EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Ei hakka teid detailidesse laskuva haleda jutuga kiusama, aga on üks huvitav fakt ja ma tahaks selle välja öelda. Kuna siin tuli mitme kõneleja puhul jutuks kultuuriväärtuste, arhiiviühikute digiteerimine, siis tuli mulle meelde huvitav fakt, mis puudutab Jaapani filmivaramut. Kuskil selle sajandi hakatuses nemad hakkasid oma filme, mis olid selleks ajaks digiteeritud, uuesti lindi peale ümber salvestama, sest vaid vanajumal ise teab, kui kaua säilib üks asi digiteeritud kujul. See on selline natuke kurioosne fakt. Aga nüüd üks ilukõneline hõllanduslik lõpetus tänaseks õhtuks, kui lubate. Ükskõik, millest me siin ka ei räägiks, siis kas otse või kaude me räägime ikkagi riigi rahast, sellest hirmude ja armude ekvivalendist. Paraku on see ka kultuuripoliitika tegemise põhivahend. Aga ma sooviksin lapsikult rõhutada, et jutt ei käi praegu sugugi nn angažeeritud kroonukunstist, mille vajalikkuses me ei kahtle, vaid just meie hästi üldisest ühiskondlikust loomevõimest. Ma nokkisin ministri ettekandest välja ühe sõna tema erinevates vormides. See sõna nimelt on kõikehõlmav ja seega mu arust kõige tähtsam. See sõna on tegusõna "looma". Siit tuleneb justkui vulgaarantropoloogiline sedastus, et pea ainuke elamise tagatis, meie n-ö modus vivendi, mis meil on meie tugevate sõprade kõrval, on meie loovus. Ühiskondlik loovus või kui täpsem olla, siis ühiskondlik loomevõime ja ka võime hoida selle jätkusuutlikkust. Eesti keeles ütleme me oma armsa elukeskkonna kohta "loodus" ehk "loodu", milles toimimise edukuse määrab meie iseloom ehk loomus ja arukus. Ka lugu, loo jutustamine käib sinna alla. Kõigi looma-tüveliste vägisõnade ja sõnaühendite kohal kõrgub aga kõiksuse jumalik alge ehk looja. Seega, keel kui meie kõige arhailisem maailma abstraheerimise vahend sedastab loomise kui jumaliku akti. Loovus või loov lähenemine peab väljenduma absoluutselt kõiges. See on teadupärast ka oluline materiaalse hüveolu, ainelise rikkuse tagatis. Muidu
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Te rääkisite oma pöördumises meile konsensusest, mis oleks nii tarvilik selles tervisekriisis. Ma olen teiega väga nõus. Ma saatsin teile ja teistele parlamendierakondade esimeestele reedel kirja, kus ma sedasama mõtet jagasin ja palusin, et me võiksime ühiselt püüda teha selles küsimuses poliitilise vaherahu. Me liigume paratamatult katastroofi suunas, seda näitavad kõik ennustused. Me teame, et Põhjala riigid on järjepidevalt otsinud konsensust erinevate poliitiliste jõudude vahel ja ilmselt suuresti tänu sellele on seal seis palju parem. Usaldus riigi vastu on oluliselt suurem, sest on tahetud seda konsensust ehitada. Aga konsensuse ehitamine algab reeglina ikkagi võimulolijatest. Mida te teete selle jaoks, et parlamendis esindatud poliitilised jõud saaksid ühe laua ääres kokku, räägiksid ausalt ja püüaksid koos võtta vastutust, kuidas seda kriisi lahendada?
Tänan väga, proua juhataja! Austatud minister! Ma olen teiega absoluutselt ühel nõul, et töötajate tervise eest tuleb hoolt kanda ja võimaluse korral seda ka hüvitada. Praegu on küll tekkinud olukord, kus kõne all oleva MTÜ kaudu on maksumaksja raha eest edendatud tervist RMK töötajatel, kelle töö käib üksjagu ka värskes õhus ja on küllaltki tervislik. Teised asutused on teinud seda oma raha eest, mitte maksumaksja raha eest. Teie suhtute probleemisse väga leebelt, väga kaastundlikult. See on õige. Hiljuti käisid Maanteeameti töötajad suusatamas, mis on ka tervise eest hoolitsemine, ometi käitus minister väga karmilt. Nii et palun andke siiski hinnang, kas RMK-s on käitutud eetiliselt.
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mina väidan küll seda, et töövõtjate esindajatele tuli see eelnõu üllatusena. Selle kinnituseks oli ka eile ühes päevalehes ilmunud meremeeste ametiühingu esimehe artikkel. Ei ole ju saladus, et tööandjate esindajad on töötu- ja haigekassa nõukogust enda esindajad tagasi kutsunud. Jääb mulje, et selle eelnõu Riigikokku toomisega püütakse suhteid tööandjatega siluda. Aga minu küsimus teile on selline: milline on riigi huvi, kas töörahu või võimalikult palju streike?
