost na članak 10. gdje se želi obrisati riječ podrijetla iz članka 90. stavka 1. čime bi se dozvolilo klanje životinja na gospodarstvima na kojima te životinje nisu uzgojene što smatram lošom odredbom. Iako smatram da bi se zakonski trebalo zabraniti klanje životinja u domaćinstvima već bi se to trebalo raditi u klaonicama koje imaju propisane uvjete. Trenutno je po određenim uvjetima dozvoljeno klanje životinja na gospodarstvima gdje su životinje i uzgojene. Ovom promjenom dozvolilo bi se i klanje životinja na gospodarstvima na kojima one nisu uzgojene, odnosno da pojednostavnim netko može kupiti živu životinju i u svom domaćinstvu je zaklati ako to koristi za svoje potrebe. Što smatram da zbog minimalne dobrobiti životinja treba biti zabranjeno. Ako je to već dozvoljeno u domaćinstvima koja uzgajaju životinje za klanje ne vidim razloga zašto bi to bilo dozvoljeno za kupljene životinje no vidim potencijalnu mogućnost zlouporabe i ugrožavanja ionako minimalne dobrobiti životinja. Smatram da svaka životinja koja se kolje mora biti barem omamljena prije klanja i od strane stručne osobe uključujući i životinje u domaćinstvima. Ovom izmjenom daje se prostora još većem broju nestručnog usmrćivanja životinja. Umjesto da se zabranjuje klanje životinja u domaćinstvu ili barem propiše obvezno klanje od strane stručnog osoblja ovom izmjenom želi se dozvoliti i kupnja životinja za klanje u domaćinstvu s čime se ne slažemo. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Da, kolega Bitunjac lijepo je rekao. Međutim u članku 57. kaže se: "u šumi ili na šumskome zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske može se osnovati pravo služnosti u svrhu izgradnje vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova, eksploatacije mineralnih sirovina, obavljanje turističke djelatnosti, uzgoja stoke i divljači" i sada članak 6. kaže: iza riječi: "divljači" dodaju se riječi: "slično". Ja sam reagirao radi toga, jer to "slično" mi smo imali sličnih primjera da to slično pretvorimo u nešto drugo. Želim reći da to "slično" bilo bi dobro da iza "slično" bude "slični infrastrukturni objekti" i onda ćemo izbjeći sve ove stvari o kojima netko želi polemizirati kako god hoćemo. Podržavam ovo šta ste rekli. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Temelj kvalitetnog zdravstvenog sustava su provoditelj zdravstvene zaštite, odnosno djelatnici u zdravstvu, te dostupno i uređeno zdravstvo, a u središtu sustava je zadovoljan bolesnik. No hrvatski zdravstveni sustav daleko je od toga. Nema jasnog programa sanacije i reforme zdravstva, nema plana rješavanja nagomilanih dugova u zdravstvu. Limiti koji se svaki mjesec doznačuju zdravstvenim ustanovama neujednačeni su, nepravedni i nerealni. Osnivački općih i županijskih bolnica ulažu u zdravstvene ustanove, ali i kadroviraju i zapošljavaju po svojim kriterijima i ključevima. O listama čekanja u hrvatskom zdravstvu da ne govorimo. A kriteriji po kojima se dodjeljuju limiti nepoznati su. Jel' to stranačka pripadnost, neki raniji dogovori bez da se vrednuje stvarni, odrađeni rad. Tako su u mnogim bolnicama limiti jednaki ili čak manji od troškova za plaće. Evo nekoliko primjera nakaradnosti sustava glede financiranja. U dvije slavonske opće bolnice kojima gravitira po 60 do 80 000 stanovnika jedno je dodijeljen mjesečni limit oko 5,4 milijuna kuna, a za plaće troši više od 6 milijuna, a drugoj 9 i pol milijuna. Naša bolnica u Čakovcu za duplo više gravitirajućeg stanovništva ima limit svega 10,9 milijuna kuna, a po obrađenom slučaju dobiva skoro duplo manje od bolnice sličnog ranga na jugu Hrvatske. Jedan od najvećih generatora povećanja ukupnih obaveza i trošak rada zdravstvenih, zdravstvenih ustanova, ali i dostupnost široke lepeze lijekova građanima posebno skupih lijekova uz ostale neophodne materijalne rashode. No, je li krivica za lošu situaciju u zdravstvu na bolesnicima ili zdravstvenim djelatnicima? Ne. Našim sugrađanima treba omogućiti kvalitetnu zdravstvenu skrb. Djelatnici pak su svoje plaće koje su nekoliko puta manje nego u drugim zemljama EU i šire itekako zaradili. Oni svojim entuzijazmom i brojnim odrađenim prekovremenim satima jer nas nema dovoljno drže sustav koliko toliko dost
