EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, lugupeetud spiiker! Austatud minister! Nagu me teame, on meie Rahandusministeeriumi nõunikud ja analüütikud väga pädevad spetsialistid ja sellest johtuvalt ma eeldan, et on tehtud ka analüüs, saamaks teada, kui palju suureneb Maksu- ja Tolliameti halduskoormus, et kontrollida selle seaduse täitmist ning ära hoida varimajanduse teket. Sellele ohule on tähelepanu juhtinud ka konjunktuuriinstituudi direktor proua Josing. Need on väga tõsised probleemid, millele on tähelepanu suunatud. Kui palju läheb maksma selle süsteemi haldamine ja mis te isiklikult arvate, kas see on teostatav? Ning kui analüütikud on selle välja arvutanud ja see hinnang juhtub ekslik olema, kas siis taas mitte keegi ei vastuta?
Hea esimees! Head kolleegid! Räägin veel kord investeeringukomponendist. Olnud aastatel 2005–2011 Paide linnapea, tean hästi, kui suur osatähtsus on valitsuse hariduskulude real investeeringukomponendil. Ma ei taha toonitada aastat 2008, mil selle väärtus ulatus kogu riigis ligi 17 miljoni euroni ning konkreetselt Paide linnas 150 000 euroni, millega sai kaasfinantseeritud Paide Gümnaasiumi renoveerimine ja spordiväljaku rajamine selle juurde. Ka siis sai raha taotleda struktuurifondide vahenditest nagu praegugi, aga ikkagi tuli veel appi võtta laen, sest sellest summast lihtsalt ei jätkunud. Räägin hoopis aastatest 2009–2013, mil kogu Eestis osutus investeeringukomponendiks eraldatud summa viis korda väiksemaks: see vähenes umbes kolme miljoni euroni ning edasi kukkus see veel oluliselt, täpsemalt 2,5 miljoni euroni aastal 2015. Sellel perioodil oli Paide osa 28 000 eurot, mida ootasime vägagi innukalt, sest selle raha abil sai kaasfinantseerida nii keemia- ja füüsikaklasside kui ka arvutiklasside kaasajastamist, muretseda õppevahendeid, interaktiivseid tahvleid, sisustuskomponente jms ning teha ka ruumide remonti. Aga sellel ajalgi ei istutud käed rüpes, oodates rahalaeva, vaid kirjutati usinalt projekte nii Hasartmängumaksu Nõukogusse, Innovesse kui KIK-i, rääkimata EAS-ist, ning investeeringukomponendil oli selles üsna suur roll. Ja kui täna kordame, et investeeringukomponenti pole vaja, sest kõik fondid on avatud investeeringute saamiseks, siis tekib vägisi küsimus. Me ei näinud ju ühelgi 2016. aasta riigieelarve real vahendeid, mida omavalitsused saaksid kasutada kaasfinantseerimiseks struktuurifondidest raha taotlemisel. Samas teame, kui raske on omavalitsustel vähendatud tulubaasi tõttu laenu võtta. Rohkemgi veel: küsimärgi alla satuvad seni sõlmitud lepingud, mis on sõlmitud kohalike omavalitsustega, keda on lubatud abistada investeeringute tegemisel, olgu need spordirajatised, muuseumid või muud kultuuriasutused. Ka riigieelarves raha olemasolu korral jääv
Aitäh küsimast! Jah, küsimuse esimese poole kohta ütlen, et palun väga vabandust, tõesti. See oli muide kirjas selles paksus patakas, millest nüüd on tehtud lühireferaat. Ma lugesin seda äsja ja mäletan, et seal oli selgelt kirjas teie hääletamata jätmine ja seisukohavõtt seeläbi. Ma ei ütleks, et me oleme siiamaani olnud valel teel. Küllap see on üks osa üleüldisest hädast, eks ole. Sisuliselt me ju üritame sellega piltlikult öeldes, ma ei tea, köögis lahvatanud tuld kustutada, samal ajal nähes, et elutoa ukse alt tuleb paksu suitsu. Ma ei suuda kuidagi siin praegu paremini seda edasi anda. See on pidev protsess, nagu me armastame sellistel puhkudel öelda. See on üks osa sellest protsessist. Need meetmed on valulikud ja pahatihti tavakodanikule paistab, et need riivavad kellegi õiglustunnet, on ebaõiglased jne. Mingeid liigutusi tuleb teha, nii hädine kui minu vastus ka ei olnud. Aitäh, armas Ain! Küll vastaks sulle. Ma saan aru küll, et sa tahtsid mul praegu sellega elegantselt vaiba alt ära tõmmata. Millised olid eriarvamused? Ma lugesin terve hulga ette ja mul on üks patakas, mille ma võin praegu portfellist välja võtta ja veel neid ette lugeda. Neid oli päris palju, nii et ... Aitäh! Palun väga vabandust, Ain!
Austatud juhataja! Pärast suurt juhti on muidugi raske rääkida. Õnneks on inimesed, kes teavad kõike. Jürgen võiks meenutada ... Sul on võimalus kandideerida Reformierakonna esimeheks. See, et sa pead ennast kõikide fraktsioonide eestvedajaks, on imekspandav. Ma palun kohe lisaaega ka. Head kolleegid! Täna on räägitud ja ma eeldan, et me kuuleme veel ka mitmeid kõnesid, kus on juttu numbritest. Kuuleme nii kiidulaulu kui ka kurjustamist. See ongi poliitika argipäev. Kui aga küsida, kelle nägu see eelarve on, siis on vastus lihtne: see on meie inimeste nägu. Nende inimeste rõõmude, aga loomulikult ka nende murede lahendamise nägu. Peatun oma kõnes kolmel teemal: tulumaksuvaba miinimumi reform, kaitse- ja julgeoleku valdkond ning perede ja haridusega seonduv. Viimaste aastate eelarvekõnelustel olen pidevalt jaganud muret sotsiaal- ja tervishoiukulude kasvu üle, sõltumata sellest, kas valitsusjuht on parem- või vasakpoolne. Trend on meil jõuliselt ühesuunaline ja selgelt muret tekitav. Viimase aja majandusnäitajaid ja maksulaekumisi vaadates on aga põhjust rõõmustamiseks. Samal ajal teame, et pikka aega see ilma struktuursete muutusteta kesta ei saa. Lihtsad lahendused ei toimi ja süsteemid ei tööta nõndaviisi enam kusagil. Ühiskond ja majandus muutuvad üha keerulisemaks ning sellega tuleb arvestada ka eelarvet koostades. Tuleb silmas pidada, et me ei võtaks inimestelt initsiatiivi ning austaksime võimalikult palju nende vabadusi. Planeerime poliitikat nõnda, et inimesel oleks põhjust ja soovi valida toetuse asemel töö. Liiga paljude inimeste väikesed sissetulekud on just see mure, mis pani minu koduerakonda 2015. aasta valimistel nende inimeste probleemidele lahendust leidma. On oluline, et inimene teeks pigem tööd, mitte ei oleks koormaks riigi sotsiaalsüsteemile. Tuleval aastal rakenduv maksuvabastussüsteem motiveerib inimesi senisest enam liikuma sotsiaalsüsteemist tööturule. Üks lisaargument on juures – et ise oma elu korraldada. Tulevast aastast kehtima hakkav la
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Teil on täiesti õigus, et valitsus loob keskkonna, kus ettevõtjad peavad tegutsema. See eelnõu siin ei räägi ju alkoholiaktsiisist, vaid kütuseaktsiisist. Majanduse seisukohalt on eriti oluline just diislikütuse aktsiisimäär. Praegu on meil see määr meie lõunanaabrite omast oluliselt erinev ja see erinevus suureneb. Me ei saa ennast võrrelda Prantsusmaa, Rumeenia või Norraga, me peame ennast võrdlema oma geograafilises positsioonis. On ju selgelt näha, et meie majandus vireleb. Kui Lätis on tohutu majandustõus, mitmeid protsente, 2–3%, siis meil oli majanduskasv ainult 0,5%. Ma usun, et see on otseselt seotud ka kütuseaktsiisiga. Kas te ei leia, et diislikütuse aktsiisi võiks vähem tõsta?