Lugupeetud kolleegid! Ma tahtsin selguse toomiseks sõna võtta, muidu poleks võtnud. Siin oli juttu sellest, et Euroopa Liidu toetused on ebavõrdsed. See oli justkui etteheide Euroopale. Ma lihtsalt soovin öelda, et meil ei ole Euroopale midagi ette heita. Võtame kas või selle finantsperioodi lõpu, aastate 2019 ja 2020 perspektiivi, millised on Eesti põllumajandusele ja üldse maaelule tulevad toetused. Kui me vaatame kokku esimest ja teist sammast, nii põllumajanduslike otsetoetuste kui maaelu arengukava, siis näeme, et meie hektaripõhised toetused ei ole 2019. aastal üldse mitte väga kaugel Soome omadest. Aga valdkond, milles me oleme väga kaugel Soomest, on erinevad sisendid, olgu nendeks kas või maa hind või maa rendi hind. Sellest vaatevinklist on niimoodi, et on vale Euroopale ette heita, nagu ta käituks meiega sellel finantsperioodil ebaõiglaselt. Mida me saame iseendale ette heita? Euroopa Liit andis meile eelmisel perioodil 1,2 miljardit põllumajanduse ja kogu maaelu arendamiseks, sellel perioodil annab 1,7 miljardit. Lisaks laseb Euroopa Liit meil endal otsustada terves reas küsimustes, kas me tahame täiendavalt maksta või ei taha. Selle meetme nimi on seesama kuulus top-up, millest võib varsti jõululuuletuse kirjutada. Selles suhtes on niimoodi, et kas me sellel perioodil 140 miljonit eurot anname juurde või ei anna. Täpselt samamoodi on maaelu arengukava kaasfinantseerimisega. Kas kaasfinantseerime maaelu arengukava täideviimist 15% ulatuses, nagu me oleme kokku leppinud, või 25% ulatuses, nagu ka on võimalik? Sisuliselt saaks Eesti riik juurde panna suurusjärgus 100 miljonit minu mäletamise järgi. Kolmas küsimus on, mida me maaelu arengukavva sisse kirjutame, millised meetmed. Kas ka mingid keskkonnahoiumeetmed, näiteks Natura maad või Natura metsad? Või peaks osa maaelu- ja põllumajandusmeetmeid olema eraldi rahastatud näiteks Keskkonnaministeeriumi eelarvest? Kokkuvõttes on küll niimoodi, et meil ei ole üldiselt Euroopa Liidule midagi ette heita. Meil o
Aitäh, austatud juhataja! Austatud ettekandja! Ma olen veendunud, et põhjus, miks top-up"i ei ole järgmise aasta eelarves, on selles, et valitsuse jaoks ei ole see prioriteet. Kui me räägime Poolast, siis Poolas on eraldi põllumeeste erakond ja nad seisavad põllumeeste eest, nõuavad toetusi jne. Võib-olla me peaksime Eestis kuidagi teistmoodi käituma, näiteks seletama valitsusele, et top-up ei ole tegelikult põllumeeste toetamine, see on tegelikult eelarve toetamine, mis juba järgmisel aastal toob maksudena eelarvesse raha. Võib-olla me peame lihtsalt asju teiste nimedega nimetama. Ärme nimetame seda mitte põllumajanduse toetuseks, vaid eelarve toetuseks. Võiks ehk midagi sellist teha?
Mälu järgi võin öelda, et selle poolt olid kõik koalitsiooni liikmed, kes kuuluvad õiguskomisjoni. Teiseks lükkan ma ümber teie väite. Te ärge kindlasti süüdistage <PARTY>a naisepeksmises, see on natuke liiga karm süüdistus. Ma ei ole nõus, härra Jaak Madison, selle väitega, et meie huvides ei ole aidata siinsetel inimestel õigusabiteenust saada. Sellest, kuidas siinsed inimesed saavad aru meie seadustest ja õiguslikust raamistikust, sõltub paljuski meie riigi ja rahva tulevik. On kasulik mõista Eesti Vabariigi seadusi, nendest aru saada ja nendega kohanduda. Nii et igal juhul on see ka Eesti – kui te nii väga soovite – rahvuslikes huvides. Ma vastan kahte moodi. Esiteks, kui me räägime formaalsest küljest, siis formaalselt on kõik korras, sest ka Riigikogu juhatus oli konsensuslikult selle poolt, et teha teine ja kolmas lugemine nii väikese vahega. Ka Taavi Rõivas, kes kuulub <PARTY>a, ei osanud siin probleemi näha. Ta oleks võinud Riigikogu juhatuses käe püsti ajada ja öelda, et ta protesteerib, sest sellisel viisil ei tohi õigusakti menetleda. Formaalselt võttes on kõik korras, aga sisulises mõttes oleks loomulikult võinud seda teha paremini. Nii et siin on kaks eri suunda.
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud härra minister! Tulen veel kord põlevkivi ja põlevkiviõli aktsiisimäärade tõstmise temaatika juurde, kuna see muudab Ida-Virumaal lõpptarbijate jaoks soojusenergia kallimaks. Teie pakutud päästerõngaks on korterelamute soojustamise toetusmehhanism, mille järgi kehtib Ida-Virumaal 10% kõrgem toetusmäär kui mujal. Iseenesest on see positiivne, kuid pean mainima, et Ida-Virumaa kinnisvaraturg on suures madalseisus ja kortermajja tehtud investeering kaotab selle tõttu kiiresti oma väärtuse. Minu meelest inimestel peab enne tekkima kindel veendumus, et regioon areneb, alles siis nad võtavad vastu otsuse majja investeerida. Praegu me aga selle eelnõu kavadega nõrgestame nii põlevkivi- kui turismisektorit, mis on mõlemad selles regioonis ülitähtsad. Mis on meetmed, mis reaalselt kompenseerivad selle eelnõu abinõude negatiivse mõju, mis suurimal määral avaldub just Ida-Virumaal?
Suur aitäh! Kõigepealt, kui lubate, siis ma vastan Urve Tiiduse küsimusele, mis jäi poolenisti vastamata, et kas täna on õpetajaid ja abiõpetajaid lasteaedades piisavalt. Aus vastus on, et muidugi ei ole. Muidugi ei ole! Meil on krooniline õpetajate puudus ja me peame selle probleemiga tegelema. Ja kui me tegeleme selle probleemiga, seades eesmärgiks ühtse eestikeelse koolihariduse, siis on kõik meie tegevused haridusvaldkonnas sellele suunatud. Ma võtan praegu 2021. aasta riigieelarve seletuskirja, kust loen teile ette, et suurendatakse toetust eesti keele, kultuuri- ja haridusuuringutele, et tagada Eesti hariduse, keele- ja kultuuriruumi kestvus. Eesti keelest erineva emakeelega õpilaste toetamiseks eesti keele omandamisel on kavandatud kokku 8 miljonit eurot. Sellest 3 miljonit on ette nähtud koolieelsetele lasteasutustele. Eesti keele ja eestluse tulemusvaldkonna eesmärgi saavutamiseks on loodud keeleprogramm. Eelarvest eraldatakse 58 530 eurot. Meede: eesti keele kui teise keele õpetamise tagamine ja õppe toetamine. Meetme eesmärk on parandada ja laiendada Eesti muukeelse elanikkonna eesti keele oskust – 863 000 eurot. Ja lõimumisprogramm – 13 740 eurot. Vastus küsimusele: ei, seda, mille kohta te küsisite, ei ole. Ja ma arvan, et see on väga suur probleem. Aitäh küsimuse ja tegelikult ka selle sisu eest, mis on küsimusele vastuseks! Tõepoolest, eelnõu tähtajad said läbi arutatud ülikoolide spetsialistidega, kes õpetajaid koolitavad, ja ma arvan, et need on täiesti reaalsed. Ja õpetajate koolituse, abiõpetajate koolituse puhul ma rõhutaksin ühte minu meelest väga olulist asja. On hirm ja küsimus, et mis saab siis nendest venekeelsetest õpetajatest. Me vajame kõiki. Nii nagu me vajame ühiskonnas kõiki oma inimesi, vajame ka neid õpetajaid, kes – ja kindlasti mitte ainult endast olenevatel põhjustel – ei valda eesti keelt piisavalt. Kui me räägime abiõpetajatest, siis kindlasti on ühtse eestikeelse hariduse andmiseks koolides vaja ka neid õpetajaid, kes valdavad
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Keelteoskus annab inimesele konkurentsieelise ja eesti keele oskus on siin Maarjamaal selge konkurentsieelis. Selle tõsiasja mõistmist näitab venekeelsete perede järjest kasvav soov panna oma lapsi eesti keele keelekümbluse rühmadesse, tavalistesse eestikeelsetesse lasteaedadesse ja ka eestikeelsetesse koolidesse. See on kasvav trend, mis on igati loogiline, teades, et kommunikatsioonioskused on kiiresti muutuvas maailmas võtmetähtsusega. Selles Riigikogu koosseisus on valimisprogrammide, Riigikogu saalis öeldud sõnade ja meedias avaldatud mõtete põhjal toetus sellisele eelnõule, nagu te täna siin esitlete, ma arvan, ligi 60%. Mis võib takistada seda, et see 2018. aasta detsembri eelnõu menetlemisel puudu jäänud üks hääl täna siiski lisandub? Ma väga loodan, et lisandub ja tuleb 51 häält ära.