Poštovani kolega Maras, ono što sam primijetio u jednoj od naših prošlih rasprava i tada nisam htio reagirati da ne duljim, sada se to ponovno događa da vi ustvari jako slabo slušate govornike kada pričaju. Tako smo npr. imali situaciju od prije, a onda je to vaše neslušanje posljedica izjava koje evo mi imamo priliku slušati. Tako smo imali npr. kod izmjene Zakona o financiranju političkih aktivnosti gdje ste se uprli svom silom govoriti o tome kako ne treba ustvari vezati financiranje uz proračunske prihode a samo zbog toga što niste čuli ranije predstavnika svog kluba koji je rekao da je <PARTY> sa istim stavom namjeravao ili čak i išao u neku proceduru. I onda vi nas tu uvjeravate u svojim raspravama bar 10 minuta kako to nije u redu. Ne slušate, tako niste slušali ni kada vas je predsjednik pozvao ovdje da iznesete raspravu jer ste pričali na telefon. Očigledno niste slušali ni mene kada sam govorio zbog čega mi idemo sa ovim prijedlozima i zbog čega su to baš upravo samo ti prijedlozi a ne neki drugi. Iz istog razloga zbog čega vi niste mijenjali Izborni zakon svih ovih godina suštinski. Jer se niste mogli dogovoriti. Ovo su dvije stvari oko koje mi mislimo da se možemo dogovoriti i spremni smo saslušati argumente i mijenjati ih da budu još bolji. A da li je to stvaranje dojma ili je to nešto, nekakva možda malo ozbiljnija promjena, pa tu isto niste slušali svoje kolege kada su nam rekli da uvođenjem tri preferencijalna glasa uvodimo ozbiljne promjene u koalicijske odnose, u predizbornoj koaliciji. Ja ne mislim da je to toliko značajno ali mislim da je za hrvatski demokratski sustav, za izbore, uvođenje tri preferencijalna glasa zaista vrijedno i važno. A ako vi imate još promjena ovog zakona iza kojeg ste spremni stati i mi vidimo da su to dobre ideje i uz to imate 62 zastupnika a naš klub broji 14 mi ćemo se vrlo rado uključiti i pomoći vam.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege! Ja isto mislim da je ovaj zakon bi trebao biti neideološki, nestranački i da se doista ne odnosi ni na jednu ideologiju odnosno ni na jednu stranku i da doista … da je u središtu interesa ovog zakona zapravo građanin, pojam građanina i ništa više ni ništa manje, tako da ovo što je kolega Stazić govorio to sve stoji samo zapravo što su primjeri zapravo stari najmanje stotinjak godina, otprilike kad je kolega Kovačević spomenuo Kafku onda zapravo svaki put se pokazuje da dobra literatura anticipira jednu situaciju koja se sa industrijalizacijom svakako nužno dovodi do pojave birokratizacije. Pa zapravo i Kafka i … su zapravo pisci koji opisuju novu situaciju čovjeka koji se nađe upravo pred tom novom silom koja se zove birokracija, koja je zapravo siva, bezlična, impersonalna i zapravo mi se stotinjak godina zapravo bavimo time, a onda primjeri, ovi primjeri jednog ministra, drugog ministra, jednog premijera, trećeg premijera su zapravo, su primjeri koji ako budemo iskreno podnose varijaciju, mutaciju na bilo, na bilo kojeg premijera i ministra prije, prije ovih najnovijih događaja. Ono što je cinično zapravo kod Kafke je to da mu na kraju kada cijela priča prođe koliko se ja sjećam onaj vratar tamo kaže: «Pa to je upravo bio vaš šalter.» Eto vi cijeli, cijelo to, godinama hodate a upravo taj šalter je cijelog života zapravo čekao samo vas. I to je uvijek tako. Vidite ja isto smatram da je pravo na informaciju nešto elementarno ljudsko, temeljno ljudsko pravo i da dobro informiran građanin je zapravo pretpostavka za jednoga, stvaranje jednog, pretpostavka za jedno demokratsko društvo. Dobro informirana javnost, imati pristup javnosti je nešto što zapravo ja mislim nitko u Saboru neće sporiti. I bilo bi možda dobro da poneki put ove naše ideološke razlike koje su inače u parlamentarnom političkom životu normalne tako da ovako nekih prijedloga zakona ipak budu suspendirane jer to bez obzira š
