EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud koosoleku juhataja! Head kolleegid! 15 sotsiaaldemokraati esitasid tänavu 13. märtsil arupärimise justiitsministrile, teemaks "Erakonna huvides tehtavad süüteod". Me soovime, et justiitsminister Hanno Pevkur annaks selge hinnangu juhtumitele, kus mõjuvõimu omavad isikud on sundinud ähvarduste saatel inimesi erakonda astuma ja teatud poliitikute poolt hääletama. Pole kahtlustki, et Jõgevamaa ärimees Paul Kärberg sundis oma töötajaid <PARTY>-i astuma ja valimistel Aivar Koka poolt hääletama, kasutades alluvate majanduslikku sõltuvust temast. Karistusseadustikus on kriminaliseeritud nii sundparteistamine, valimis- ja hääletamisvabaduse rikkumine kui ka häälte ostmine. Nende süütegude eest on ette nähtud kuni aastane vangistus. Paraku võivad kurjategijad end turvaliselt tunda, sest tõendeid on niisuguste juhtumite korral äärmiselt raske koguda ja jälitustoimingud on lubatud üksnes häälte ostmise korral. Küsime lugupeetud ministrilt, kas uurimisorganitel on võimalik praegu tõestada erakonda astuma sundimist ning hääletamisvabaduse rikkumist või tuleks nende süütegude uurimisel lubada ka jälitustegevust. Ministril tuleb ka öelda oma hinnang, kas olukord, kus töövõtja astub tööandja käsul mingisse erakonda, on karistusseadustiku mõistes käsitatav süüteona. Ka ei ole harvad juhtumid, kui omavalitsusjuhid on neljasilmavestluses tunnistanud, et astusid koalitsioonis oleva erakonna liikmeks eeldusel, et omavalitsusele võimaldatakse mitmesuguseid investeeringutoetusi. Seepärast ootame härra ministrilt hinnangut olukordadele, kus omavalitsus saab riiklikku investeeringutoetust tingimusel, et vallavanem astub teatud erakonda. Loodame ministrilt sisukaid vastuseid. Jääme kuulama!
Aitäh! Nii nagu ma olen juba öelnud, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon soovis võtta kümme minutit vaheaega enne hääletust. Saali tava on, et selleks, et vaheaeg võtta, registreeritakse puldil sõnavõtt ja enne hääletust Riigikogu esimees vaatab puldile ja kui on sõnavõtusoove, siis annab sõna ja inimene saab paluda vaheaega. Mina registreerisin sõnavõtu. Õigel ajal ja enda poolt esimese. Soovisin võtta meie fraktsioonile vaheaega, mis on meie õigus. Tahtsime fraktsiooniga arutada, mis me teeme selle punktiga. Teie mulle sõna ei andnud. Meie fraktsioon ei saanud asja arutada. Ja tulenevalt sellest ka meie fraktsiooni liige Jevgeni Ossinovski ei saanud teostada oma põhiseaduslikku õigust, nagu ta ütles. Teie nõunik kuulis, et ma mingil hetkel hõikasin, kui hääletus käis. Te oleksite saanud kohe hääletuse katkestada. Ma küsin: miks te ei andnud mulle sõna, võtmaks vaheaega, kui ma olin siin puldil õigel ajal vajutanud sõnavõtuklahvi? Miks te seda ei teinud?
Austatud peaminister! Minu eelmise küsimuse vastuse te viisite spordiradadele. Mul ei ole nii pikalt võimalik siin polemiseerida, aga te võiksite mõelda ka sellele, kas pealtvaatajad on korvpallivõistkonna või -meeskonna osa. Aga mis ma küsida tahan, on see, et te mainisite siin ühes oma vastuses väga õigesti ja ilusti – loodan, et tsiteerin õigesti –, et eelarve tasakaalu saavutamine on ülitähtis. Ja mu küsimus ongi just selles suunas. Meil on siin väga ilus dokument ees, aga meil on eelarve tasakaaluga väga suuri probleeme. Millele te lähiaastatel ikkagi keskendute rohkem, kas eelarve tasakaalu saavutamisele või pigem sellele dokumendile? Kuidas neid asju omavahel tasakaalustada?
Hea aseesimees! Head kolleegid! Niisiis, seaduseelnõu 97, riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu. Seaduseelnõu esimene lugemine toimus siin saalis 21. oktoobril ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks esitasid muudatusettepanekuid Eesti Keskerakonna fraktsioon ja Eesti Vabaerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjon koos eelnõu algatajaga valmistas ette ridamisi muudatusettepanekuid, millest ma nüüd ka räägin. Komisjonis me arutasime muudatusettepanekuid 16. novembri istungil. Olgu teile öeldud – te olete kindlasti sealt tagant riiulitest või elektroonselt töölaualt need muudatusettepanekud ka endale saanud –, et muudatusettepanekuid on kokku 15. Muudatusettepanekud nr 1, 2, 5 ja 15 on esitanud juhtivkomisjon. Ettepanekud nr 1 ja 2 on tehnilist laadi, nendest ma pikalt ei räägi, küll aga räägin muudatusettepanekust nr 5. Ettepanekuga täpsustatakse lootsi kvalifikatsioonieksami ja lootsitasõidu eksami vastuvõtmise eest võetava riigilõivu määra. Ettepanek on kehtestada eraldi määrad: lootsi kvalifikatsioonieksami vastuvõtmise eest 250 eurot ja lihtsustatud korras kvalifikatsioonieksami vastuvõtmise eest 130 eurot. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja selgitas komisjoni istungil, et tegemist on suhteliselt harva ettetuleva toiminguga, näiteks võib olla kaheksa lihtsustatud korras eksamit aastas. Peab ütlema, et ka Vabaerakonna esitatud muudatusettepanek nr 4 oli sama sisuga. Nii et komisjon valmistas ette oma muudatusettepaneku, mis haakus Vabaerakonna ettepanekuga. Võib ütelda, et muudatusettepanekut nr 4, mille esitas <PARTY>, me toetasime osaliselt. Muudatusettepanekud nr 3, 6 ja 10 ning nr 12 ja 14 on Eesti Vabaerakonna fraktsiooni esitatud. Loomulikult on kõigi nende muudatusettepanekute täpsem sisu ära toodud muudatusettepanekute loetelus, ma ei hakka kõike ette lugema, sest te saate ise seda järele vaadata. Vabaerakonna fraktsiooni esindaja selgitas komisjoni istungil, et ettepanekute esitamisel oli kaks peamist ajendit: esiteks on raske nõustuda a
Tänan väga! See on hea küsimus, aga ma sellele provokatsioonile ei allu, et hakkaksin nimetama, mitu kõrgkooli peaks Eestis olema. Ent ma võin tsiteerida oma kunagist rektorit Peeter Tulvistet, kes ütles – mul on selgelt meeles –, et Euroopa rusikareegel on miljon inimest ja üks ülikool. Eestis on avalik-õiguslikke ülikoole õige mitu korda rohkem. Tähtis on ikkagi kvaliteet, mis ülikoolist tuleb – meie noored peavad saama konkurentsivõimelise, kvaliteetse kõrghariduse ja tulema üha tiheneva konkurentsi tingimustes toime terve maailma mastaabis. Jaak Allik mainis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindajana, et valitsus võiks kõiki neid märkusi arvestada ja tulla välja täiesti uue eelnõuga. See oli Jaak Alliku seisukoht.