Lugupeetud aseesimees! Austatud kolleegid! Härra minister! Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel esitasime arupärimise. See puudutab PPA-s käimasolevat reformi, millega kaotatakse mitmeid töökohti kokkuhoiu ettekäändel. Politsei- ja Piirivalveameti direktor Elmar Vaher ütles Vikerraadio "Keskpäevatunni" saates, et ta ei näe teenistujate palkade tõstmiseks muid valikuid kui koondamised organisatsioonis. Politsei- ja Piirivalveamet on praegu suurima töötajaskonnaga riigiasutus, kus nüüd likvideeritakse kokku umbes 250 töökohta, et palgaraha kokku hoida. Kahtlemata vajab riik sisejulgeoleku tagamiseks tugevat ja struktureeritud politseiasutust. Selle kindlustavad sealsed töötajad oma teadmiste ja kogemuste kaudu. Politsei- ja Piirivalveameti reformi esialgne eesmärk oli koondada inimesi, et tõsta politseiametnike miinimumpalka vähemalt 900 euroni kuus. Samas ei räägitud reformi käivitamisel mõjudest, mis nõrgestavad tugevasti politseiasutuse kvaliteeti. Praegu võivad oma ametist ilma jääda inimesed, kes alustasid politseiametniku karjääri struktuuri kõige madalamalt astmelt. Saanud juurde kogemusi ja tarkust, liikusid nad edasi keskastme juhiks. Tähendab, et sisejulgeoleku puhul oleme võtnud kursi mitte kvaliteedile, vaid liigume suunas, mis võib osutuda ühiskonnale väga ohtlikuks. Niisiis, käimasolevast Politsei- ja Piirivalveameti reformist on saanud mitte inimeste, vaid teadmiste koondamine. Ühtlasi jäävad segaseks Siseministeeriumi seisukohad, mis ühelt poolt kutsuvad üles noori otsustama karjäärivalikul sisejulgeolekuametniku eriala kasuks, samal ajal kui koondatakse parimates aastates töötajaid, kelle kogemuste pagas on muljet avaldav. Eeltoodust lähtudes oleme teile arupärimises esitanud küsimused ning ootame neile sisulisi vastuseid. Aitäh!
Lugupeetud härra kaitseminister peaministri ülesannetes! Te olete kindlasti nõus, et turvaline saab olla vaid sisemiselt sidus ja stabiilne ühiskond. Valitsus saatis Riigikogusse eelnõu, mis likvideeriks kodakondsuseta inimeste automaatse taastootmise, leevendaks riigikeele eksami nõuded üle 65 aasta vanuste inimeste puhul ja lahendaks humanistlikult ähvarduse võtta Eesti kodakondsus alaealiselt tema tahte vastaselt. Aga milliseid samme te peate veel vajalikuks astuda, et Eestis alalise elamisloa alusel elavatele kaasmaalastele tegudega selgelt mõista anda, et me ei kahtlusta neid, vaid oleme nende poolt ja tahaksime, et nemad oleksid meie poolt? Praegu Eestis Venemaa Föderatsiooni kodanikest alaliste elanike arv aasta-aastalt kasvab.
Aitäh! Seda, kuidas teie hääletate, mina loomulikult öelda ei saa. Mina saan teid ainult veenda seda eelnõu toetama. Oma otsust tehes olete te kõik loomulikult vabad. Te tegite kriitikat, et eelnõu ei ole muutunud. On küll. Üks asi on seletuskiri, aga ka eelnõus endas on tehtud täiendusi. Ma loetlen need veel kord. Vastuolu käibemaksudirektiiviga on kaotatud. Ettevõtjatele on antud pooleaastane üleminekuperiood, nii et esitades maksuametile taotluse, saab IT-süsteemid uute nõuetega vastavusse viia. Samuti võimaldatakse ettevõtjatel 2016. aastani esitada arveid summeerituna. Need on praeguse menetluse käigus tehtud muudatused, võrreldes selle eelnõuga, mida me menetlesime eelmise aasta lõpus. Nii et kindlasti on toimunud muutusi. Nähke seda poolt ka. Te soovite näha ainult negatiivset, aga ma julgen öelda, et eelnõu on saanud palju paremaks. Ma julgustan teid seda eelnõu toetama. Vabandust, millele te alguses viitasite? Mis paberile või dokumendile? Aitäh! Ei valget, sinist ega rohelist raamatut selle eelnõu kontekstis rahanduskomisjon ei arutanud, küll aga oleme valmis seda iga hetk tegema. Niisamuti oleme valmis pidama ettevõtjatega dialoogi ja leidma lahendusi, et üleminek uuele süsteemile oleks võimalikult mugav ja toimuks tõrgeteta.
Aitäh! Tegu on valmisolekumandaadiga, st kui me peaksime minema kas NATO, NATO liikmesriigi, Euroopa Liidu mõne liikme või ÜRO missioonile, siis me saaksime võimalikult kiiresti reageerida, nagu eelmise küsimuse vastuses öeldud. Pärast – juhul kui see missioon peaks pikenema – tullakse sellega tavapärases korras Riigikogusse ja menetletakse neid asju nii, nagu me praegu menetleme teisi mandaate. Tegelikult ei puuduta see küsimus, kuhu oli kokku pandud terve posu igasuguseid arvamusi, otseselt seda mandaati. Seda me ka oma komisjonis ei arutanud. Vastan aga hea meelega veel kord, et mingit vilistamist ei ole. See on meie institutsioonide ja riigi suveräänne poliitiline otsus, kas ja kellega me missioonile läheme. Kordan siis lihtsalt veel üle: see on vajalik selleks, et me saaksime kiiresti reageerida juhul, kui olukord seda nõuab.