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Od samog početka našeg puta kao samostalne države isticali smo želju da budemo dio EU. Htjeli smo da se Hrvatska europeizira, a to znači da istinski prihvati demokraciju i odbaci svaki totalitarizam. Dug put smo prošli do završetka pregovora i potpisivanja pristupnog ugovora 2011. godine. Nije bilo lako, bilo je teško, ali bili smo vjerodostojni i došli smo do cilja. Tu vjerodostojnost danas Vlada doslovce ubija ovim prijedlogom zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim postupcima članicama EU. Nije čak toliko bitno tko će sve prekosutra doći u Zagreb ili tko je odustao od proslave iz ovog ili onog razloga, bitno je i žalosno što je Vlada odustala od europskog ponašanja i prije nego što smo postali punopravna članica. Bojim se da to neće proći bez posljedica. Svi oni koji su radili na ovom prijedlogu o zaštiti osumnjičenih sudionika u ubojstvima od europske pravde nisu shvatili da Hrvatska neće biti uspješna i gospodarski razvijena dok se ne suoči s vlastitom prošlošću i otvori prema istinskoj, autentičnoj vladavini prava. Hrvatska je preuzela obavezu da postupi prema europskom uhidbenom nalogu bez vremenskog ograničenja i ne može se sada izigrati ono što je obećano. Bit će posve jasno ako ovaj zakon bude danas usvojen znači da je u Hrvatskoj izvršen udar na vladavinu prava. Od tog trenutka u Hrvatskoj više nije bitno tko je lijevo, a tko desno, bit će samo bitno tko je za demokraciju, a tko je protiv pravne države i protiv europske Hrvatske. Dame i gospodo zašto Vlada ovo radi? Zašto ulazi u sukob s Europom i sve hrvatske građane drže taocima tog sukoba? Kažu da je to zbog branitelja. Ali mislim da je nekorektno manipulirati sa braniteljima jer dobro znamo i u Vladi znaju da nijedan branitelj neće biti izručen europskim uhidbenim nalogom jer se rat vodio u Hrvatskoj, a ne na teritoriju drugih članica EU. Posebno treba imati na umu da su predstavnici današnje vladajuće koalicije bili izričiti protivnici
Štovani kolega Lučin stvarno ste načeli izuzetno važan problem. Primjerice Republike Hrvatska je rijetkih zemalja koja nema učinkoviti plan djelovanja u slučaju nuklearnog udesa. Mi imamo dva zavoda koja se bave tom problematikom Državni zavod za zaštitu zračenja i Državni zavod za nuklearnu sigurnost. Međutim oba zavoda nemaju operativu koja bi trebala biti stavljena u funkciju u slučaju stvarnog udesa. To treba načiniti civilna zaštita, ali nažalost interakcija među te tri institucije je vrlo, vrlo slaba ako ne i nepostojeća. I nadamo se da će prilikom ove rekonstrukcije Vlade, a prema dostupnim informacijama i prema zahtjevima sa HITRO-rez se ta dva zavoda spojiti u jedan, kako bi barem taj jedan budući zakon valjda učinkovitije surađivao sa civilnom zaštitom i zaista načinio učinkovit plan i program djelovanja u slučaju nuklearne nesreće, jer se Republika Hrvatska ponaša pomalo autistički kao da 30 kilometara zračne linije od Zagreba ne postoji nuklearka, a što više ta nuklearna elektrana jest u 50%-tnom vlasništvu Republike Hrvatske. Pa pretpostavljam da Republika Hrvatska ima i direktne ovlasti da intervenira u sigurnost toga objekta. Ali povratno treba onda i napraviti infrastrukturu na vlastitom teritoriju da se to sve provede u skladu sa međunarodnom praksom i propisima. Hvala.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa vrlo kratko. Evo kroz čitav današnji tijek se provlači pitanje zašto je danas ta rasprava vezana uz povjerenje predsjedniku Vlade kada su upravo protokoli njega vezani uz otvaranje nove ceste koje je i može se zaista reći poseban događaj. Ali prisjetimo se, a vjerujem da dijelim mišljenje svih nas sa ove govornice, da prije nekoliko dana kada je točka iz redova <PARTY>-a došla ta točka na dnevni red, pitanje predsjedniku Sabora je bilo zašto se odugovlači i ne ide odmah u četvrtak ili petak u proceduru pa je rečeno da je teoretski to moguće najranije radni dan u ponedjeljak, a u koji inače ne zasjedamo i predsjednik je obećao da ćemo staviti to kao točku dnevnoga reda na prvi dan normalnoga zasjedanja. Ako smo svi pametni a jesmo, onda to dobro znamo.