Jah. Härra minister! See kõik on väga tänuväärne, et me rakendame erinevaid tulumaksuvabastusi meie rahvusvahelistele koostööpartneritele eri tasanditel. Aga minu küsimus puudutab Eesti põllumehi. Täpselt pool aastat tagasi, 11. juunil oleme sisse andnud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjaid, nende omatoodetud põllumajandussaaduste võõrandamist ja tulumaksuvaba määra tõstmist 5000 euroni. See on nüüd seisnud pool aastat. Samas, kevadel vastu võetud väga tänuväärsed maksusoodustused metsameestele on meil juba rakendunud. Põllumeeste puhul oleme tagasi hoidnud ... Kui kaugel see teema on? Mis on teie seisukoht? Kunas tuleb valitsuselt ja rahanduskomisjonilt seisukoht selle eelnõu suhtes?
Mina olen siis karu. Hea jõuluvana! Ära muretse, ega me teid saalist välja ei viska. Olla olnud te siis eile näärivanaga koos ja arutanud järgmise aasta reforme. (Jõuluvana: "Oli-oli.") Puhake natukene! Tõepoolest, vahel tekib selline tunne, nagu polekski koolipingist välja tulnud. Mis see lahendus võiks olla? Võib-olla vahetaks kolleegidel siin pinginaabreid natukene. Noh, eks siin ole valikut palju. Äkki siis Kaja Kallas istub Ruuben Kaalepi kõrvale. Võib-olla see natukene seda kiusamist leevendab. No vaatame. Mis sa arvad, kas see leevendab sisepingeid? Jah, rääkides karuteenest ... <PARTY>. Ehtne ja hea. Olete olnud väga tublid ja tragid. Meil on teile väikesed salaretseptiga tehtud kommid. (Võtab kotist Olde Hansa käsitööna tehtud koorekommid.) Kui te neid sööte, siis on kindlasti rohkem sära silmades. (Annab kommipaki Priit Sibula kätte.) Ilusat jõulurahu ka teile! Mida siis kinkida sotsiaaldemokraatidele? Olete viimasel ajal välja paistnud, säranud erinevate aktsioonidega. Säravatele inimestele särav kingitus. Aga meie palve on, et palun ärge seda siin saalis kasutage, muidu meie Mašaga peame pärast koristama. (Kingib konfetikahuri. Aplaus.) Rahulikke jõule teile kõigile!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud hea pikaajaline kolleeg, ma tänan sind väga põhjaliku ülevaate eest, mille sa siin saalis praegu tegid! Tuletan meile kõigile meelde, et sotsid andsid 2011. aasta kevadel sisse seaduseelnõu, mis oleks suurendanud kohalike teede rahastamist 15%-ni kütuseaktsiisi laekumisest. Esimene lugemine saalis lõppes ja siis pandi eelnõu riiulile, kus see seisab tänaseni. Selge, et kogu teema on väga poliitiline. Ma võin kinnitada, et 2006. ja 2007. aastal oli too 15% kindlasti võimalik. Aga ma tahan küsida järgmist. Sa oled osalenud hulga aastaid omavalitsuste ja riigi läbirääkimistel. Nende tulemused on olnud erinevad. Mis sa arvad, kas neid läbirääkimisi sellisel kujul, nagu need praegu käivad, on üldse mõistlik pidada?
Lugupeetud ettekandja! Tahan avaldada teile tänu nii ettekande kui ka selle raamatu eest! Ma pole ammu näinud raamatut, mis lausa kutsub lugema. Ma loen selle kiiresti läbi. Aga minu küsimus on järgmine. Kuidas teile tundub, kas Eesti poliitilise keskkonna ja süsteemi arenev stagnatsioon, näiteks riigireformi seiskumine – ma räägin just nimelt riigireformist, mitte haldusreformist – ei ole muutumas Eesti ettevõtluskeskkonna arengu takistuseks? Kas teil oma tegevuses ja suhetes poliitilise süsteemiga ei ole tunnet, et te jooksete peaga vastu kummiseina?
Hea juhataja! Lugupeetud minister, ma tahaksin teid teavitada olukorrast riigis. Kümme minutit tagasi ma rääkisin pimeda diabeedihaige mehega, kes elab Rõngus ja kes on 14 viimast kuud käinud Tartus Maarjamõisa haiglas dialüüsis. Ta ise käia ei saa, ta ei näe, teda peab sinna autoga viima ja seda on 14 kuud teinud üks tema tuttav. Ja kuna seesama Aavo on oma tuttavale juba umbes 5000 eurot võlgu selle töö eest, sest kohalik omavalitsus on talle maksnud ainult bensiiniraha, siis nüüd ta pöördus Rõngu valla poole ja küsis, mis edasi saab – tal oleks vaja transporti, tal oleks vaja juhti. Ja sotsiaaltöötaja, kes on seal 20 aastat tööl olnud, ütles täna sellele Aavole telefoni teel, et sa võiksid tegelikult sinna dialüüsi ööbima jääda, ja kui ta kuulis, et see ei olegi pansionaat, siis et me võime sind vedada küll, aga mitte rohkem kui kaks kuud, igatahes mitte lõputult. Mida ma ütlen sellele mehele?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud rahandusminister! Parema selguse huvides küsin protokolli 4. artikli kohta, millega muudetakse lepingu artiklit 10, mis puudutab dividendide maksustamist. Siinkohal küsin, kas ja kuivõrd Saksamaaga sõlmitud leping üldse mõjutab nii mitteresidendist füüsilisele isikule kui ka mitteresidendist äriühingule makstava dividendi maksustamist. Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas eelnõu k.a 23. märtsil. Rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus andis meile ülevaate eelnõu sisust ja eesmärgist. Ülevaade oli piisavalt detailne ja komisjoni liikmetel ei tekkinud eriti sisulisi küsimusi. Seega, komisjon langetas järgmised konsensuslikud otsused: võtta eelnõu Riigikogu täiskogu päevakorda kolmapäevaks, 7. aprilliks, esimene lugemine lõpetada, muudatusettepanekute tähtajaks määrata 10 tööpäeva, st kolmapäev, 21. aprill kell 17.15. Aitäh! Aitäh, hea kolleeg! Praktika näitab, et igale eelnõule on võimalik vastu hääletada, aga mina, nii nagu tegi rahandusminister, kutsun üles ikkagi seda eelnõu toetama.
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ma tulen tagasi selle klausli juurde, mis ütleb, et teatud olukordades on kuriteo raskusaste niivõrd ilmne, et seda ei ole vaja täiendavalt kaaluda ega põhjendada. Kas te ei näe selles teatud ohtu? Kuriteo raskusastme ilmselgus tuuakse põhjenduseks, et anda näiteks jälitustoiminguteks luba, ilma seda täiendavalt kaalumata või põhjendamata. Parandage mind, kui ma eksin. Võib-olla olen siin liialt paranoiline, aga mulle tundub, et see avab võimaluse kuritarvitusteks just nimelt prokuratuuri või ka kohtu poolt.