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud härra riigikontrolör! Mul on endal ka imelik tunne, et ma hakkan praegu kaitsma ühte ministrit, kusjuures see minister kuulub valitsusse, mille poliitika on mulle sügavalt vastik. Aga siiski. Pidev probleem on minu arvates see, et inimesi ristitakse Eestis kurjategijaks enne, kui kohtus on midagi otsustatud. Ükskõik, on siis tegemist minu kolleegidega Narvas ja Tallinnas või majandusministriga, lähenemine peaks minu arvates olema ühesugune kõigi inimeste puhul. Kuidas teie suhtute sellesse, kui juba enne kohtuotsust väidetakse, et inimene on rikkunud näiteks riigihangete seadust? Loodan, et küsimus oli arusaadav.
Mina sain sellest niimoodi aru, et neid inimesi, kes paigaldavad neid kaameraid, on omavalitsusel võimalik tellida. Ühesõnaga, nad haldavad või remondivad või hooldavad neid. Lumelükkamine on üks asi, aga tehniline pool on kindlasti [midagi sellist], mille jaoks ühelgi omavalitsusel vaevalt et spetsialisti on. Hooldust on võimalik tellida. Sellele küsimusele ma ei oska vastata, kuna komisjonis ei jäänud mulle küll kõrvu ühtegi lauset, kus oleks öeldud, kui palju neid omavalitsusi on, kes seda teha tahavad. Aga ma kujutan ette, et see on ikkagi rohkem suurlinnade probleem. Tallinnas on nad juba olemas.
Aitäh! Hea Riigikogu esimees! Lugupeetud peaminister! Samast valdkonnast küsimus. Mis puudutab välismaal viibivaid eestlasi, meie kodanikke ja nende võimalikku tagasipöördumist Eestisse, siis arusaadavalt on Mandri-Euroopast mõnevõrra lihtsam teostada ka erinevaid erilende või siis, nagu te mainisite, kasutada Tallinki laevu selleks, et Euroopasse lõksu jäänud meie inimesi Eestisse tagasi aidata. Hästi oluline on loomulikult selle informatsiooni kättesaadavus. Ma saan aru, et Välisministeeriumi abitelefon on praegu üle koormatud. Minu teada tehti ainuüksi eile vähemalt tuhat kõnet sellele telefonile. Aga ka minu poole on pöördunud paljud inimesed, kes viibivad hoopis kaugemal, näiteks Aasias, ja nende küsimus on praegu see, milline on valitsuse tegevuskava juhuks, kui sealt on tavapäraseid lennuliine kasutades sisuliselt võimatu kas Euroopasse või lausa meie lähipiirkonda lennata. Sama tegelikult puudutab ka Venemaalt Eesti poole liikuvaid inimesi ja seda, kuidas nemad saaksid Eestisse jõuda. Milline tegevuskava teil praegu laual on? Milline informatsioon siit võiks nendele inimestele edasi minna?
Aitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Te ütlesite, et praegu selle viieminutilise vaheaja võtmine ei annaks mitte midagi, aga see ju ei vasta tõele. Kui te võtaks praegu selle vaheaja ja võtaksite peaministrilt nõusoleku, et ta tuleks neljapäeval siia parlamendiga kohtuma, siis see võimaldaks meil lülitada siia päevakorda neljapäevaseks päevakorrapunktiks just nimelt selle kohtumise peaministriga, mis oleks väga oluline ja positiivne. Ainus variant, kuidas vaheaja võtmine ja kõne peaministrile mitte midagi ei annaks, oleks siis, kui te juba ette teate, teda võib-olla lähemalt tundes, et niikuinii ta keeldub sellest pakkumisest. Kuidas sellega on?