Poštovani kolega, ja se u potpunosti slažem sa ovim što ste iznijeli i rekli. I meni isto nije jasno niti je gorivo skuplje u zadnjih 4 godine od kada je bila jedna subvencija. Mislim da se radi evo možda ću slagati, ali bit će prilike da me se ispravi mislim da se radi oko 700 milijuna kuna duplo više. Jednostavno mislim da je najgore u svemu tome što su se građani odvikli voziti vlakom, zato što je ta vožnja vlakom kao što sam rekao u raspravi jest avantura. Jednostavno ne prati taj duh vremena, vraća nas više nego stoljeće unatrag, ali evo u nadi i u vjeri da učim od onih koji znaju i da postoji projekt ne tako velik ali baš zato u ovoj situaciji u kojoj jesu Hrvatske željeznice bitan da vidimo kako je netko znao to napraviti da odradimo veće i jače projekte, da radimo na izgradnji cijele infrastrukture i poboljšanja putničkog prijevoza jednostavno da se ne sramotimo. Kada ti dođe turist, kada sjedne u tvoj vlak, priča. I evo, jednostavno osjećam se loše kada pričam o željeznici. Hvala. Hvala potpredsjedniče. Kolega, vidim da smo na istom tragu, da spoznajemo iste probleme koje Hrvatske željeznice imaju. I naravno stava jesam da HŽ infrastruktura ili tko god je nadležan ne bi smio, ministar je nadležan a ne HŽ ukidati bilo koju liniju jer baš zbog tih dotacija države HŽ-a u putničkom prijevozu na prvom mjestu, tu mora postojati ta socijalna nota. Nadalje, svi znamo što znači prevoziti robe željeznicom ili cestovnim prometom i jednostavno željeznica i mora biti i jest temelj razvoja pogotovo u Slavoniji odakle, u istočnoj Slavoniji odakle dolazite. I iskreno se nadam da će željeznička infrastruktura jedan od važnijih dijelova projekta Slavonije. Hvala.