Austatud eesistuja! Hea minister! Ma küsin selle kohta, millest me oleme tegelikult ka varem teiega rääkinud, see puudutab õpetajate üldist ettevalmistust. Me oleme täna rääkinud täienduskoolitusest. Koolitusel võib ju käia ka nii, et mitte midagi sellest ei parane, et sa seal käid. Küsimus on selles, mis saab venekeelsete aineõpetajate ettevalmistamisest Eestis, kui me sellega ei tegele. Ilmselt see nii jääb, sest me oleme suunanud oma venekeelse kooli aeglase väljasuremise teed. Sinna jäävad õppima lõpuks need, kellel pole võimalik eestikeelsesse kooli minna. Olgu, ajalugu õpetatakse tegelikult väga tihti Eesti keeles, eelkõige gümnaasiumiastmes. Nii et võib-olla ajaloos see probleem polegi kõige teravam, kuigi põhikooliosas on. Mis saab ikkagi Eestis venekeelsete koolide aineõpetajate ettevalmistusest? Ilmselt on nüüd küll möödas see aeg, kui venekeelsete koolide õpetajad tulevad Pihkvast või Peterburist, kuigi veel mõned head aastad tagasi olid täpselt pooled õpetajatest saanud oma põhikoolihariduse seal.
Aitäh, austatud juhataja! Austatud eeskõneleja! Te rääkisite korruptsioonikomisjonile lisavõimekuse andmisest ja ütlesite, et korruptsioonikomisjonil puudub pädevus. Ma ei saanud aru, kas te panite võrdusmärgi pädevuse ja võimekuse vahele. Kas te arutasite, et ükskõik milline Riigikogu komisjon saaks ju selle uurimisega hakkama? Küsimus on ainult ajas ja uurimistahtes. Miks ei võiks näiteks õiguskomisjon või põhiseaduskomisjon analoogselt hakata seda uurima, kui neil soovi on? Miks jäädi ikkagi poolele teele, otsustades, et uurimispädevust ja -võimekust tuleks anda juurde korruptsioonikomisjonile?
Aitüma! Hea ettekandja! Kui me võtame need kriisiriigid ja majandusvabaduse indeksi, siis seda on ju korrutatud: me näeme, et need ei ole majanduslikult vabad riigid. Majanduslikult mittevaba riik ei võta mingist luuavarrest raha tagasimaksmiseks, seda enam, et erinevalt Eestist ei viitsi nad ka kokku hoida. Ükski pank ei laena raha inimesele, kes ei viitsi tööl käia. Lubab küll, et homme lähen, aga midagi ei juhtu. Mis ikkagi Eestiga juhtuks, kui me võtaks täna oma mõistuse kokku ega ratifitseeriks ESM-i puudutavat lepingut? Mis juhtuks peale selle, et Jürgen Ligi viriseb kusagil, et tal on kellelegi halb otsa vaadata?
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea minister! Ma tulen teile vastu, et te saaksite siis küsimusele vastata ja ma ei saaks hiljem öelda, et te ei vastanud küsimusele. Räägiksin siis nimetamiskomiteest. Iseenesest tore mõte, et nii saaks riigifirmade nõukogudesse head inimesed valida. Aga mind tegi murelikuks see juhtum, millele mu kolleeg Kalle Palling juba viitas, kus üks minister olevat väidetavalt tahtnud nõukogu otsustuspädevusse sekkuda. Kas te uurisite ka ise Omniva nõukogusse nimetatud nõukogu liikmete käest, kas selline asi juhtus või ei juhtunud?
Aitäh, austatud esimees! Lugupeetud põhiseaduskomisjoni esindaja! Kui eelnõu sisust rääkida, siis Keskerakonna fraktsiooni esindajad on pidevalt rõhutanud kohaliku omavalitsuse tulubaasi tugevdamise vajadust. Kas oskate öelda, kas haldusreformi eelnõu menetlemisel on arutatud näiteks Ida-Virumaa eripära, arvestades keskkonnatasude mudeli muutmist ja selle mõjusid? Sellest sõltuvad paljude Virumaa omavalitsuste eelarved ja seega ka nende haldussuutlikkus nii praegu kui ka peale reformi käivitamist?
Suur tänu, hea juhataja! Austatud minister! Mina sotsiaalkomisjoni liikmena küll päris hästi aru ei saa, kuidas sotsiaalvaldkond on oluliselt vahendeid juurde saanud. Näiteks küsis Sotsiaalministeerium 4 miljonit eurot vaimse tervise valdkonna edendamiseks, sai null eurot. Pikaajalise hoolduse programmi tarvis küsiti 19 miljonit eurot, saadi null eurot. Näiteks lastemaja teenuse Ida-Virumaale laiendamiseks pidi ministeerium raha leidma oma vahenditest, ka ohvriabi telefoni tööshoidmiseks pidi ministeerium leidma vahendeid oma eelarve seest. Nüüd, Sotsiaalministeeriumi 2020. aasta eelarvest 117 miljonit on Euroopa Liidu vahendid ja selle eest pakutakse mitmeid igapäevaseid teenuseid. Minu küsimus on järgmine: kas teie olete Sotsiaalministeeriumis näinud n-ö väljumisstrateegiat Euroopa Liidu raha kasutamisest? Te enne väitsite, et justkui olete.
Head kolleegid! Täna oli meil kultuurikomisjonis suur õnn kuulata uut haridus- ja teadusministrit. Ta tõi välja kolm suunda, mis on lähitulevikus plaanis: kõrgkooliseadus, raha eraldamine noorsoo huvitegevusele ja haridusseadus. Noorsooraha ehk huvitegevusraha koosneb kolmest osast: kultuur, sport ja tehnoloogia. Keelekümblust pole mitte kuskil. Haridusseaduses ei ole juttugi tugiteenustest, mis riik võttis kohalikelt omavalitsustelt ära selles mõttes, et ta võttis oma raha ära ja pani rahastamise kohustuse kohalikele omavalitsustele. Minu küsimuse peale, kuidas minister tagab võrdse kohtlemise erinevate rahastamisstruktuuride korral, jäi minister napisõnaliseks. Ta ütles nõndaviisi, et baasrahastus tuleb tagada, aga omanikule tuleb jätta võimalus panna rohkem raha sinna, kuhu ta tahab panna. Tähendab, riik võrdles ennast Kapa-Kohila külaga. Võtame riigigümnaasiumid. Riik kui omanik saab maksta rohkem, aga Kapa-Kohila ei saa maksta rohkem. Kapa-Kohila peab – ma ei taha solvata, palun vabandust, Kapa-Kohila! – panema klasse kinni ja tugiteenuste osutamise lõpetama, sest tal ei jätku raha. Aga võrdne kohtlemine on tagatud. Riik on hea peremees, kohalik omavalitsus on aga kehv peremees, kuna ta ei suuda teenuseid kinni maksta. Jama! Keskerakonna fraktsioon on üritanud päris mitu aega tuua päevakorda tugiteenuste teemat. Selle asemel tuleb noorsoo huvitegevuse rahastamine, et tänavalapsi tänavalt ära korjata ja panna nad kultuuri tegema, science"it tegema, sporti tegema. Kõik on õige. Aga miks nad sinna tänavale lähevad? Sellepärast, et koolis ei ole tugiteenuseid. Koolis ei ole psühholooge, logopeede jne. Neid ei ole! Koolis on haridusliku erivajadusega lapsed, kes peaksid olema üks ühele õppes: ühes klassis on üks õpetaja ja üks laps. Kas nendega jõutakse tegelda? Ei ja nüüd läheb see laps tänavale ja teeb trikke. Riik aga arvab, et kui ta on koolist ära jooksnud, 7. klassist välja kukkunud, aga kui talle nüüd tänaval pakkuda sporti, kultuuri, science"it, siis ta hakk
Aitäh küsimuse eest! Kuna istungi lõpp on kiiresti lähenemas, siis ma proovin hästi kiiresti ja lühidalt vastata. Kõigepealt, komisjonis on saavutatud konsensus, et otsuse eelnõu punkti tuleks muuta. Mina ise arvan, et Euroopa Liidu asjade komisjon on nagu miniparlament, kes võiks edaspidi neid küsimusi käsitleda, kusjuures see protseduur on meil praegu paigas ja toimib. Kindlasti on need küsimused sellised, mida tuleb arutada n-ö kaalukate küsimustena. Euroopa Liidu asjade komisjon arutab ka palju tehnilisi küsimusi. Mina pooldan varianti, et Euroopa Liidu asjade komisjon, kuhu kuuluvad kõigi fraktsioonide esindajad, võiks olla see institutsioon. Aitäh! Minu praegune teadmine ja arusaam on, et neid garantiimahte, mida Euroopa Liidu riikide parlamendid heaks kiidavad, on väga raske suurendada. Garanteerivate riikide maksumaksjad ei pruugi sellega lihtsalt leppida. Samas on need mahud piisavad, et toime tulla Kreeka, Portugali ja Iirimaa laenuprobleemiga ning praegusi teadmisi arvestades peatada kriisi edasine levik. Mis puudutab EFSF-i õigusjärglast ESM-i, siis põhiline erinevus on selles, et ESM saab suurema finantsvõimekuse tänu sellele, et reaalsed rahalised sissemaksed sinna fondi on mitu korda suuremad kui praegu EFSF-i puhul.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Te olete ministrina olnud Eesti laste vaktsineerimise veendunud toetaja ja eestkõneleja. Samas me teame algusest peale, et nende lõpetamata ohutusuuringutega vaktsiinide lõplik mõju ei ole teada nii täiskasvanutele kui ka lastele ja noortele ja mulle on jäänud arusaamatuks teie veendumus seda propagandat tehes. Palun öelge, millistele teadmistele, infole, tarkusele te olete tuginenud sel viisil seda vaktsineerimist survestades, sellist tegevust ellu viies.