Aitäh, härra juhataja! Hea rahanduskomisjoni esimees! Oli üsna huvitav kuulda teie suust seda äramärkimist väärivat uudist, et maksuametile on ostetud 20 miljoni euro eest röntgenibussid. See summa korreleerub kuidagi haigekassa aasta lõpuks kujuneva puudujäägiga, milleks on 20–25 miljonit. Kas rahanduskomisjoni tarkpeadel ei tulnud pähe sellist mõtet, et enne aktsiisidega mängimist võiks ju lähetada Lätti kas või näiteks Liisa Oviiri, et ta uuriks, kui suur nendel see maksutõus on, et hinnad oleksid enam-vähem ega toimuks sellist kontrollimatut kütuse siia-sinna liikumist?
Aitäh! Maksukorralduse seaduse § 41 ütleb, et maksuseaduse, samuti selle muudatuse vastuvõtmise ja jõustumise vahele peab üldjuhul jääma vähemalt kuus kuud. Praegu soovite te selle eelnõuga just nimelt makse tõsta, sest sotsiaalmaksu langetus on juba seadustatud. Õiguskantsler on viidanud, et õiguspärase ootuse piiramine ehk praegusel juhul maksulangetuse ärajätmine mõnenädalase etteteatamisega nõuaks erakordselt kaalukaid põhjuseid. Tema ametkonna nõunikud neid ei leidnud. Miks te kavatsete rikkuda maksukorralduse seadust? Ma tuletan meelde, et kaubanduskoja eestvõttel sai siin saalis eelmises koosseisus konsensusega kokku lepitud kuuekuuline etteteatamise aeg.
Aitäh! Austatud ettekandja! Ma tulen oma eelmise küsimuse juurde tagasi. Ma ei ole päris nõus sellega, et bürokraatiat tekib liiga palju ja see on põhjus, miks komisjonis mitte fikseerida, kuidas poliitikud hääletavad. Selle fikseerimine on minu arvates väga oluline, sest mitmed olulised parlamendi otsused langetataksegi komisjonis. Eelkõige pean ma silmas Euroopa Liidu asjade komisjoni, kus tehakse lausa Euroopa tasemel poliitikat. Kui me ei ole hiljem võimelised välja lugema, kes kuidas hääletas, vaid meile vaatavad vastu tuimad arvud, siis see ei ole minu arvates läbipaistev ega mõistlik. Me räägime e-riigist. Suures saalis on olemas tehnilised võimalused, et korraldada nimelisi ja salajasi hääletusi või mida tahes. Ma usun, et me võiksime mõelda sellele, et tulevikus oleks ka komisjonis võimalik nii tegutseda. Mis teie arvate, kas see oleks võimalik või mitte?
Aitäh! Hea peaministrikandidaat! Täna on räägitud hästi palju teedest, aga ma ei ole midagi kuulnud kohalike teede ehk omavalitsuste teede rahastamisest. Jutuks on olnud neljarealised maanteed ja ka kruusateed. Mis plaan uuel valitsusel on? Viimase paari aasta jooksul on kohalike teede rahastamine koos Euroopa Liidu rahaga natuke vähenenud. Mul on hea meel, et te oma kõnes mainisite ka Kanepi kanti. Kagu-Eesti inimesed on samamoodi mures kohalike teede pärast. Eelmise valitsuse minister Mäggi nägi ühe võimalusena kohalikud teed osaliselt metsastada. Ma loodan, et seda kavas ei ole. Mis plaan teil on?
Hea juhataja! Hea ettekandja! Seda eelnõu ei saa praegu saalis menetleda. Minu arvates tuleks lugemine katkestada, kuna ei ole materjale. Mitte keegi ei saa saali tagaosast võtta materjale, et süveneda sellesse teemasse ja olukorda. Aitäh, hea juhataja! Piisab, piisab. Hea ettekandja! Küsimus on, et kust see mõistus äkki nii kiiresti tuli, et mõõta ikka ei saa. Ma olen mööda Eestit ringi sõitnud ja tean vähemalt ühte kooli ja ühte suurt spordikompleksi, kus kaks aastat tagasi mindi üle maaküttele, aga nende mahutid on sedasama märgistatud kütteõli täis. Mida nemad tegema peaksid, kas nad peaksid hakkama nüüd midagi tegema või mitte?
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud minister! Ma küsin nende tuhande töökoha kohta, mida valitsus plaanib Tallinnast välja viia. Siin on olnud kaks versiooni: üks on see, et tuhat töökohta Ida-Virumaale, ja teine on see, et tuhat töökohta üle Eesti. Te oma ettekandes ütlesite, et see toimub kolme aasta jooksul. Äkki te natukene täpsustate, mis hetkest see kolm aastat kehtima hakkab ja kas on ka mingeid konkreetsemaid plaane mitte ainult Ida-Virumaa, vaid terve Eesti kohta? Väga huvitav oleks ka Kagu-Eesti kohta paari kommentaari kuulda.
See eelnõu neid uusi instrumente juurde ei too. Siin oli enne küsimus hüpoteekvõlakirjade kohta. See eelnõu uusi instrumente, kuidas investeerida, juurde ei loo. Aga kaudne mõju on eelnõul võib-olla selles mõttes olemas, et kui tekib tänu pensionifondide lisanduvatele investeeringutele suurem nõudlus, siis elavneb ka pakkumise pool. Ettevõtted, kellel on huvi või vajadus näiteks võlakirju emiteerida, saavad seda julgemini teha või rohkem emiteerida, kuna nõudlus tänu pensionifondidele kasvab. Sedakaudu võib seadusmuudatusel olla mõju kas või taristuobjekte majandavatele firmadele ja nende investeeringutele. Viimastel aastatel on kohustuslike pensionifondide vara maht kiiresti kasvanud. See kasv oli eelmisel aastal üle 400 miljoni, protsentuaalselt 24%. Praegu on nende fondide maht suurusjärgus 2,3 miljardit eurot ja prognoositakse, et aastaks 2030 kasvab see 3 miljardi euroni. See on väga suur kasv nii protsentuaalselt kui ka nominaalselt. Samal ajal nende fondide investeeringud Eesti majandusse on kahanenud. Eile Riigikogu istungi päevakorras olnud Finantsinspektsiooni aastaaruande järgi kahanes nende osakaal 26%-lt 22%-le, ka ei ole suuremas osas tegu otseinvesteeringutega Eesti väärtpaberitesse, vaid põhiliselt tähtajaliste hoiustega või lihtsalt pangakontodel seisva rahaga. Otseinvesteeringuid Eesti väärtpaberitesse on suurusjärgus 6% pensionifondide varadest. Teiste riikide kogemusele tuginedes võiksid investeeringud kohalikule turule moodustada isegi 50–60%. Kui me midagi ette ei võta, siis meil tegelikult need mahud hoopis kahanevad. Samas on teada, et pensionifondide vahendid on üheks oluliseks pikaajalise kapitali allikaks. Kindlasti elavdaksid pensionifondide investeeringud kohalikule kapitaliturule ka siinset turgu. Mida suurem on kohalik kapitaliturg, seda suurem on investeerimisalternatiivide valik, seda eelkõige alustavatele ja kiiresti kasvavatele ettevõtetele. Ja on selge, et kapitali kättesaadavus suurendab tööhõivet, tootlikkust ja innovatiivsust.