Proua juhataja! Head kolleegid! Erinevalt Sven Sesterist leian, et selle eelnõu üle ei ole meil kellelgi põhjust uhke olla ega rahulolu tunda. Esiteks on selles eelnõus palju vigu, mida me üritame oma muudatusettepanekutega parandada. Kuid üle kõige häirib mind see, et Vabariigi Valitsus pole omalt poolt pakkunud leevendust elektrituru avanemisega kaasnevale hinnatõusule. Järgmise aasta 1. jaanuarist avanev elektriturg lööb valusasti Eesti inimesi. Näiteks kui tarbija liitub Eesti Energia kuuekuulise fikseeritud hinnaga lepinguga, siis tõuseb tema elektri põhitariif praeguselt 3,15 eurosendilt 4,78 eurosendile. See tähendab põhitariifi hinnatõusu 52%. Esialgu pidi see tõus olema isegi 58%, kuid ühiskondlik surve on Eesti Energia kasumisoovi pisutki talitsenud. Kui siia juurde lisada Taavi Veskimäe juhitava Eleringi juba rutiiniks saanud hinnatõus, sedakorda 13,3%, siis imetakse kodutarbija taskust elektriarvete näol peaaegu 20% rohkem raha välja kui käesoleval aastal. Raha saab muidugi välja pigistada neilt, kellel seda taskus veel on. Paljud pered on aga juba praeguseks pidanud Euroopa kiireima hinnatõusu tingimustes langetama selliseid otsuseid, mida on tavaliselt langetatud sõja ajal, ning oma kodud maha jätma. Näiteks 2. novembri "Reporteri" uudisloos räägiti meile, kuidas inimesed, kes kütavad oma maja elektriga, peavad uuest aastast oma kodud võileivahinna eest maha müüma, kuna nad ei suuda neid enam kütta ega üleval pidada. Kas selline olukord, kus inimesed peavad hullumeelse hinnatõusu eest oma kodudest põgenema, ongi Juhan Partsi ja Ken-Marti Vaheri poliitika "Kodukulud alla"? Kui avatud turule üleminek on olnud pikalt ette teada, siis Juhan Partsi avaldus pärast Eesti Energia uue hinnakirja avaldamist oli enam kui pentsik. Väita, et majandusminister, kelle haldusalasse kuulub Eesti Energia, ei teadnud nii suurest hinnatõusust, ja öelda, et oi-oi, kui kurb lugu (tema sõnad) – see on selge häma ja puhas tola mängimine. Traagiline on praeguse valitsuse suhtum
Austatud juhataja! Head kolleegid! Eelnõuga tehakse mitu olulist muudatust valimissüsteemis, näiteks elektroonilise hääletamise komisjoni seniste ülesannete üleminek riigi valimisteenistusele ja maakonna valimiskomisjonide täielik kaotamine. Ühe suure uuendusena muutub ka kaebuste menetlemine. Kui seni on kaebusi lahendatud kolmeastmelises menetluses, siis seaduse jõustumisel jääb üks aste vähemaks. Tulevikus saab isik, kelle valimisõigust on valimistel rikutud, esitada kaebuse üksnes Vabariigi Valimiskomisjonile või Riigikohtule. Sellise muudatusega ei saa kahjuks nõustuda, kuna see kitsendab oluliselt inimeste kaebeõigust. Valijatel, kelle isiklikke õigusi on valimistel rikutud, võiks siiski olla võimalus esitada kaebus ka maakondlikul tasandil ning lisaks veel Vabariigi Valimiskomisjonile ja ka Riigikohtule. Ma leian, et seadusmuudatusi, mis vähendavad valijate õigusi, ei saa kuidagi positiivsena käsitada. Praegusel juhul oleks eelnõu algataja võinud jätta senise süsteemi kas puutumata või siis pigem avardada kaebuste esitamise võimalusi. Ma tänan!
Päris täpselt ma küsimuse sisust aru ei saanud, aga proovin vastata. Esiteks, väike korrigeerimine. Kindlasti ei ole neid juhtumeid sadakond aastas, neid on märksa vähem. Tegemist on peamiselt ajateenijatega, kelle põhilised rikkumised, nii palju kui ma statistikat mäletan, on näiteks pühapäeva õhtul nädalavahetuse linnaloalt tagasitulek alkoholi tarbimise jääknähtudega jms. Kaitseväel ei ole vaja aasta ringi arestimaja kui sellist, sest enamik neid rikkumisi on seotud ajateenijatega ja ajateenijad teatavasti ei ole väeosades kogu aasta. Ja üks oluline nüanss, mis jäi enne mainimata: kõiki Eesti Kaitseväe väeosi valvavad Kaitseliidu valvekompaniide valvurid. Enne tegelesid needsamad Kaitseliidu valvekompaniide valvurid arestide menetlemisega. Aga Justiitsministeerium on juhtinud tähelepanu, et vabatahtlik kaitseliitlane, kes osaleb valvekompanii töös lepingu alusel, ei ole avaliku võimu teostaja. Seega, Kaitseliidu valvekompanii liige ei saa arestanti saata kinnipidamiseks kohaldatud ruumi või arestimajja. Nüüd tekkis olukord, et Kaitsevägi peaks justkui ise nendega tegelema, mis tähendab seda, et selleks võetakse oma igapäevatöölt ehk väljaõppelt pädevaid ohvitsere või allohvitsere ära. Lihtsam on viia korrarikkujaid politsei arestimajja, kus on pädevad inimesed, ja kanda need kinnipidamiskulud. See on nagu asja põhiline mõte. See ongi asja mõte, et eelnõu annab võimaluse viia osa inimesi politsei arestimajja. Osas pataljonides või väeosades ei ole arestimaja. Viru pataljonis on arestimaja, Võrus on arestimaja. Loomulikult sealt ei ole vaja arestanti politsei arestimajja viia. Aga veel kord, täiesti ebamõistlik on viia Tallinnas näiteks vahipataljonis rikkumise toime pannud ajateenija Jõhvi, kui Tallinnas on olemas politsei arestimaja. See puudutab just nimelt neid väeosasid, kus ei ole arestimaju. Sellest komisjonis juttu ei olnud. Aga eks ajateenijad kajastavad läbilõiget meie ühiskonnast ja lastetoast. Kes tuleb nädalavahetuselt tagasi väeossa ja on niksis-naksi
Aitäh, hea Riigikogu aseesimees! Hea küsimustele vastaja, Riigikohtu liikme kandidaat! Vastus eelmisele küsimusele oli küll selline, et nenditi fakte, mida me teame. Tuletan meelde, et siiamaani piirileping ei ole kehtiv ning me lähtume mittekehtivast piirilepingust. Sellest tulenevalt on sinnapoole kontrolljoont jäävad alad järelikult okupeeritud. Kuid ma tulen tagasi põhiseaduskomisjoni esimehe ettekande juurde, kus ta rõhutas, et kui te põhiseaduskomisjonis küsimustele vastasite, siis te pidasite väga vajalikuks jätta perekonna definitsioon n-ö abstraktseks, et aegade muutudes saaks seda oludega kohandada. Siit ka küsimus. Kas on õige, et perekonna definitsiooni muudab või kujundab ümber kohtunik, kes ei ole saanud rahvalt mandaati, või sõnastab perekonna definitsiooni siiski parlament, kes on saanud valijatelt mandaadi kaitsta nende huvisid?