Aitäh, lugupeetud juhataja, sõna andmast! Lugupeetud Martin Helme! Te olete võtnud enda poliitiliseks südameasjaks tegeleda rahapesuvastase võitlusega ja uurimisega, kuidas sellega tegeldud on – ja see on ju kindlasti teretulnud. Samal ajal olete te kogu seda protsessi, mis päädis kõnealuse advokaadibürooga lepingu sõlmimisega, läbi viies toetunud ainult iseenda kõhutundele, mida kinnitab ka see, et Rahandusministeeriumis, nagu on selgunud, ei ole mitte ühtegi analüüsi, memot ega muud dokumenti, milles oleks tegelikult analüüsitud ameeriklastelt kahjutasu saamise õiguslikku võimalust. Vägisi jääb mulje, et tahtsite kõnealuse advokaadibüroo palgata lihtsalt sellepärast, et tundus, et endine FBI direktor on tore poliitiline malakas, millega vehkida. Palun lükake see ümber! Milline on meie tegelik võimalus? Või millised on teie analüüsid või andmed, mis ütlevad, et meil on võimalus mingisugust kahjutasu ka tegelikult saada?
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud riigikontrolör! Head kolleegid! Ettekannet ette valmistades lugesin minagi Riigikontrolli seadust. Selle § 10 ütleb, et riigikontrolör esitab Riigikogule ülevaate riigi vara kasutamise ja säilimise kohta üheaegselt riigi majandusaasta koondaruande arutamisega Riigikogus. Sellest võib teha järelduse, et Riigikontrolli ülevaade peaks seadusandja tahtel piirduma üksnes eelmise aasta majandusaasta tehingute kirjeldamise ja nendele hinnangu andmisega. Kui tänavust aruannet lugeda ja saalis arutatut meenutada, siis tundub, et vara kasutamist ja säilimist on hinnatud kõige laiemas mõttes, käsitledes mitte ainult materiaalseid väärtusi, vaid ka inimvara ning, veelgi laiemalt, käsitletud on kõiki neid põhiväärtusi, millel meie riik põhineb. Seda on mõistagi südantsoojendav lugeda. Hea kodanik ja hea ametnik ei piirdu kunagi ainult seadusetähega. Nii on ka ülevaatest tunda head ja südametunnistusega lähenemist Eesti riigi saatusele, nagu see kodanikule kohane on. Kui tekkiski kahtlus, siis võis kaanelt vaadata, et tegu ei ole ühegi uue erakonna poliitilise programmi või arengufondi nõukogu mõttepaberiga. Aga mulle tuli pähe veel üks analoogia. See seondub maja ehitamisega. Maja valmib nii, et tulevasel majaomanikul on soovid ja ideed. Ta kohtub arhitektiga, kes selgitab, millised ideed on teostatavad ja kuidas saaks kõige paremini plaane teoks teha. Selginenud soovide alusel tehakse projekt, ehitaja saab selle enda kätte ja siis maja valmibki. Tellija ülesanne on leida aga ka järelevalvaja, kes vaatab, et töö oleks kvaliteetne, raha liigselt ei raisataks ja vara säiliks. Riigis on rahvas korraga nii tellija kui ka ehitaja rollis, poliitikute rolli saab ehk võrrelda arhitekti omaga ja Riigikontroll on järelevalvaja. Ent järelevalvaja ülesanne on jälgida, kas uksed ja aknad on ette pandud nii, nagu projekt ette näeb, mitte aga see, kas neid üldse tulekski ette panna. Riigikontrolli ülevaates on avaldatud muret selle pärast, et väljaränne Eestist
Austatud juhataja! Austatud kolleegid! Hea minister! Õiguskomisjoni istung toimus 22. oktoobril 2018 ja sellest võttis osa 11 komisjoni liiget. Kohale olid kutsutud siseminister Andres Anvelt, siseministri nõunik Kristen Kanarik, Siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungas ja sama osakonna nõunik Mari Käbi. Minister Anvelt tutvustas eelnõu 723 sisu ja eesmärki. Selle eelnõu üle erilist arutelu ei toimunud, oli ainult üks küsimus. Vilja Toomast küsis, kas muuta saab neid sünniakti kandeid, mis on tehtud enne 2010. aasta 30. juunit. Minister Anvelt vastas jaatavalt ning lisas, et seda juhul, kui keegi ei ole isadust omaks võtnud või isadust ei ole tuvastatud. Otsused: esiteks, teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 7. novembril (konsensuslikult), teha ettepanek esimene lugemine lõpetada (konsensuslikult) ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks 21. november kell 16 (konsensuslikult), ettekandjaks määrati Toomas Paur. Kõik. Kuna ma olen komisjoni ettekandja, siis pean teile teatama, et selle eelnõu puhul seda küsimust ei arutatud.
Aitäh, austatud juhataja! Austatud ettekandja! Kui hästi otsida, siis leiaks maksusüsteemist päris palju ebaõigluse elemente. Ma ühe näite toon: vähiravifond. Nad koguvad inimestelt annetusi ja ostavad vähihaigetele elu päästvaid ravimeid, mida riik ei võimalda tervishoiukindlustuse kaudu hankida. Samas riik kogub nende ravimite ostudelt maksutulu. Eelmisel aastal näiteks oli seda 120 000 eurot, mida on 5–6 korda rohkem kui teie näites toodud meremeeste ametiühingu puhul. Ma küsin: kas see on õiglane, et ametiühingud, kellel on Riigikogus lobigrupp, saavad sellise maksuleevenduse, aga vähiravifond sellist leevendust ei saa?