Lugupeetavad, head kolleegid! Austatud istungi juhataja! Arutuse all olev eelnõu on otseselt seotud Eesti Vabariigi valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse kaitsekoostöö kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõuga 430, mille esimene lugemine eelneva päevakorrapunkti raames just lõpetati. Kaitseminister Tsahkna tegi siin ka eelnõu 431 kohta põhjaliku ettekande. Ja mõlemast asjaolust lähtuvalt ei hakka ma siin arutuse all oleva eelnõu sisu pikemalt ja detailsemalt lahkama ja juba varasemalt öeldut uuesti üle kordama. Eelnõuga kehtestatakse sõlmitud kokkuleppe rakendamisest tulenev ametialase kaitsekoostööga seonduv käibemaksuvabastus ja -tagastus ning täpsustatakse maksusoodustusega seotud asutuste ja isikute ringi. Eelnõuga kehtestatavate maksuvabastuste mõju hindamisel tuleb arvestada, et saamata jäänud rahalise tuluga kaasneb lahutamatult riigikaitseline kasu Eesti Vabariigile. Samuti tuleb arvestada maksusoodustust saavate isikute ja asutuste tõttu suurenevat nõudlust teenustele ja kaupadele ning selle positiivset mõju tööhõivele. Riigikaitsekomisjon arutas ka seda eelnõu enne esimesele lugemisele esitamist koos kaitseminister Tsahknaga oma s.a 2. mai istungil. Nüüd menetluslikud otsused. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 2. mai istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepaneku lülitada arutuse all olev eelnõu esimeseks lugemiseks tänase päeva ehk Riigikogu 11. mai istungi päevakorda ja teha Riigikogule ettepaneku eelnõu esimene lugemine siinsamas ka lõpetada. Eelnõu komisjonipoolseks ettekandjaks määrati mind. Veel otsustas komisjon konsensusega teha ettepaneku määrata eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. mai kell 17.15. Tänan tähelepanu eest!
Härra juhataja! Head kolleegid! Sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu 190 algatas Vabariigi Valitsus 7. märtsil k.a. Eelnõu esimene lugemine toimus 20. aprillil k.a. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ehk 4. maiks kella 17.15-ks ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Sotsiaalkomisjon valmistas eelnõu teiseks lugemiseks ette oma 9. mai istungil. Ka komisjon ei teinud ühtegi muudatusettepanekut, küll aga tegi ta järgmised menetluslikud otsused: teha ettepanek võtta eelnõu Riigikogu täiskogu istungi päevakorda 18. maiks k.a ja panna eelnõu teise lugemise lõpus lõpphääletusele. Aitäh! Ma tänan!
Aitäh, eesistuja! Lugupeetud minister! Arengukava lugedes on hea meel tõdeda, et Ida-Virumaa, mis on küll tööstuspiirkond, on siin ikkagi ka turismi poolest esile toodud. Hea meelega oleksin näinud aga seda, et oleks mainitud näiteks sporditurismi võimalusi Kiviõlis ja praeguses Maidla vallas Aidu karjääris. Kuid ma küsin teilt hoopis ida- ja läänesuunalise liikumise ühe põhjapoolse sõlmpunkti kohta, sest te olete ju majandusminister. Mis seisus on Narva silla võimalik arenguprojekt? Millal saaksid kaubaveod hakata toimuma üle uue silla ja turistid võiksid liikuda siis üle praeguse silla?
Aitäh! Hea kolleeg Tarmo! Viimasel ajal kogu aeg kinnitatakse, et tuleb suurendada noorte osalust poliitikas. Räägitakse ka valimisea langetamisest, mis nõuab põhiseaduse muutmist ning tekitab ühiskonnas suuri vaidlusi ja pingeid. Nii et ma kardan, et selle asjaga läheb suureks sõjaks. Samas mulle tundub, et teie esitletav eelnõu annab noortele täiesti reaalse võimaluse oma soove ja arvamusi kohalikus poliitikas väljendada. Mis te arvate, kas selline seadusmuudatus võtaks need pinged maha ja saaks saavutatud eesmärk, mille nimel üritatakse hakata põhiseadust muutma?
Peale pikka ootamist saame asuda ühe otsuse kinnitamise juurde. See otsus on "Eesti riikliku turismiarengukava 2014–2020 kinnitamine". Tähtajaks laekus eelnõu kohta üks parandusettepanek. See nägi ette lisada eelnõusse punkt 2: "Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamisel." See muudatusettepanek võeti vastu ühehäälselt. Tehti ettepanek saata eelnõu saali 12. novembriks. Tehnilistel põhjustel on eelnõu siin saalis tegelikult täna. Tehti ka ettepanekud teine lugemine lõpetada ja panna eelnõu lõpphääletusele. Kõik otsused olid konsensuslikud.
Kindlasti mainiti meie arutelul ka raha vähesust. Raha on alati vähe. Selle eelnõu eesmärk ongi suurendada omavalitsustele mineva raha hulka. Aga valitsuse seisukoht on, et seda ei ole võimalik praegu teha, sest ka riigimaanteede rahastamine ei ole piisav. Valitsus peab seda toetust (10% kütuseaktsiisist) omavalitsustele piisavaks, et nad hakkama saaksid. Aitäh küsimuse eest! Loomulikult peavad kõik majanduskomisjoni liikmed tähtsaks teede olukorda ka väiksemates kohtades, me ei pea oluliseks mitte ainult riigimaanteid. Sellele viitab ka see seisukoht, mille ma ette lugesin, et ühiselt leiti, et tegu ei ole poliitilise, vaid sisulise küsimusega. Ei saa öelda, et riik ei ole ka linnadele või valdadele appi tulnud. Esiteks on näiteks Tallinnas ja Tartus suured objektid korda tehtud. Teiseks võib nimetada projektipõhist tegevust, mille eelmisel aastal kutsus ellu Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium: tehakse korda n-ö jätkumaanteed, mis läbivad linnu. Eelmisel aastal tehti seda kuues linnas, sh Haapsalus, Raplas, vist Jõhvis. Rohkem ei tule meelde.
Aitäh! Hea minister! Jutuks oleva probleemi nimi on tuleviku arvel üles ehitatud sotsiaalne riik Euroopas, nii nagu meie aastail 2006–2008 ehitasime tuleviku arvel. Ka meie ei tulnud välja kärbete ja strukturaalsete reformidega, me tulime välja maksutõusu ja teiste Euroopa Liidu riikide abiga – toetusrahade ja teiste abipakkidega, mis aitasid meie eksporti. Nüüd me peame ise olema solidaarsed ja teeme seda, et hoida ära finantsturgude kollapsit. Kas hoiame, ei tea. Aga me peaksime olema juriidiliselt korrektsed. Ma väga selle vasaku poole peale ei viitaks, sest üks erakond – sotsiaaldemokraatide oma – aitas meil siin olla juriidiliselt korrektne selle riigieelarve täiendamise seadusega. Erinevalt Rahandusministeeriumi juristidest teised juristid arvavad siiski suhteliselt üksmeelselt, et nii see protseduur peaks käima. Küsimus on selle kohta, et kui nüüd ikkagi selgub, et kõik teised juristid arvavad ka, et Riigikogu peab andma neid garantiisid, kuidas me peaksime siis käituma. Kas sellisel juhul on see võimalik praktilises elus või on Eesti põhiseadusliku korra järgi võimatu ...