Aitäh sõna andmast, lugupeetud juhataja! Austatud riigihalduse minister peaministri ülesannetes! Riigieelarve, mille te olete Riigikokku toonud ja mida Riigikogu menetleb, ja sellega seonduv riigi eelarvestrateegia, mille te järgmiseks neljaks aastaks olete valitsuses vastu võtnud, on, paraku tuleb tõdeda, üks kõigi aegade vaenulikemaid regionaalse ebavõrdsuse vähendamise seisukohalt. Neid näiteid on selles eelarves hulgaliselt. Teie olete riigihalduse ministrina see minister, kes peaks valitsuses regionaalarengu eest vastutama ja sellel eriliselt silma peal hoidma. Samuti olete te oma koalitsioonileppes kokku leppinud, et teie prioriteet on regionaalse, piirkondliku ebavõrdsuse vähendamine. Ometi me näeme, et tuleva aasta riigieelarves kärbitakse ühte regionaalset ebavõrdsust jõuliselt vähendavat meedet 4 miljonit. See on huvihariduse ja huvitegevuse toetamise meede. Me näeme ka seda, et täna on Riigikogus kolmandal lugemisel valitsuse esitatud hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu, mis kärbib rahvakultuuri keskuse kaudu regionaalsete kultuuritegevuste toetamise meetme vahendeid järgmiste aastate jooksul hinnanguliselt 318 000 eurot ja Rahandusministeeriumi regionaalsete investeeringutoetuste andmiseks ettenähtud vahendeid ligi 1,8 miljonit eurot. Seda loetelu võib paraku jätkata. Sellel teemal, ma tean, tuleb täna veel teisigi küsimusi. Kuidas te regionaalarengu eest vastutava ministrina kommenteerite seda valitsuse poliitikat, mida eelarve ja riigi eelarvestrateegia ellu rakendama hakkavad? Väga tore, et te vähemalt mingeid kavasid teete. Iseküsimus on, mis nendest kavadest reaalselt kasu on, kui te neid meetmeid, mis just nimelt regionaalset ebavõrdsust vähendavad, samal ajal jõuliselt kärbite, või nende vahendite lisalaekumise, mis varasemalt oli seadusega ette nähtud, nende vahendite kasvu seisma panete. Loomulikult tuleb omavalitsusele aja jooksul vahendeid juurde leida, sest nii nagu riigil, nii ka omavalitsustasandil paratamatult kulud kasvavad.
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud välisminister! Head kolleegid! Me elame tõepoolest väga turbulentses maailmas. Nii välisministri kui ka väliskomisjoni esimehe ettekanne ja need teemad, mida nad käsitlesid, viitavad väga ilmekalt sellele, et väga vähe on lootust, et lähemas, aga võib-olla ka kaugemas tulevikus see turbulentsus tunduvalt väheneks. Seetõttu on erakordselt oluline, et Eesti välispoliitika oleks aktiivne ja loominguline ning me oleksime valmis rahvusvaheliseks koostööks. Sellel aastal valmistab Vabariigi Valitsus ette äärmiselt olulise strateegilise dokumendi, julgeolekupoliitika aluste uuendamist. Ma usun, et see on hea koht, kus koostöös parlamendiga on võimalik käsitleda prioriteetseid teemasid, mis peaksid viitama meie välispoliitika aktiivsusele ja loomingulisusele. Välisminister keskendus oma kõnes peaasjalikult julgeolekupoliitika prioriteetidele. Lubage mul <PARTY> ja Res Publica Liidu esindajana siin rõhutada viit väga olulist teemat, mis on täna ja lähitulevikus vaieldamatult äärmiselt olulised meie välispoliitikale laiemalt. Esiteks, meil on tegemist revisionistliku ja väga agressiivse naabriga – Venemaaga. Täna on juba korduvalt arutletud sanktsioonide teemal ja räägitud nende seotusest olukorraga nii Ida-Ukrainas kui ka Krimmis. Aga olgem ausad, tegelikult ei ole need suhted, mis on laiemalt lääne ja Venemaa vahel viimastel aastatel kujunenud, seotud ju üksnes ja ainult sellega, mida me näeme praegu Ukrainas või Süürias. Pole mingit alust väita vastupidist, kui et Venemaa praeguse tegevuse eesmärk on muuta Euroopa julgeolekuarhitektuuri. Venemaa ei ole rahul selle vaba Euroopa maailmaga, mis on kujunenud peale Berliini müüri lagunemist. Kui lugeda Venemaa tippametnike arvamusi ja nende strateegiliste paberite põhipunkte, siis paraku võib sellest teha küll järelduse, et Venemaa näeb oma suhteid lääneriikidega pigem külma sõja vaimus. NATO ja Euroopa Liit on kujunenud olukorrale reageerinud piisavalt adekvaatselt, sellest siin juba nii S
Hea juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt peab kindlasti tänama neid inimesi, kes viimase seitsme aasta jooksul selle eelnõu on kokku kirjutanud. Aga teiselt poolt tuleks mõelda, et kui võtame niisuguse mõnusa paki – siin on mitusada lehekülge kokku kirjutatud – ja mõtleme, et mis sellest kasu on, siis on sihuke tore asi, et me saame aru, et keegi organisatsioon, kes on kontrollinud ja hinna määramise tingimusi määranud, on lihtsalt siia seadusesse sisse kirjutatud. Aga kuidas lahendatakse ära, et väga suures osas Eesti piirkondadest tegelikult vee[värgi] ja kanalisatsiooni probleem on lahendamata, ei ole ühisveevärki? Seda kahjuks ei saa seadusega kuidagi teha. See, kas omavalitsused on viimased 20 aastat vaeva näinud või mitte, kas nad on piisavalt KIK-i projekte kirjutanud, kas neil on endal veevärgiettevõtted loodud või on need veel munitsipaalettevõtted või ühinenud mõne suurema veevärgiettevõttega, on üks pool. Teine pool on see, et väga palju on probleeme. Mitte ainult väikestes piirkondades – ma siin enne küsimuses rääkisin Peipsiäärest, kus suvel ei ole kaevudes vett ja veetorustik puudub, rääkimata kanalisatsioonist –, aga ka maakonnakeskustes, kus lihtsalt läbi aastate on jäetud vee- ja kanalisatsioonitrassid renoveerimata. Tänu kaks aastat tagasi omavalitsustele antud võimalusele võtta laenu ja teha investeeringuid tehtigi investeeringuid. Iga piirkond arvas, mis on tema jaoks kõige olulisem, ja eriti enne kohalikke valimisi vaadati, kuidas on poliitiliselt kasulikum, mis välja paistab. Nagu te teate, selle eest, mis maa alla pannakse, tavaliselt kohalike omavalitsuste valimistel hääli ei saa, sest seda ei ole näha. Mis sellest, et koju tuleb puhas vesi või on võimalik, et kanalisatsioonis puhastatakse [reovesi] korralikult ära. Ma arvan, et selle eelnõu puhul tuleks komisjonis kindlasti vaadata seda poolt ja eks seda tuleb vaadata ka meie riigieelarvete läbiarutamisel, et on tekkinud olukord, kus omavalitsuste laenukoormus on lubatud 80% peale viia ja vä