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Soovin uuesti üle anda arupärimise Tapa Erikooli probleemide kohta. Nüüdseks on sellest möödas kuu aega, kui me sel teemal eelmise arupärimise esitasime, ja selle aja jooksul on olukord hullemaks läinud. On avaldatud hulk artikleid selle kohta, et ka politsei on mures, mis toimub. Ministeeriumi inimesed ei suuda probleemi ära lahendada. Meie andmetel on tänaseks päris paljud kooli töötajad töö kaotanud, aga ministeeriumi inimesed on suhteliselt harva kohapeal käinud. Loodame, et seekord suudab haridusministeerium meile paremad vastused anda ja sellele probleemile rohkem tähelepanu pöörata, kuna olukord on päris hulluks läinud. Palun koos teiste rahvasaadikutega see arupärimine haridusministrile edasi anda. Suur aitäh!
Aitäh, hea koosoleku juhataja! Austatud ettekandja! Esmalt väike meeldetuletus: nn Savisaare protsessis oli riigipoolseks süüdistajaks algul Laura Vaik, tema pidi süüdistuse kohtusse viima ja kohtus ka tõendama. Oma kirjas peaprokurör Lavly Perlingule ta teavitas aga peaprokuröri, et süüdimõistmiseks vajalikke tõendeid selles kaasuses pole. See kiri lekkis ka avalikkusele. Peaprokuröri korraldusel saite Laura Vaigu asemel sellesse ametisse teie. Öelge palun, kui algul ei olnud süüdimõistmiseks vajalikke tõendeid, siis kuidas siis, kui teie võtsite protsessi juhtimise üle, need tõendid hiljem tekkisid. Või kui tõendeid oli teie meelest küllaldaselt, siis miks te hiljem asusite neid kunstlikult looma, lõpetades kriminaalasja osa kahtlusaluste suhtes oportuniteediga? Kas teie juhtiva peaprokurörina kasutasite ära kahtlusaluste olukorda, veeniste neid, sundisite neid menetluse käigus oportuniteedi eest andma valeütlusi, et saada süüdimõistmiseks vajalikke tõendeid?
Tänan! Minu küsimus puudutab teavitamiskampaaniat. Tõepoolest, osa vanemaid autosid ei saa biolisandiga kütust kasutada ja samas see aeg on küllalt lühikene. Sa ütlesid, et Maanteeameti leheküljel on kuskil sellekohane informatsioon, samas on vanemate autode omanike hulgas kindlasti palju neid, kelleni Maanteeameti kodulehekülje info ei jõua. Kas on ikkagi võimalik, et tehakse mingisugune laiem kampaania, et see teave ikka inimestele pärale jõuaks? Muidu võib mõni inimene rumalal moel oma autost lihtsalt ilma jääda?
Aitäh! Aitäh seda eelnõu tutvustamast! See on kindlasti oluline, et lähetatud töötajaid vaadeldaks võimalikult võrdselt kohalike töötajatega. Aga mul on küsimus selles suhtes, et kui kehtiva sätte kohaselt peab tööandja tagama, et lähetatud töötajatele makstakse vähemalt Eestis kehtestatud töötasu miinimumi, siis nüüd sellest sõnastusest võetakse "miinimum" ära. Ma saan aru, et töötasu alammäär on nii ehk naa kohustuslik, see jääb. Aga kui meil on sektorid, mis on kaetud kollektiivlepinguga ja kus samamoodi miinimum kehtestatakse, kas siis jääb see kohustus, et kui valdkonnas on kollektiivleping, siis kollektiivlepingu miinimumi tuleb ka neile lähetatud töötajatele maksta, või jäävad nad sellest selle sõnastusega kõrvale?
Hea juhataja! Head kolleegid! Minu arust valitsusel ei ole õigust inimesi petta. Kas keegi siin saalis arvab teisiti? Riiki tuleb juhtida ausalt, mis tähendab, et kodanik peab teadma, miks valitsus ja Riigikogu talitavad just nii ja mitte teisiti. Paraku on ajutine valitsus sellest põhimõttest loobunud ning otsustanud kustutada 226 000 pensionäri õigustatud pensionitõusuootuse, andmata selle kohta arusaadavaid selgitusi. <PARTY> lubas 2011. aastal valitsusse minnes kehtestada Eestis vanemapensioni, mis suurendaks lapsi kasvatanud pensionäridele makstavat elatisraha. Asjakohane seadus võeti Riigikogus vastu 2012. aastal ja pensionilisa kõigile lastega pensionäridele oleks hakatud välja maksma alates 2015. aastast. See oli piisav aeg, et teha vajalikud ettevalmistused ja planeerida riigieelarvesse vajaminev raha. Nüüd on <PARTY> ja tema valitsuspartner sotsiaaldemokraadid otsustanud 226 000 pensionäri õigustatud ootused allavett lasta ja võtta neilt ära 86 miljonit eurot. Valitsuse selline käitumine võtab sõnatuks. Kuidas on võimalik, et riik võtab ühel päeval vastu seaduse, võtab kohustuse oma inimeste ees ja siis loobub kergekäeliselt sellest veel enne, kui seadus on rakendunud? Spordis tähendaks see loobumisvõidu andmist ja sportlase lahkumist areenilt. Poliitikas aga jätkub valitsusliidu juhtpoliitikutel jultumust öelda, et vanemapensioni näol oligi tegemist pigem kingitusega, mille pensionärid saavad kätte lihtsalt kolm aastat hiljem. Vanemapension loob kindlust. Olgu siinkohal selgelt öeldud, et vanemapension ei ole kingitus. Tegemist on õiglust jalule seadva seadusega, mis lõpetab ära lapsevanemate, eelkõige paljulapseliste vanemate karistamise madalama pensioniga. On paratamatu, et väikelastega kodus olnud ema jääb tööelust kõrvale, mis tähendab, et ka tema väljateenitud pension on praegu väiksem kui neil, kes ei ole lapsega kodus olnud. Just selle vahe tasandamiseks ongi mõeldud vanemapension, mis annab ka tänastele noortele inimestele kindluse, et lapse üles
Aitäh sõna andmast! Lugupeetud rahandusminister peaministri ülesannetes! Ma loomulikult saan teist kui rahandusministrist aru ja saan sellest Reformierakonna vanast heast paatosest aru, et riiki tuleb igal juhul ja igal võimalusel õhemaks kärpida. Eriti praegu on võimalik seda rääkida, ongi rasked ajad ja riik peabki eeskuju näitama. Ma muidugi panen selle koha peale suure küsimärgi. Kas praegu on meil see situatsioon, et kui riik muutub vähem võimekaks, siis ettevõtlusel, kes ootab tegelikult riigi tuge, oleks sellest riigist sellisel juhul piisavalt abi? Ma saan teist aru, te oletegi selle kärpemantra [korrata] võtnud. Aga te ei ole oma tööd lõpuni teinud. Te olete läinud kõige lihtsama vastupanu teed, et teeme kõigile ühtemoodi kärpe, selle asemel et öelda, kus on need kohad, kus tegelikult kannataks kulusid kokku võtta, ilma et sisulised asjad tegemata jääksid. Nüüd me näeme, et järjest raiutakse läbi asju, mida ei pruugi enam olla võimalik kunagi taastada ja mis võivad tähendada paljude inimeste jaoks seda, et nende tulevikuvõimalused võetakse ära. Huvitegevuse kärbe. See raha, mis riik täiendavalt huvitegevusse pani, on toonud paari aastaga üle 30 000 lapse huvitegevuse juurde. Kui isegi poole sellest võtavad üle kohalikud omavalitsused, on ikka tuhandeid lapsi, kes jäävad sellest tegevusest ilma. Mida see meile pikas perspektiivis tähendab, seda võib vaid ette kujutada. Sümboolse tähendusega orkestrid pannakse päevapealt kinni. Nende traditsioonide taasloomine võib osutuda tulevikus võimatuks, kui ükspäev peaksid tulema paremad ajad. Samamoodi ähvardab meid taas kõrghariduse tasuliseks muutumine, arenguseire kaotatakse ära ja ilmselt neid uudiseid tuleb veel. Kas see on tõesti see, mida te tahtsite sel hetkel, kui te oma kärpeplaani lauale panite? Tänan! Ma pean tõepoolest väljendama oma üllatust, et valitsusse minek ei ole teile hästi mõjunud või on siis vastupidi ja seda võib nimetada teid inspireerivaks. Te olete üle võtnud <PARTY> retoorika ja manipulatsi