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ma kõigepealt nõustun kolleegide Ammase ja Mikseriga. Tegemist on väga olulise ja tähtsa eelnõuga, mida ei saa pliuh-plauh menetleda. Seda tulebki arutada, sest rahvasaadikud peavad teadma, enne kui nad ühte või teist nuppu vajutavad, mida see seaduseelnõu endast tegelikult kujutab. Aga minu küsimus on praktilist laadi. Seda seadusesse muidugi kirjutada ei saa, aga äkki teil oli komisjonis see jutuks ja kui ei olnud, võib-olla sa oskad mulle seda praegu öelda. <PARTY>R-i nõukogu liikmena pidin ma esitama eraldi huvide deklaratsiooni. Pidin Exceli tabelisse kirjutama, kes mina olen, kes mu ema on, mis ettevõtetega ta on seotud ja mis ettevõtetega ta ei ole seotud, ka venna kohta pidin kirjutama, õe kohta oli küsitud, minu abikaasa kohta oli küsitud, missugused on seotud ettevõtted jne. Miks neid deklaratsioone mitu korda peab tegema? Kas seda informatsiooni ei võiks juba olemasolevast huvide deklaratsioonist võtta?
Ei saa, sest ega seda protokollis niimoodi ei kajastatud ja niimoodi neid asju tegelikult tõesti ei toodud esile ka. Sõnavõttude käigus tulid esile väga teravad asjad, nagu ka siin saalis. Ilmselt need olid nende asjade põhjuseks ja küllap ka see, et selle teemaga ikkagi tegeldi ja tegeldakse ning sellega tuleb edasi tegelda. Komisjon oli ju seda meelt, et kui me erinevad variandid välja toome, siis me tuleme ka komisjoni eelnõuga saali, aga see ei ole nende valimiste jaoks väljakäidav ja lõplikult lahendatav asi. See oli tegelikult komisjoni varasematel istungitel päris mitu korda ikkagi laual, mitu korda sai seda mainitud ja öeldud ka siin saalis. Nii et ma ei tea. Ma olen ka mitmes teises komisjonis käinud ja ma ei mäleta, et mõnes komisjonis oleks eelnõu niimoodi analüüsitud, et arutatakse läbi esitatud eelnõu konkreetsed plussid või miinused. Analüüsitakse ikka teemat ja selle olulisust ning siis toimub hääletamine. Eilsel "Õigusriik 100" tähistamisel oli Jüri Raidla ettekandes osutus, et tegelikult toimub isegi kohtus hääletamine, ehkki see ei ole võib-olla kõige parem lahendus. Nii et eks hääletamisel selgus ka seekord tõde. Ei, ma ei tea. Ma ütlen sulle niimoodi, et kui sa tahad, siis ma võin sulle hiljem oma kommentaarid öelda, miks ma niimoodi tegin. Aga komisjon analüüsis seda eelnõu, ta käis selle läbi, olles eelnevalt valimisringkondade teemat mitmel korral käsitlenud. Kindlasti me töötame valimisringkondade teemaga edasi, ma arvan, põhiseaduskomisjonis ja ka saalis. Hääletuse tulemusena jõuti sinna, kus me praegu oleme. Komisjoni ettepanek oli ja on see eelnõu tagasi lükata (häältega 7 : 2). Aitäh! Sellel korral oli sellest nii palju juttu, kui ma ise selle kohta arutelu lõpus küsisin, ja oli juttu ka Jüri Adamsi kommentaaris. Ütleme, et informatsiooni vahetusena me seda käsitlesime. Kui põhiseaduskomisjon varem käsitles valimisringkondade eri variante, oli sellest päris põhjalikult juttu. Jah, väljaspool Eestit elab tõesti nii palju Eesti kodanikke, e
Austatud Riigikogu! Tegemist on väga olulise teemade valdkonnaga. Kõigepealt ma pean kiitma oma eelkõnelejaid Henn Põlluaasa, Peeter Ernitsat ja Paul Puustusmaad, kes väga hästi võtsid selle teemaderingi kokku eri tahkude alt. Ja mul olekski võib-olla keeruline neile midagi lisada. Küll aga jäi meil varem pooleli väga huvitav ajalooteemaline diskussioon. Publiku tungival soovil ja nõudmisel ma siiski jätkaks meile väga olulist ja inspireerivat ülevaadet sellest, kuidas Eestis võideldi tööpuudusega 1920. ja 1930. aastatel. Tööpuuduse vastu võitlemise domineerivaks abinõuks muutusid omavalitsuste ning riigiasutuste ja vähesel määral ka erafirmade poolt korraldatud hädaabitööd. Neid organiseeriti novembrist aprillini – perioodil, mil tööpuudus oli kõige suurem, sest põllumajanduses, ehituses ja teatud tootmisharudes (telliskivi-, lubja-, tsemenditööstus, saeveskid) oli hooajatööde vaheaeg. Kuna riigil puudusid vahendid hädaabitööde organiseerimiseks sellises ulatuses, et tööga oleks saanud hõivata kõik tööbörsil registreeritud tööotsijad, määrati kindlaks tööle paigutamise järjekord. Selleks liigitati töötud kolme kategooriasse. Esimesse kuulusid mees- ja naistöötud, kellel oli perekond ülal pidada. Teise kategooriasse liigitati üksikud nais- ja meestöötud, kelle ülalpidamisel oli abikaasa. Kolmanda kategooria moodustasid üksikud meestöötud ja abielunaised, kelle abikaasa oli töövõimeline. Esmajärjekorras võimaldati tööd esimesse kategooriasse kuuluvatele töötutele. Juhul kui töömaht seda lubas, nähti ette teise ja kolmandasse kategooriasse kuuluvate töötute tööle paigutamine. Praktikas oli kahe viimase kategooria töötute jaoks töö saamine hädaabitööde väikese mahu tõttu nullilähedane. 1925. aasta detsembrist kehtis hädaabitöödele pääsemiseks paiksustsensus. Hädaabitöödele võis paigutada vaid neid töötuid, kes olid vähemalt üks aasta linnas korterit pidanud. Üksikuid ja neid, kelle ülalpidamisel kedagi polnud, soovitas tööpuuduse vastu võitlemise komisjon üldse mitte t
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Kui täpselt kokku lugeda, siis 39 Riigikogu liikme nimel esitan menetlusse eelnõu, mille pealkiri on "Riigikogu avaldus "ÜRO globaalse ränderaamistiku kohta"". Ma arvan, et ilmselt on selle avalduse ja kogu selle teema puhul küsimus nr 1 see, miks me esitame avalduse ja miks seda ei menetleta muul moel. Vaadake, kui Ühinenud Rahvaste Organisatsioon hakkas aastal 2016 seda ränderaamistikku ette valmistama, sellel aastal oma töö lõpetas ja leidis, et 10.–11. detsembril peaks Marokos Marrakechis toimuma selle dokumendi heakskiitmine, siis nad ei osanud ju arvata, et meil siin on tänaseni, selle kuupäevani otsus langetamata. Riigikogu ei ole mitte ainult seadusloome suurus, vaid on pädev otsustama ka muid küsimusi. Selleks ongi meil avaldused, deklaratsioonid ja pöördumised. See avaldus ongi Riigikogu-poolne toetus sellele ÜRO globaalse ränderaamistiku dokumendile, mille vastuvõtmisel ei peaks Eestis enam sellelaadilisi küsimusi olema. Austatud Riigikogu, ma väga loodan avalduse esitajate nimel, et me jõuame selle dokumendi arvatavasti koostöös väliskomisjoniga ruttu vastu võtta.