Aitäh selle küsimuse eest! Ma katsun sellele vastata, küsimus on arusaadav ja selge. Loomulikult, kui ühe eelnõu puhul nähakse ette õlleaktsiisi langetus 25% ja ka kangel alkoholil 25%, siis tootjad tunnetavad olukorda ühtmoodi. Kui teise eelnõu kohaselt lahja õlle aktsiisi langetataks 33% ja kangel alkoholil 4,3%, siis on see tootjate vaates teistsugune olukord. Aga meie ei arvestanud kitsalt tootjate aspekti. Me lähtusime uuringust, mille eesmärk oli saavutada olukord, et me saame piirikaubandusest lahti. Ja piirikaubandusest saame lahti siis, kui ostjatel kaob motivatsioon Valka või Ainažisse või veel kaugemale Lätti sõita. Motivatsioon kaob, kui kaob hinnaerinevus või kui hinnaerinevus väheneb optimaalsele tasemele. Sellest me lähtusime. Tootjate aspekt ei olnud meil põhiaspekt. Aitäh! Ma olen siin ja pingutan ikkagi selle nimel, et meie eelnõu leiaks toetust. Ja ma arvan, et see võiks leida toetust, sellepärast et see on hea eelnõu. Aga tõepoolest, meil seisavad veel arutelud ees. Meil on homme rahanduskomisjonis plaanis pikem arutelu turuosaliste ja muude huvigruppidega. Võib-olla me saame uut teadmist, uut tarkust juurde. Ma loodan, et me kuuleme uusi fakte ja argumente, mis veelgi enam praegu arutatavat eelnõu toetavad.
Aitäh! Ma kõigepealt tänan ettekandjat selle eest, et ta tunnistas, et see kindlasti ei ole kaugeltki mitte hea tava arvestav seadusloome, mida me enda ees näeme. Aga õiguskomisjoni esimehena küllap teil on või võiks olla üsna hästi selge, miks parlamentaarses demokraatias on võimud lahutatud, miks seadusandlik võim ja parlamentaarne võim peavad olema lahutatud ja mis siis juhtub, kui nad oma funktsioone enam ei täida ja parlament minetab oma rolli valitsuse kontrollijana. Praegu te kirjeldasite seda, kuidas relvaseaduse muudatused siia eelnõusse viimasel hetkel sisse topiti, sest Siseministeerium lihtsalt rääkis teid komisjoni istungil tursaks, kui maakeeli öelda. Kas teile ei tundu, et te olete ennast õiguskomisjonis selle eelnõu puhul vabatahtlikult taandanud klassikalises mõttes kummitempliks?
Hea eesistuja! Head kolleegid! Tänane arupärimine on seotud elektri mikrotootjatega. Neid ei ole Eestis palju, umbes 400 mikrotootjat, aga neid võiks vabalt olla palju rohkem. Nemad toodavad taastuvenergiat ja taastuvenergiatootjatele on teatavasti ette nähtud taastuvenergia tasu. See probleem, mida mikrotootjad tõstatavad, ongi seotud taastuvenergia tasu maksmisega, õigemini, selle asja nimi on saldeerimine. Nende väitel ei ole see metoodika, mismoodi neile makstavat taastuvenergia tasu saldeeritakse, õiglane. Püüan seletada inimese keeli, mida see tähendab. Mikrotootja toodab elektrit tavaliselt oma majapidamise juures. Sellest, mida mikrotootja kasutab enda majapidamises tarbimiseks, me üldse ei räägi. Kui omatarbimisest jääb üle, siis ta müüb osa elektrist võrku, ja kui tema majapidamises on vaja rohkem tarbida, siis ta ostab osa elektrit võrgust. Ühesõnaga, mikrotootja toodab tegelikult taastuvenergiat, mida ta müüb. Elektriarvestuse mõttes käib saldeerimine edasi-tagasi liikumise osas. Imekspandav ongi see, et ka taastuvenergia tasu puhul arvestatakse seda edasi-tagasi liikumist. Taastuvenergia suurtootjate puhul on see täiesti normaalne. Kui tal on taastuvenergiaüksus, mis toodab energiat, ja ta võtab selle tootmiseks energiat kas võrgust või tarvitab enda toodetud energiat, siis see võetaksegi taastuvenergia toetusest maha, mis on õiglane. Mikrotootja aga energia tootmiseks praktiliselt energiat ei tarbi ehk see on mikroskoopiline osa, mida tal läheb vaja näiteks inverteri või mõne muu mehhanismi käimashoidmiseks. See ei ole tavaliselt suurem energiakulu, kui on vaja televiisoriekraani pidamiseks standby-režiimis. Mikrotootjad soovivad, et saldeerimisarvestust muudetaks. Nende soov on, et taastuvenergia tasu puhul arvestataks ainult seda energiat, mida nad müüvad võrku, ega võetaks sealt maha n-ö võrgust tarbitud elektrit, mida nad kasutavad lihtsalt oma majapidamise tarbeks, mitte sellesama elektrienergia tootmise tarbeks. Ühesõnaga, eesmärk on see ebaõiglu
Austatud juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Eelnõu 791 esimene lugemine oli kultuurikomisjoni istungi päevakorras 12. jaanuaril. <PARTY> ja Res Publica Liidu esindajana tutvustas eelnõu Liisa-Ly Pakosta ning Haridus- ja Teadusministeeriumi seisukohta tutvustas õigusosakonna jurist Indrek Kilk. Seaduseelnõu algataja esindaja andis ka komisjonile pika ja põhjaliku ülevaate, nii nagu ta tegi täna siin puldis. Ta kommenteeris Haridus- ja Teadusministeeriumi kirjalikult esitatud arvamust ning esitas sellele omapoolsed vastuväited. Äsja selgitas Liisa seda kõike pikalt siingi saalis. Peale ministeeriumi esindaja ja eelnõu algataja esindaja vahelist diskussiooni esitasid küsimusi ja arvamusi ka komisjoni liikmed. Nimetan mõned neist. Üks komisjoni liige arvas, et eesmärk on igati üllas, aga eelnõu sellisel kujul ellurakendamist ta väga realistlikuks ei pea. Mitu komisjoni liiget oli seisukohal, et tegemist on riigi funktsiooniga ja nii see peaks ka edaspidi jääma. Ühel komisjoni liikmel tekkis küsimus, kas selle seaduse rakendamise korral ei teki olukord, et kohalikud omavalitsused hakkavad lasteaiakohti jagama vastavalt sellele, kui suur on kellegi vanemahüvitis. Sellest rääkis Liisa täna ka siin. Komisjonis vastas ta selle peale, et see ei ole võimalik, sest lasteaiakohti tuleb jagada vastavalt järjekorrale. Diskussioon väga pikk ei olnud. Kokkuvõttes otsustas komisjon võtta eelnõu 791 täiskogu istungi päevakorda 20. jaanuariks ja määrata komisjonipoolseks ettekandjaks mind – need otsused olid konsensuslikud. Hääletati ettepanekut esimene lugemine lõpetada, selle poolt oli 2 komisjoni liiget, vastu 4 ja erapooletuid 2. Sellest tulenevalt on komisjoni ettepanek see eelnõu tagasi lükata.