Kahtlemata oli see jutuks – üsna põgusalt küll –, aga meil ei olnud kohapeal väga head reklaami asjatundjat. Seda, kustmaalt algab alkoholi- või mõne kaubamärgi reklaam mingisuguses teleseriaalis, on väga raske esile tuua. Ja küsimus on ka selles, millised on Eesti sarjad ja filmid ning millised on lääne teleseriaalid, kus tegelikult näidatakse sageli samu kaupu, mis on ka meie kauplustes. Nii et see on üsna peenike kunst, mida me komisjonis siiski nii täpselt ei käsitlenud. Eks needsamad ametkonnad, kes on seda ka seni teinud, sest alkoholireklaamil on teatud piirangud ju praegugi olemas. See puudutab neidsamu asutusi, kes näitavad alkoholireklaami teles või toovad selle kuuldavale raadios. Kõigepealt peavad need asutused ise enesekontrolli raames seda jälgima. Aga jah, alkoholireklaam on praegugi piiratud, nii et see on nendesamade asutuste ülesanne, kes on seda siiani teinud.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Vabariigi Valitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu 310 teisele lugemisele saatmise istung toimus maaelukomisjonis 19. aprillil 2021. aastal. Kutsutud oli Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome, õigusosakonna juhataja Geir Veski ja peaspetsialist Karina Torop. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 9. aprilliks kella 17.15 ei laekunud ühtegi muudatusettepanekut. Ka komisjoni liikmetel polnud kohale kutsutud külalistele ühtegi küsimust. Seega otsustati menetluslikult teha ettepanek võtta eelnõu 310 täiskogu päevakorda täna, 4. mail 2021. aastal; teha ettepanek eelnõu 310 teine lugemine lõpetada; kui eelnõu 310 teine lugemine lõpetatakse, siis teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda ja viia läbi lõpphääletus 11. mail 2021. aastal. Kõik otsused olid konsensuslikud. Aitäh! Jah, aitäh! Kuna ühtegi muudatusettepanekut ei laekunud üheltki komisjonilt, Riigikogu liikmelt ega kalandusega seotud ettevõttelt, siis järelikult on see eelnõu nii hea ja kõik olid sellega rahul.
Härra juhataja! Head kolleegid! Me oleme, jah, esitanud sotsiaalministrile arupärimise juhendi "Lapse heaolu hindamise abivahend lastekaitsetöötajale" kohta, mille tellis Sotsiaalministeerium MTÜ-lt Perede ja Laste Nõuandekeskus ja mille väljaandmist toetati 25 000 euroga. Aga sõltumatud eksperdid ütlevad, et see juhend ei kõlba mitte kuskile. Öeldakse, et seal on valed skaalad ja väärad küsimustikud, et rikutud on autoriõigust, rikutud on psühhomeetria ja diagnostiliste hinnangute andmise reegleid, eetikanorme ja tavasid – nii väidavad sõltumatud eksperdid. Peale selle on eiratud lepingutingimusi tegevuse rahastamise, juhendmaterjali sisu ja mahu ning järelevalvemenetluse toimingute osas. Me oleme esitanud sotsiaalministrile neli küsimust, mis on küllaltki lihtsad ja ka väga lihtsalt kirja pandud. Esimene küsimus: kui pidi trükitama 200 eksemplari, aga pole mitte ühtegi trükist, materjal on ainult netist kättesaadav, kui koolitusi on korraldatud väiksemas mahus, kui oli kokku lepitud, ja kui projekti kulud ei vasta kokkulepitule, kas siis lepingut on rikutud või ei ole rikutud? Selline lihtne küsimus. Teine küsimus on selle kohta, et Sotsiaalministeerium otsustas kõnealuse MTÜ tegevuse põhjalikumaks kontrollimiseks läbi viia auditi. Audit pidi olema lõpetatud 2014. aasta esimeses kvartalis. Esimene kvartal on läbi, aga me pole mitte midagi kuulnud, nii et tahaksime teada läbiviidud auditi tulemusi. Kolmas küsimus. Sõltumatud eksperdid räägivad, et töös on sisulisi puudusi ja ebaprofessionaalsust, et see juhendmaterjal ei kõlba kasutamiseks. Meie küsimus on, et mis sellest juhendmaterjalist saab. Asi on valmis tehtud, raha on selle eest makstud rohkem, kui oleks pidanud. Kas seda juhendit jäädakse kasutama vigasena, nagu ta on, või mis sellest saab? Neljas küsimus. Kui eelmisele kolmele küsimusele vastatakse, et MTÜ ikka ei teinud oma tööd nii, kuidas ta pidi tegema, kas siis järgnevad sellele ka mingisugused Sotsiaalministeeriumi sanktsioonid? Aitäh!
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Kuu aega tagasi, kui eelnõu oli esimesel lugemisel, tegid sotsiaaldemokraadid ettepaneku see tagasi lükata. Koalitsiooni häälte tõttu jäi meie taotlus kahjuks rahuldamata. Möödunud kuu on olnud aruteludes üks arusaamatuste ja segaduste rida. Selle märk on ka see, et <PARTY> ja Res Publica Liit vahetas komisjonipoolset ettekandjat. Aeg-ajalt jäi komisjonis arusaamatuks, mida tegelikult tahetakse saavutada või kes kellele soovib kohta kätte näidata. Täna võib öelda, et ka koos tehtud muudatustega ei ole eelnõu märgatavalt paremaks muutunud. No ei meeldi selline pealiskaudne ja üle jala seadusloome! Majanduskomisjon küll kärpis pärast esimest lugemist mõnevõrra valitsuse pakutud tasumäärade suurust, ent koalitsioon plaanib jätkuvalt tõsist maksutõusu, mis hakkab kindlasti halvendama Eesti rahvusvahelist konkurentsivõimet ja ettevõtluskeskkonda. Veeteetasude järsk kasv ei anna tagasilööke mitte ainult merendusele ja transiidisektorile, vaid ka mitmele teisele majandusharule, sh laevaehitusele ja turismile. Tasude läbimõtlemata kergitamine teenib riigikassa ühekordse täitmise huvisid, aga kardetavasti on tulemus vastupidine, sest osa kaubaomanikke loobub Eesti sadamate teenustest. Sotsiaaldemokraatide hinnangul läheb hea õigusloome tavaga vastuollu uute tasude kiire jõustamine. Maksutõusud peavad olema ettevõtjatele teada vähemalt üks aasta ette. Eelnõu rakendumine on lükatud küll 1. jaanuarilt 1. juulile aastal 2013, kuid meie arvates ei ole ka see korrektne lahendus. Kordan oma esimesel lugemisel öeldut: arutelu käik ei ole andnud piisavat kindlust, et me teeme siin saalis eelnõu seadusena vastuvõtmisega õige otsuse. Kuna eelnõu tekitab tõsist kahju Eesti investeerimiskliimale ja ettevõtluskeskkonnale, teeb ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon nagu Keskerakonna fraktsioon ettepaneku teine lugemine katkestada. Aitüma!
Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud härra esimees! Iseenesest on ju seda kahe ameti ühendamist pikemalt ette valmistatud, paari või kolme valitsuse ajal. Ja kui tulemuseks on parem bürokraatia, lihtsam ja läbipaistvam asjaajamine nii ametnike seisukohalt kui ka põllul või laudas olijate seisukohalt, siis on see ju väga hea. Nüüd aga asja teine pool, miks ma siia tulin: see on seesama vorsti jagamise teema. Me praegu loome ametit, mille alluvuses ja mille kontrolli all tehakse palju vorsti, ka jämedaid vorste. Üks kolleeg, kelle nime ma ei taha nimetada, tõstis siin üles ka listeeria teema ja kõik muu, mis eelmisel aastal veel toimus. Selge, et siit saalist on tulnud hästi palju süüdistusi ühelt konkreetselt erakonnalt. On küsitud, kas Veterinaar- ja Toiduamet on poliitiline või ei ole poliitiline –kuni selleni välja, et on süüdistatud kolleeg Urmas Kruuset selle eest, et justkui tema on teinud omal ajal selle ametkonna juhi puhul poliitilise vahetuse. Ütlen, käsi südamel, et ühtegi poliitilist vahetust pole olnud. Seal olid mängus omad asjaolud, miks see kõik juhtus. Kes tahab teada, olge hea, tulge ja küsige kas minu või Urmas Kruuse käest. Kuna on tulnud väga palju etteheiteid selle koha pealt, et Veterinaar- ja Toiduametit on poliitiliselt juhitud, siis praeguses kontekstis teebki see mind ettevaatlikuks. Kas nii suure ja olulise organisatsiooni kokkupanemise puhul ei jagata vorste? See on nüüd üks uus termin Eesti poliitmaastikul. Nii see on. Mis puudutab listeeriat, siis, lugupeetud kolleegid, on olemas maaelukomisjoni protokoll. Selleks et panna paika, kas kusagil on poliitiline listeeria või ei ole poliitilist listeeriat, kutsus komisjon kohale Veterinaar- ja Toiduameti esindaja, veterinaarlaboratooriumi esindaja ja tervisekaitse esindaja. Need olid kolme eri institutsiooni esindajad, mitte keegi neist polnud poliitiline. Paljud kolleegid said sellest koosolekust osa võtta ja protokollitud järeldus on üks: selles konkreetses ettevõttes, kellele ma soovin tulevik
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Austatud minister! Eelmine kriis on meile õpetanud seda, et vabatahtlikest on väga suur abi. Ma viitan siin eelkõige Kaitseliidule. Agressioon Ukraina vastu on toonud Kaitseliitu palju uusi liikmeid. Ja organisatsioon kindlasti on huvitatud sellest, et need inimesed, mehed-naised, noored saavad kaasatud. Aga see vajab instruktorite panust ehk lisaraha. Kaitseliit on juba varem öelnud, et seoses energiakriisiga on tegelikult nende eelarve väga suure surve all ja pingeline. Täiendava väljaõppe vajadus ja varustuse vajadus lisavad seda pinget veel, aga ma ei leia siit eelarvest tegelikult panust Kaitseliidule. Kas me oleme Kaitseliidu juba unustanud?
Austatud härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud justiitsminister! Seaduseelnõu iseloomustades ei jää mul muud üle kui justiitsministriga ühel meelel olla. Tõesti, tsiviilkohtumenetluses on seni olnud probleemiks hagiga seotud materjalide kättetoimetamise aeg. Minister rääkis keskmiselt kümnest kuust, aga siin analüüsis on kirjas, et seda on venitatud kuni nelja ja poole aastani – ka selliseid juhtumeid on olnud. Nüüd aga meie istungi juurde. See toimus 14. jaanuaril ning peale komisjoni liikmete ja justiitsministri, kes eelnõu põgusalt tutvustas, viibisid kohal ka ministri nõunik Madis Timpson ja Justiitsministeeriumi eraõiguse talituse nõunik Stella Johanson. Minister andis ülevaate eelnõu tekke tagamaadest ja valitsevast olukorrast. Selle ära kuulanud, langetas komisjon järgmised otsused. Tehti ettepanekud lülitada eelnõu täiskogu tänase istungi päevakorda, esimene lugemine lõpetada, määrata muudatusettepanekute tähtajaks 12. veebruar kell 17 ja ettekandjaks teie ees kõneleja Andres Anvelt. Kõik ettepanekud sündisid konsensusega. Loodan, et selle eelnõu seaduseks saades leevendub rahva pahameel tihtipeale pikaleveninud protsesside üle tsiviilkohtus. Kahju väljanõudmine muutub kindlasti objektiivsemaks, kuna kohtunikuabide asemel hakkavad asjaomaseid otsuseid tegema kohtunikud. Veel on tähtis ära märkida – minister seda juba ütles, aga ma rõhutan ka –, et kohtuskäimisega seotud kulud antakse tõesti eelnevalt teada. See vähendab võimalust nende kulude kuritarvitamiseks ja võimalust, et kostja ehk kahju tekitaja hakkab nende kuludega kuidagi tasandama tema tekitatud kahju. Aitäh!
Aitäh, austatud esimees! Austatud komisjoni ettekandja! Ma saan aru, et seaduse jõustumine lükatakse edasi sellepärast, et edasi lükatakse Euroopa Liidu määruse jõustumine. Aga siin on ka sätteid, kus ei ole otsest viidet sellele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele – eelkõige puudutavad need kogumispensione – ning mis aitaksid tugevdada jaeinvestori kaitset ja usaldust investeerimistoodete vastu. Miks nende sätete jõustumist, kus ei ole otsest viidet sellele Euroopa suurele määrusele, on vaja aasta võrra edasi lükata? Miks ei saa neid kohe jõustada? Meil oleks vaja jaeinvestori kaitset tugevdada. Need sätted aitaksid seda teha, eriti pensionikindlustuslepingute puhul. Ma viitan näiteks eelnõu § 1 lõigetele 2 ja 4.