Hea ettekandja! Ma tahaksin natuke edasi jonnida, kuna ma pean hääletama ja minu hääletamise aluseks saab olla ainult see, mis seisukohal on väliskomisjon, kes on minu jaoks kõrgeim kompetentsiorgan nendes küsimustes. Kas väliskomisjon on arutanud seda olukorda, mis Euroopa Liidus praegu on? Tegelikult uued liitujad lausa trügivad sinna, mis seal salata. Isegi Türgi tahaks tulla ja võib-olla lõpuks võtame ka Venemaa vastu. Minu küsimus on: kas Eesti on kindlal seisukohal, et ükskõik kes tahab tulla, kõik on Euroopa Liitu teretulnud? Meie ju tegelikult ise tublidena ei üritagi kellelegi näppu vibutada, et kuulge, siin ei tohi rumalusi teha, Euroopa Liit on juba niikuinii probleemne ühendus ja siia saavad tulla ikka vaid ülitublid riigid. Milline on Riigikogu väliskomisjoni ametlik seisukoht Euroopa Liidu laienemise osas? Kui kaugele võib sellel protsessil minna lasta?
Austatud istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Ravimiseaduse § 20 täiendamise seaduse eelnõu esimene lugemine lõpetati 4. juunil 2013. Muudatusettepanekuid Riigikogu liikmed, fraktsioonid ega teised komisjonid ei esitanud. Tulenevalt toote nõuetele vastavuse seaduse §-st 43 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 98/34/EÜ teavitati eelnõust Euroopa Komisjoni ja teisi lepinguriike. Eelnõu arutati sotsiaalkomisjoni istungitel tänavu 20. mail ja 2. juunil. Sotsiaalkomisjon otsustas konsensusega teha muudatusettepaneku. Eelnõust jäetakse välja ravimiseaduse § 20 täiendamine sättega, mille kohaselt ravikindlustuse seaduse alusel hinnakokkuleppega hõlmatud ravimi väljavedu on lubatud müügiloa hoidja nõusolekul ja nõusolekust võib keelduda vaid juhul, kui ravimi väljavedu võib põhjustada ravimiga varustamise katkemise Eestis. Euroopa Komisjon märkis teatises, et avalike eesmärkide saavutamisega peaksid tegelema avalik-õiguslikud asutused. Euroopa Kohus analüüsis samasugust olukorda Lélosi kohtuasjas. Euroopa Kohus võttis seisukoha, et puudujäägi korral ei ole olukorra lahendamine mitte turul valitsevat seisundit omavate ettevõtjate, vaid pädevate riigisiseste asutuste ülesanne, kes peavad seda tegema, kohaldades sobivaid ja proportsionaalseid meetmeid ning järgides seejuures oma riigi õigusnorme. Sotsiaalministeerium teeb oma kirjas ettepaneku täiendada ravimiseaduse § 20 lõikega 6, mille kohaselt võib Ravimiamet erakorralise meetmena keelata ravimi väljaveo, kui ravimiga katkematu varustatuse tagamine on oluline inimese või looma tervise seisukohast ning teisi sama toimeaine ja tugevusega ravimeid Eestis ei turustata või turustatakse ebapiisavas koguses. Sättega antakse Ravimiametile võimalus reageerida erakorralises olukorras ravimi väljaveo keelustamisega, tagamaks Eesti ravimitarbijate jaoks vähemasti olemasoleva ravimi varu kättesaadavus. Erakorraline olukord võib ilmneda nii Eesti-siseselt kui ka laiemalt väga ootamatult, näiteks nakkusliku haiguspuhangu
Aitäh! Mul on jälle ebameeldiv kuulata, kui te ütlete, et arutatakse katteallikaid. Kui ma siin mõni päev tagasi ütlesin Jüri Ratasele – see oli eelmine kolmapäev –, et see on jätkusuutmatu ja moraalirisk, kui esimesest päevast automaatselt peab hakkama kompenseerima, siis talle see meeldis. Teie räägite, et jutt on ainult katteallikast. Täpselt sama lugu oli eile, kui te rääkisite sellest, kuidas pensionitõus on lihtsalt partei ja valitsuse tahte küsimus ja midagi erakorralist. Need, kes seda ei taipa, on nagu halvad inimesed olnud. Pange need kaks asja kokku ja öelge siis oma maailmavaade kuidagi ära, et miks ei võiks lihtsalt partei ja valitsus otsustada, et maksame ükskõik kellele kui palju ja lõpetame selle jutu ära. Mis jutt see on mingitest vaidlustest, mingitest katteallikatest? Eile teil ei olnud katteallika probleemi.
Aitäh, lugupeetud ettekandja! Lükates tagasi <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsiooni väga hea ettepaneku, olete põhjendanud seda nii, et inimestel ei saa olla mõistlikku ootust, kui 2012. aastal vastu võetud seadusmuudatusega oleks lapsetoetus alates kolmandast lapsest kasvanud 95,9 euroni. Kas see tähendab seda, et ühelgi inimesel ei saa olla mõistlikku ootust lapsetoetuse suurenemise suhtes enne 1. jaanuari 2015, et enne seda ei saa ükski pere midagi planeerida, sest äkki vahepeal muutub veel midagi? Mida te selle mõistliku ootuse all silmas pidasite?
Austatud eesistuja! Austatud proua minister! See teema on väga otseselt seotud ka õpetajate palkadega. Ja paraku on tulnud Vabariigi Valitsuselt signaal, et järgmisel aastal ähvardab õpetajate palkasid külmutamine. Täna tuli värske uudis, et õpetajad plaanivad juba lausa streiki. Ja siit minu küsimus: kas te saate, proua minister, täna siit auväärt Riigikogu puldist öelda kõigile Eesti õpetajatele, et järgmisel aastal õpetajate palgad tõusevad ja et see toimub samas mahus, nagu te olete lubanud neile enne valimisi?
Suur aitäh! Austatud minister! Minu küsimus on samuti seaduseelnõu § 1 kohta. Punktis 13 sätestatakse tingimused, et isikule tuleb 15 päeva jooksul pärast rahvusvahelise kaitse taotluse või elamisloa taotluse esitamist anda teavet talle arusaadavas keeles. Minu küsimus lähtub analoogiast viisataotlustega ja viisa andmisest keeldumisega. Kui rahvusvahelise kaitse taotlust ei rahuldata, siis kas üldse on mõtet ja vajalik isikule selgitada tema õigusi ja kohustusi konkreetses liikmesriigis? Viisa andmise kohta öeldakse lihtsalt jaa või ei.