Aitäh! Tegelikult see ongi üks selline sügav teema, mida siin ei suuda lõpuni rääkida. Nagu ma ütlesin, omavalitsused on käitunud väga erineva mustri järgi. On tõesti need, kes on kuulutanud hanke välja, ja kõik. On neid, kes on võtnud kokad palgale ja kombineerivad mitmest osapoolest kokku ja põhimõtteliselt lapsed on toidetud. Selles suhtes on nii, et on mingid asjad, mille puhul me võiksime mõtelda, et need võiksid riigis olla standardsed, eks ole, ühene lähenemine. Aga teiselt poolt ma mõtlen seda, et kui me selliseid üheseid lähenemisi [soovimegi], siis kusagilt kandist tuleb omavalitsustele jätta võimalus kujundada oma nägu mõne asja puhul. Mõlemat poolt tuleb vaadata. Ma võin näite tuua, et Euroopas alati küsitakse, mis teil piima omahind on. Keegi Euroopast seda ei julge ütelda, sellepärast et see koosneb niivõrd keerulistest elementidest. Täpselt samamoodi on praegusel juhul väga keeruline ütelda, milline on portsu koolitoidu hind, sellepärast et omavalitsuste erinevused on väga suured. Nii et vastuseks ütlen nii, et on teatud tegevused, mida tuleks üleriigiliselt hangete puhul harmoniseerida. Näiteks üks asi, mis on selge: kui on hange, siis on see ju üle Euroopa Liidu, kõik saavad oma pakkumisi teha. Sellele me midagi vastu ütelda ei saa. Teiselt poolt on kindlasti võimalused, kui hankes on sees näiteks parameetrid, mis [peavad silmas] toiduainete värskust, ja see tähendab seda, et neid tuleb varuda lähedalt. Jah, saab küll. Ma enne rääkisin kas või sellest, et lapsed saaksid õige varasest east kaasa sellise kogemuse, et [õige on] väärtustada kodumaist toitu. See on tegelikult üks nurgakivi toidujulgeolekus. Mis meil toidujulgeolekuga on? Meil on mitu probleemi toidujulgeoleku puhul. Üks tõsine probleem talvel oli see, et kui kusagil Euroopa servas parasjagu jäi hästi palju sealiha üle, siis see tuli Eesti turule ja Eesti seakasvatajad panid uksed kinni. Justkui midagi pole ütelda. Aga kusagil riikides, Skandinaavias näiteks, lihtsalt kultuur on selline,
Väga lugupeetud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Kui endine kolleeg majanduskomisjonist, Aivar Kokk alustas nii, et kaugküte on probleem, siis mina küll ei ütle, et kaugküte on probleem. Kaugküte on tegelikult võimalus, mis on ära lahendanud väga palju probleeme. Küll aga on kindlasti mõttekoht kaugkütte jätkusuutlikkus. Kolleeg Jaanus viitas siin sellele, mis on ju reaalsus – kaugkütte mahud järjest-järjest vähenevad ja seda olulisel määral. Omavalitsustes on küll kehtestatud kaugküttevõrgu piirkonnad, aga kehtiva seadustiku järgi on majaomanikel võimalik teatud juhtudel oma piirkonnast väljuda, kasutades à la õhksoojuspumpasid, maasoojuspumpasid või ka päikseenergiat. See on minu arvates väga suur probleem, sest ega võrgu püsikulud ju väga palju ei sõltu sellest, kas selle võrgu taga on 1000 või 10 000 tarbijat. Okei, toru suurus ja sellega seotud esimene investeering kindlasti kuskiltmaalt erineb, aga püsikulud sellest olulisel määral ei muutu. See tähendab ju tegelikkuses seda, et mida vähem inimesi jääb kaugküttepiirkonnas selle ühe võrgupiirkonna taha, seda suurem on ka püsikulude osakaal, mis tuleb igalühel neist kanda. Minu arvates on mõttekoht see, et mis siis lõppkokkuvõttes ikkagi saab kaugküttepiirkonnast kui sellisest. Ei ole ju mõtet luua ka enesele illusioone, et kõik lähevad üle kas õhksoojuspumpadele või maasoojuspumpadele. Mina, muide, olen ka maasoojuspumba kasutaja aastast 2001. See töötab ülimalt hästi ja olen äärmiselt rahul. Aga kõik nagunii ei lähe nendele üle. Mis siis lõpuks sellest saab? Alternatiiv ei ole ju ka see, nagu varem Pärnus oli: linnas oli 10 000 – 15 000 tossavat korstent, sest igaüks tekitas endale oma lokaalse katlamajaga soojust majja. Selles mõttes on jätkusuutlikkus kindlasti väga oluline teema. Aga ma loomulikult jagan ka Mihhaili muret. Narva teema on tegelikult mitte halvas mõttes, aga kogu aeg silme ees olnud. Ma mäletan aega, kui ka sotsid Jevgeni Ossinovski isikus olid just nimelt Narvat silmas pidades kate
Aitäh! Lastekaitseseaduse eelnõu on sotsiaalkomisjon kahe täiskogu istungi vahel väga pikalt menetlenud, kokku viiel istungil. Kahel istungil kuulasime ära mitme huvigrupi esindajad. Nii et ei ole õigustatud nimetada sotsiaalkomisjoni või Riigikogu kummitempliks. Küll on väga palju arutletud ja leitud uusi lahendusi. Ma ei saa nõus olla sellega, et see ei ole piisav. Aitäh! Vastan teisele küsimusele. Varem ei pidanud see toimuma kohe, vaid viivitamatult. Sotsiaalkomisjonis on ka õiguskantsleri info, et see "viivitamatult" on mõne omavalitsuse puhul kestnud terve aasta. Sellest tulenevalt toodi siia sisse tunnid. Kahjuks esineb olukordi, kus perekond on lapsele ohuks, kuigi see on väga kurb. Need on väga erandlikud olukorrad, aga selliseid esineb.