Aitäh! Ma siiski täiendaks oma eelmist küsimust ja küsiksin veel üle. Härra Ahti Kuningas saatis väga lugupeetud inimestele samalaadse küsimuse, mis sai juba öeldud, ja kirja lõppu kirjutas: "Seega palume teie toetust eestikeelse sõna sobivusele." Seal ei olnud tegelikult kirjeldatud – me räägime ainult sõna sobivusest –, millega see amet sõna otseses mõttes tegeleb. Kas ametinimetus ei peaks kajastama või ei võiks kajastada ametkonna tegelikku tegevust. Kui me räägime liikuvusest, siis me läheme juba olümpiakomitee radadele, kes on korraldanud ka liikuvuse kampaania.
Väga austatud juhataja, aitäh sõna andmast! Lugupeetud riigikaitsekomisjoni esimees! Mul on küsimus aina rohkemate meedia kaudu meienigi jõudvate tsiviilohvrite kohta. Me näeme, kuidas iga päev hukkub Ukrainas naisi-lapsi, neid, kes sõjategevuses aktiivselt ei osale. Milline on teie ja võib-olla ka komisjoni liikmete tunnetus lennukeelutsooni kehtestamise kohta Ukraina kohal? Kuidas seda oleks võimalik teha ja millised on muud sellega kaasnevad otsused? Ja küsimuse teine pool on see: kuidas soodustada Eesti riigi humanitaarmissioone Ukrainasse ja kas Ukraina nende järele ka vajadust tunneb?
Lugupeetud kolleegid! Mul on jälle au anda <PARTY> fraktsiooni nimel üle välismaalaste seaduse ja kõrgharidusseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis on välja töötatud, et täita Eesti põhiseadust, mille kohaselt on Eesti Vabariik loodud selleks, et tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade. Põhiseadust aga ohustab praegu toimuv massiimmigratsioon, mis on samas suurusjärgus kui Nõukogude okupatsiooni viimasel kümnendil. Eelmisel nädalal avalikuks saanud Statistikaameti andmete kohaselt asus Eestisse 2021. aastal ... Aitäh, lugupeetud juhataja! Kordan, et eelmisel nädalal avalikuks saanud Statistikaameti andmete kohaselt asus Eestisse 2021. aastal ehk enne Venemaa rünnakut Ukraina vastu alaliselt elama 4900 Ukraina ja Venemaa kodanikku ja lisaks 3500 põhiliselt Aasia ja Aafrika riikide kodanikku, lahkus aga 1400 Venemaa ja Ukraina kodanikku ning 1200 Aasia ja Aafrika riikide kodakondsusega isikut. Eestisse jäi elama 5800 nende riikide kodanikku rohkem, kui lahkus. See tähendab, et langeb eestlaste osakaal ja eesti keelt kõnelevate isikute osakaal. Niisiis, kui me tahame põhiseadust täita, peame sisserännet targalt reguleerima ning seda selle eelnõuga soovitaksegi teha. Aitäh!
Lugupeetud maaelukomisjoni esimees! Maaelukomisjon on see komisjon, kes kujundab ka maaelupoliitikat. Kuidas on tänapäeval Eestis võimalikud sellised asjad, millele me saime kinnitust eile õhtul televiisorit vaadates ja täna ajalehte lugedes? Kuidas on võimalik, et põllumaa omanik võib võtta 50 000 eurot toetust, tegemata selleks mitte ühtegi liigutust? Kuidas see Eestis võimalik on? Teine küsimus on ka. See tekkis, kui ma lugesin tänast Maalehte. Kuidas me siis järelkasvu eest hoolitseme, kui Põltsamaa ametikooli õpilastel pole varsti enam künnivõistlustel võimalik osaleda, sest viimane Belarus laguneb ära? Kuidas need asjad kokku lähevad – raha justkui oleks, aga mõistust ei ole või?
Austatud eesistuja! Lugupeetud peaminister! Head kolleegid! Kõik on õppinud matemaatikat – kes hästi, kes halvasti – ja kõik teavad matemaatikas teoreemide tõestamise kõige olulisemat põhimõtet: teoreemi on võimalik tõestada õigesti, õigete järeldustega siis, kui lähteandmed on õiged. Kui lähteandmed on õiged! Kui lähteandmed ei ole õiged, siis ei ole võimalik saada sedasama tulemust, milleni jõudis omal ajal näiteks Pythagoras. Me peame paratamatult käsitlema käesolevat projekti visioonina, mitte pilduma päevapoliitilisi süüdistusi äärmuspopulistide ja äärmusparempoolsete teemal, nagu siin saalis selle arutelu käigus on kõlanud. Võib-olla peaksime mõtlema ennast tagasi 2005. aastasse, 15 aasta tagusesse aega. Ja nüüd mõtleme 15 aastat ette. 15 aastat tagasi ei olnud toimunud pronksiööd. Kellelgi ei olnud aimugi, et tuleb majanduskriis, toimub massiline väljaränne Eestist ja ääremaastumine süveneb. Kellelgi ei olnud õrna aimugi sellest, et 2008 puhkeb Vene-Gruusia sõda, 2014 annekteeritakse Krimm ja puhkeb sõda Ida-Ukrainas ning 2015 algab massiline sisseränne Lähis-Idast ja Aafrikast Euroopasse. Kellelgi polnud 2005. aastal õrna aimugi nendest väga-väga suuresti olusid muutvatest asjaoludest. Tänasel päeval ei ole meil absoluutselt õrna aimugi, mis võib juhtuda aastal 2023, 2025, 2030 või 2035. Meil ei ole sellest mingit aimu. Mitte kellelgi siin saalis ja ka Stenbocki majas ei ole kristallkuuli, paraku ei ole. Ja isegi kui on, siis see näitab ainult ilusat sillerdavat valgust. Seetõttu on täiesti asjakohatu kritiseerida seda valitsuse kokku pandud arengukava – või mis iganes nime me talle anname – sellest seisukohast, et aga päevapoliitika seda ei toesta. Muide, päevapoliitika toestab seda vägagi. See valitsus on juba ühe korra tõstnud päästjate, politseinike, õpetajate ja kultuuritöötajate palka. See valitsus ei ole külmutanud neljaks aastaks õpetajate palka, nagu siin saalis kogu aeg raiutakse. Ei ole külmutanud! Jah, palka ei ole sel aastal tõstetud, aga palga
Lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Minu küsimuse teema on kvaliteetsemad teenused, mis nende asutuste ühendamise tulemusel peaks nagu sündima. Võtame ühe sellise olukorra, mida te nimetate kriisisituatsiooniks. Seletuskirjas öeldakse, et kõik läheb paremaks, mobiliseerimine on kiirem ja info liikumine on kiirem. Aga oletame – annaks jumal, et sellist asja ei tule! –, et on ulatuslik naftareostus. Kas te kirjeldaksite natuke selle ühendasutuse suuremat võimekust, mis peagi tekib? On see inimfaktor või logilistilised lahendused või mis asjad on need, mis tagavad selle parema teenuse, kvaliteetsema teenuse?
Aitäh, istungi juhataja! Austatud peaminister! Oma sõnavõtu alguses te selgelt alahindasite reservide kogumise olulisust. Eelmise nädala neljapäeval olid meil siin Riigikogu saalis Eesti Panga esindaja, eelarvenõukogu esindaja ja ettevõtjate esindajad. Kõik nad rõhutasid headel aegadel reservide kogumise tähtsust ja kritiseerisid sellega ka teie valitsuse otsuseid. Mitmed kolleegid siin palusid, et te sõnastaksite õppetunnid. Kas üks õppetund võiks olla see, et kui meil on head ajad, siis valitsus peab oluliseks reservide kogumist?