… Reiner. Hvala na vašem objašnjenju. Ja bih volio naravno da to i Vlada potvrdi. Ja se slažem da ovaj sporazum daje perspektivu boljeg izlaza naših poljoprivrednih proizvoda u Kanadu i ima interesenata među našim tvrtkama za taj povećani izvoz. No ono što sam ja kao čitanje postavio je nešto drugo, pitanje kako će utjecati na izvoz pa i poljoprivrednih proizvoda hrvatskih na europsko tržište ovaj sporazum, jer će kanadski proizvodi također dolaziti na to isto tržište koje gađaju i naše tvrtke – tržište Njemačke, Austrije, Italije i da li će time naši dobiti veću konkurenciju i da li će oslabiti zbog toga naš izvoz. Ja se nada da neće, ali to je jedna važna stvar koju mi kada donosimo odluku o ovom Sporazumu moramo znati kao i naši građani, a mislim da bi trebalo u kontekstu tom kontaktirati izvoznike, jer oni vjerojatno najbolje mogu procijeniti kako će ovaj sporazum djelovati na njih same bilo da se ide preko Hrvatske udruge poslodavaca, hrvatskih izvoznika ili Gospodarske komore kao strukovnih organizacija koje objedinjuju izvoznike pa i na kanadsko tržište, ali na europsko prije svega. Što se tiče jučerašnje rasprave ja vjerujem gospodine Reiner da se vi jako slažete sa mnom da su vrijednosti antifašizma ugrađene u Ustav Hrvatske. Jel' tako da se slažete? Pa to vam je jedino važno, sa svakom riječju se ne morate slagati naravno. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Gospodine Stier u potpuno ste se u pravu u ovoj svojoj komentaru i replici, vidi se da ste do nedavno radili na tim poslovima, da ste pobliže upoznati sa ovdje stvarima. Dakle, da sporazum između velikih trgovinskih blokova kao što je EU i Kanada ili EU i SAD, gdje se standardi trgovine, uključujući prava radnika, okoliša, sigurnosti hrane, dižu na jednu višu razinu. Naravno da imaju, ne samo utjecaj, na tržište tih zemalja, nego čak i puno širih, globalni utjecaj. Jer kada će neke afričke, jer ja sam spomenuo masu azijskih, arapskih i latinoameričkih država, željeti izvoziti i na europske tržište, oni će znat
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege i poštovana gospodo iz Ministarstva financija i iz porezne uprave naročito evo zahvaljujem na izlaganju kolege Hrelje koji me je nadahnuo na nekoliko pitanja, a prvenstveno se odnosi i na stvari koje su prethodnici govorili i kolega Lucić, i kolega Batinić vezano za ustavne uloge i saborskih zastupnika i uloga Vlade RH kod donošenja ovih propisa i usmjerenje poreznog novca prema socijalnim slojevima kao dio solidarne i socijalne države na čijem smo čelu. Prema tome, tu vidimo iz svih onih epiteta koji se pojavljuju od superhik same reforme i načina ne adresiranja siromašnih slojeva i adresiranja slojeva društva koji imaju i sad će ovim reformama imati još i više. Ja osobno kao saborski zastupnik moram tome negodovati a tu potvrđujem onda i svoju saborsku ulogu da moramo štiti po Ustavu siromašne slojeve i adresirati porezni novac i kanalizirati prema siromašnim slojevima. Tu je sad pitanje i sve vezano i za same doprinose, međutim kolega Lucić nas je podsjetio da je <PARTY> i <PARTY> na vlasti. <PARTY> nije na vlasti, <PARTY> nije na vlasti i odgovornost je velika na <PARTY>-u i na <PARTY>-u da poštiva ustavne odredbe i da poštiva one u kojima je uloga koje porezna uprava odnosno Ministarstvo financija ima. U protivnom mi ćemo negodovati, međutim sud javnosti i sud glasača u konačnici i onaj koji je konačni i moram naglasiti da za ovakvu poreznu reformu su glasači izabrali, izabrana je vlast <PARTY>-a i <PARTY>-a da vodi i u koliko dođe do gubitka novca siromašni slojevi će i masovno bogaćenje već bogatih. To smatramo da ide na njihov brk a nikako ne na naš. Hvala lijepo.
Kolega Podolnjak, vi kao stručnjak ustavno-pravni, govorili ste o činjenicama da je hrvatsko pravosuđe, sudstvo na dnu EU-a i čudno je bilo, čudno bi bilo da bude netko ispod nas jer je činjenica da je u Hrvatskoj pravosuđe možemo oslikati jednostavnom rečenicom „Gdje novac zveči tu pravda ječi.“. Činjenica je da smo mi visoko, tj. pred dnu ljestvice i po pitanju korupcije, vidimo da se „skidaju glave“ samo ljudima, presudama samo ljudima koji su slabijeg imovinskog stanja. A oni koji imaju novac, koji šuškaju novcem oni mogu i doslovno ubiti ljude ali će biti na slobodi. Nažalost hrvatsko pravosuđe, profesore, narodnim jezikom se može opisati jednom rečenicom. Užici bogataša kupljeni su suzama siromaha. To je činjenica danas u Hrvatskoj, suzama siromaha. Koliko tvornica, ranika je, tvornica koje su opljačkane, radnici su na cesti, po kontejnerima. Koliko njihove djece bježi vanka, pa netko je tu odgovoran, gdje su presude? Da ponoviti ću, kako sam i na početku rekao, „Gdje novac zveči, tu pravda ječi“. Hvala.