Aitäh, hea juhataja! Hea minister! Baltikumi ja Soome piimamajandus on augustist alates sattunud väga raskesse olukorda. Kaudsed mõjud on jõudnud ka kaugemale Euroopasse ja uute turgude otsimisega tegeleb enamik Euroopa riike. Seetõttu on ka enamikul turgudel hinnalangus ja pole lihtne piimatoodetele turgu leida. Me teame, et Euroopa ja Ameerika vahel ei ole vabakaubanduslepingut, Uus-Meremaa ja Austraalia on ise eksportijad, Põhja-Aafrikas on tariifid väga kõrged. Samas olete te viimased neli kuud aktiivselt tegelenud piimatoodangu müügiga väljapoole Eestit. Kuidas teil on läinud? Aitäh! Arvestades, et me oleme kuhugi turgudele justkui jõudnud ja mõne koha peal veel arutame, tekib küsimus. Kui põllumajandusminister hõiskas rõõmust, et Valgevene kaudu on ehk võimalik avada uks ka Venemaa turgudele, siis olite teie väga pessimistlik ja arvasite, et seda ei tohiks teha. Nüüdseks on põllumehed neli kuud müünud piima alla omahinna. Kas praegu ei oleks õige haarata ikkagi igast õlekõrrest kinni ja samal ajal otsida ka kaugemaid turgusid? Aitäh! Praegu on olukord, kus sealihatootjad on olnud raskes olukorras peaaegu aasta, piimatootjad viimase poole aasta jooksul. Aga kui ma vaatan riigieelarvet, siis ma ei näe väga selget riigi tuge põllumajandusele enne, kui nad jõuavad kuhugi uuele turule. Samas on selge, et uuele turule jõudmine on väga keeruline ja raske, sest mitte ainult Eestis, vaid kogu Euroopas ja ka Ameerika Ühendriikides on tootjaid, kes toodavad üle ja kellel ei ole turgu. Mis te arvate, kas riik ei peaks siiski andma põllumeestele tuge, et nad suudaksid selle raske aja üle elada, enne kui endale uue turu leiavad?
Aitäh, hea juhataja! Hea minister! Eks see ülekandeliinide teema ole igavene teema, aga minu meelest on Eesti Energia puhul üks suur probleem just kehv info liikumine. Kui rakendati uut IT-süsteemi, siis ei suudetud mitmeid kuid võtta tarbijatelt elektrinäite. Viimaste tormide ajal kujunes põhiprobleemiks see, et tegelikult info üldse ei liikunud. Osa inimesi teatas riketest sõnumitega ja too sõnumimajandus ei töötanud. Mul on endal konkreetne näide. Saatsin neli sõnumit, lõpuks aga helistasin ja siis olid mehed tunniga kohal. Kas teile kui ministrile on Eesti Energia kuidagiviisi üritanud selgitada, miks nad ei suuda oma IT-lahendusi normaalselt tööle rakendada? See teeks nende elu ilmselt ju palju lihtsamaks.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Meil oli ka põhiseaduskomisjonis täpselt sama arutelu, mille kohta eelkõnelejad küsisid. Kui Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit on välja arvutanud, et selle muudatusega kaotavad 91 omavalitsust osa oma tuludest, kas siis eelnõu teiseks lugemiseks on see seaduseelnõus parandatud ning komisjon võib kinnitada, et ükski omavalitsus selle eelnõu seadusena jõustumise korral ei kaota? See küsimus kerkis väga konkreetselt põhiseaduskomisjonis üles. Sellega seoses komisjon enda ettepanekut teha ei saanud.
Härra juhataja! Head kolleegid! Õiguskomisjon arutas nimetatud eelnõu esmaspäeval, 15. oktoobril toimunud komisjoni istungil. Lisaks komisjoni liikmetele võtsid istungist osa justiitsminister Urmas Reinsalu ja Justiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse nõunik Markus Kärner. Justiitsminister Urmas Reinsalu tutvustas nimetatud eelnõu nii, nagu ta tegi seda just siin suures saalis. Komisjoni liikmetel oli ka mõningaid küsimusi. Vähem tekitas küsimusi internetiteema punkt. Teine osa, mis puudutab vanglas toimuvate sündmuste lahendamise korda ja seda, kes selle eest vastutab, tekitas täiendavaid küsimusi. Näiteks Külliki Kübarsepp ütles, et ei ole päris selge, kes ja millises olukorras on otsustaja. Markus Kärner selgitas, et vajadus seda sõnastust muuta tuleneb tegelikult sellest, et aastal 2017 hakkas kehtima hädaolukorra seadus, mis määrab väga kindlad reeglid, kuidas käitutakse hädaolukorras, aga vanglas kehtivad teised reeglid. Igasuguste juhtumite üle, mis ohustavad vangla üldist julgeolekut ja vangistuse täideviimist, otsustab siiski vangla ise või Justiitsministeerium, nagu ka minister ütles. Mati Raidma küsis, kas hädaolukorra seadus ei laiene kinnipeetavatele näiteks sel juhul, kui ilmneb massiline põgenemine või massiline haigestumine. Markus Kärner kinnitas selle peale, et hädaolukorra seadust rakendatakse ikkagi siis, kui me saame defineerida, et tegu on hädaolukorraga. Kõikidel muudel juhtudel käitutakse vastavalt vanglas ettenähtud korrale. Vilja Toomast juhtis tähelepanu, et seaduse pealkirjas on viidatud interneti kasutamise õigusele, aga tegelikult muudetakse seaduseelnõuga ka sedasama hädaolukorra mõistet. Ta küsis, miks on eelnõu pealkirjas viidatud ainult ühele punktile. Kui me vaatame seletuskirja, siis näeme, et ka seal olev seaduse eesmärk keskendub ennekõike interneti kasutamise õigusele. Justiitsminister nõustus Vilja Toomastiga, et selle võib ümber teha, aga mõlemad punktid käsitlevad vangistusseadust. Nii et ma arvan, et me pea
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu saadikud! <PARTY> peab nii poliitilisi kui ka majanduslikke suhteid ning isiklikku läbikäimist Eesti ja Soome vahel väga oluliseks. Loomulikult toetab ka <PARTY> Soome parlamendile suunatud pöördumist. Loodetavasti taastub tööränne kahe riigi vahel nii kiiresti kui võimalik. Usutavasti teevad osapooled kõik endast oleneva, et panna paika usaldusmeetmed, mis vähendavat viiruste levikut. Eelmisel aastal taastus tööränne Eesti ja Soome vahel 14. mail. Nakatumisnäitajate suhteliselt kiire languse taustal tuleks tugevasti pingutada selle nimel, et töörändega saaks kas või osaliselt algust teha mai esimestel päevadel. Kui piiriülene liikumine pole lähitulevikus täielikult võimalik, tuleks kahepoolses koostöös leida ajutine režiim, mis võimaldaks külastada perekondi. Praegune olukord, kus paljudel Soomes töötavatel Eesti inimestel tuli valida, kas jääda teadmata ajaks kodumaale või minna tööle, on olnud äärmiselt stressirohke nii tuhandetele töötajatele kui ka nende peredele. Me ei taha kuidagi ohustada Soome rahva tervist, aga peame proovima aidata neid inimesi, et nad taas näeksid oma lähedasi. Usun, et töörände taastamine oleks kasulik mõlemale poolele ka majanduslikus võtmes. Soome on Eesti peamine ekspordi- ja impordipartner. Kui Eesti panustab hooajatöödes valdavalt Ida-Euroopa tööjõule, siis Eesti inimestele on saanud harjumuseks Soomes lisatööd teha ning ka rahvusvahelisi kogemusi hankida. Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku luua roheline digitõend, et hõlbustada Euroopa Liidus kodanike turvalist vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal. Roheline digitõend toimiks digitaalse tõendusena, et inimene on COVID-19 vastu vaktsineeritud, saanud negatiivse testitulemuse või COVID-19 läbi põdenud. Tõend on tasuta ja ligipääsetav digitaalselt või paberkujul. Peaksime toetama digitaalse vaktsineerimistõendi kiiret menetlemist ja kasutuselevõtmist, et normaalsusesse naasta. See on ka üks võimalus, kuidas kiiremas korras tööränne
Aitäh, hea kolleeg! Suur tänu väga hea küsimuse eest! Ma ei mäleta, kes kolleegidest komisjonis küsis enam-vähem samamoodi, mis toimub nende sõidukitega, mis kuuluvad välismaalastele. Ministeeriumilt tuli selline vastus, et nad tegelevad probleemidega paralleelselt. Hetkel nad pakuvad, et Maksu- ja Tolliametile antaks lähtuvalt sellest ringkonnakohtu otsusest kiiresti see õigus, et vähemalt saaks registrites andmeid korrigeerida, aga paralleelselt tegeldakse selle küsimusega, kuidas tõhustada nendelt, ütleme, välisraskeveokitelt maksu korjamist. See tõesti komisjonis tõstatati ja see on praegu probleem. Aitäh sisulise küsimuse eest! Sama teema vastu tundsid huvi ka komisjoni liikmed. Õnneks oli kohal Statistikaameti esindaja, kes selgitas, et esiteks on andmeid vaja loomulikult statistika koostamiseks. Saadud statistikat kasutatakse mitmel otstarbel, näiteks palgalõhe arvutamisel, transpordi planeerimisel ja tööturumeetmete väljatöötamisel. Nende arvutuste põhjal võib öelda, et halduskoormus eelnõu tõttu ei vähene ega suurene, vaid pigem teiseneb. Andmeid ei tule täiendada perioodiliselt, vaid ainult töösuhte alustamise ja lõpetamise ning andmete muutumise korral. Kasutusele võetakse nn eeltäidetud vormid, mis lihtsustab protsessi. Seni on neid andmeid umbes kolmandikult Eesti ettevõtetelt nii või naa iga aasta küsitud. Lisaks ütles ta, et tulevikus kavatsetakse rahva ja eluruumide loendus teha iga aasta ja töötamise andmeid soovitakse koguda pigem registripõhiselt. Sellest tulenevalt täiendavat andmete esitamise kohustust ettevõtjatel tulevikus ei teki. Lähtudes sellest informatsioonist tegi komisjon oma järelduse.
Aitäh! Ma tean, et see on praegu 4,2%, sellel ma peatusin ka oma ettekandes. Ütlesin veel, et 2013. aastal on kavas vähendada seda 3%-ni, aga seda ei otsusta ei mina ega seaduse kohaselt keegi meist siin saalis. Võib-olla on seegi üks tuleviku küsimus, kas selle määra üle otsustamine võiks parlamenti tulla, praegu on see valitsuse pädevuses. Aitäh! Tõepoolest, ma olen alati imetlenud suurte kogemustega poliitikut Eiki Nestorit, teda kui väga head kõnemeest ja tema väga head väljendusoskust. Raske on paremini öelda, kui see on öeldud, et põhjendada ka oma eelnõu. Aga siin ongi väga hea klassikaline näide, kuidas arusaamad võivad justkui muutuda olenevalt sellest, kas tegu on valitsemisvastutusega, kui tinglikult tuleb vastutada ka selle suure rahakoti eest, või ollakse opositsioonis ja lihtsalt tuleb koalitsiooni eelnõude pihta tulistada, jätta mulje, et need on halvad, ebaturvalised, põhimõttelagedad, mida iganes. See oleks klassikaline näide poliitikaõpikutesse.
Enne hääletust palun kümme minutit vaheaega! Tänan, juhataja! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda ... Jah, see oli meile halb üllatus. Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust ka kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust kümme minutit vaheaega! Tänan, austatud juhataja! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletamist kümme minutit vaheaega! Aitäh! Selle ettepanekuga on nüüd nii, et me sooviksime seda hääletada ja enne selle ettepaneku hääletamist me palume kümme minutit vaheaega! Härra juhataja, siin saalis oli lärm, ma ei kuulnud teid. Mul oli ettepanek 85. muudatusettepaneku kohta. Ma ei saa sellega nõus olla, minu põhiseaduslikke õigusri rikuti praegu. Ei, me oleme 85. ettepaneku juures, härra juhataja! Ma olen sellega nõus, aga see juhataja võiks ka juhatada. On nii sõnavõtu soov kui ka muid soove ja ettepanekuid. Minu ettepanek kõlab nii: palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletamist kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne selle muudatusettepaneku hääletamist palun kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne muudatusettepaneku hääletust palun Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel vaheaega pikkusega kümme minutit! Aitäh, juhataja! Palun ka seda ... Aitäh, juhataja! Palun ka seda muudatusettepanekut hääletada! Nagu elu näitab, vaheajad aitavad kaasa heale tulemusele, seega palun nüüdki kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun teha kohaloleku kontroll! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletamist kümme minutit vaheaega! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletamist kümme minutit vaheaega! Aitäh! Palun seda muudatusettep
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea minister! Kuna sa oled sel suvel Riigikogu täiskogu kohta väga huvitavaid mõttekilde esitanud, siis ma vaatasin väga põhjalikult läbi selle seaduseelnõu, mida me täna arutame. Mind huvitab eriti § 8 lõige 1, mis räägib Riigikogu teavitamisest ESM-i tegevusest. Siin on kirjutatud, et Vabariigi Valitsus annab üks kord aastas Riigikogule kirjaliku ülevaate. Minu esimene küsimus on kohe see, miks kirjaliku ülevaate. Tavaliselt peaks see küsimus tulema suurde saali väga tõsisele arutelule. Ma olin veel nii rumal, et vaatasin ka seletuskirja. Selle leheküljelt 35 ma leidsin, et see ülevaade on mõeldud üldse ELAK-i jaoks. Miks? Minu meelest on see küsimus küll Riigikogu täiskogu küsimus ja meil on küllaldaselt aega, et seda arutada.