Lugupeetud Riigikogu juhataja! Lugupeetud kolleegid! Austatud minister! Sotsiaaldemokraatlik Erakond kardab, et <PARTY>-i lubatud tasuta kõrghariduse reform praegu ette pandud kujul raskendab just ühiskonna vaesemate kihtide juurdepääsu haridusele. Me prognoosime, et nn tasuta kõrghariduse reform toob endaga kaasa kõrghariduse eest maksma pidavate üliõpilase suhtarvu suurenemise. Eelnõus peituvatest sisulistest probleemidest rääkis kolleeg Ossinovski eelnõu esimesel lugemisel. Kahjuks lükkas valitsuskoalitsioon muudatusettepanekute hääletamisel komisjonis peaaegu kõik meie fraktsiooni ettepanekud tagasi. Teatavasti pöördus ka Eesti Üliõpilaskondade Liit kõigi Riigikogu liikmete poole konstruktiivsete ettepanekutega. Paraku leidis nende kolmest ettepanekust toetust vaid see, mis puudutab lävendit. Neljanda ettepaneku kohta, et seadus hakkaks kehtima koos õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmisega, ei oska me juriidiliselt täna midagi öelda, sest seda eelnõu parlamendis pole, nagu ka härra Klaas korduvalt rõhutas. Kordan veel kord: meie arvates toob õppekava semester-semestrilt 100%-lise läbimise nõue kaasa kõrghariduse tasuliseks muutumise mitte 50%-le nagu praegu, vaid enamiku üliõpilaste jaoks. Lisaks sellele seab ta üliõpilased ka ainete valikul sundseisu, sest valik tuleb sooritada vaid konkreetsel semestril õppekavas pakutavate ainete hulgast, et just sel semestril 30 punkti täis saada. Ministri meenutustes, et meie omal ajal ju õppisime täiskoormusega, on unustatud see, et tol ajal garanteeris neljadele-viitele õppimine miinimumpalgalähedase stipi, ühiselamu ei maksnud peaaegu midagi ning suvel, nagu siin öeldud, polnud tänu üliõpilasmalevale ka lisa teenimisega probleemi. Praeguse reformikava järgi ei tähenda 30 ainepunkti asemel 29 kogumine aga mitte ainult õppetoetuse kaotust, vaid juba ka õppemaksu. Arusaamatuks jääb, miks ei võiks akadeemilisel puhkusel viibivad üliõpilased võimaluse korral sooritada n-ö ette arvestusi ja eksameid. Muidugi me mõistame, e
Aitäh! Härra Reinsalu! Eelmise valitsuse vahetuse ajal tegi Välisministeerium sulle päästeoperatsiooni, kus tõestas üle maailma, et valitsus ei ole Vene-meelne. Põhjusi, miks seda teha, jätkus: oli leping Ühtse Venemaaga, olid peaministri sõnavõtud, olid Balti kohtumisel tehtud Venemaa-sõbralikud muudatused Euroopa Liidu sõnastustes jne. Ma ei tea, kas see aktsioon oli tookord edukas. Aga nüüd on olukord kõvasti muutunud. Meedia on täis, ütleme, selliseid valitsusliikmete käemärke, jutte sellest, kuidas kaitstakse koduvägivalda, kuidas ähvardatakse tunnistajaid, ähvardatakse kohtunikke, kuidas on kahtluse alla seatud meediavabadus, kuidas valitsusliikmed sõimavad presidenti. Millega praegu välisminister selles liinis tegeleb? Kas püütakse lasta sellel kõigel olla või püütakse seda eitusega kuidagi siluda? Mis see taktika praegu on? Aitäh! Härra Reinsalu, küsimused peavad tõesti saama vastused. Ma kartsin, et te loete neid jutupunkte ette, aga kui te räägite liitlassuhetest NATO-s ja Euroopa Liidus, siis te ju räägite liberaaldemokraatlikust läänest. Te ütlete, et meie poliitika on väga järjepidev, aga seda see ju mitte mingil juhul ei ole. Pole kunagi olnud, et Eesti parlamendi ja valitsuse liikmed ütlevad inetusi juutide kohta, et nad on rassistid, et nad näitavad käemärke, mis on läänes väga üheselt tõlgendatavad, et ähvardatakse tunnistajaid, ähvardatakse kohtunikke, et ajakirjandus tunneb ennast ahistatuna – seda ei ole enne olnud. Ma ikkagi tahan, et te vastaksite mu küsimusele. Kuidas te lääneliitlastele selgeks teete, et Eestis on endiselt liberaaldemokraatlik ühiskond ja need muutused on lihtsalt näilised? Iga nädal kuuleb mingit sõimu vaba ühiskonna pihta. Täna ma lugesin, et koduvägivalla teema tõstatajaid jälitatakse ja ähvardatakse tunnistajaid. Seda teeb isiklikult siseminister – ta tegi eelmine nädal seda valitsuse pressikonverentsil. See ei ole mingi nali, mida me põrgatame lihtsalt jutupunktidena tagasi! Kas teil on mingisugust ideed, kuidas sellest
Aitäh, austatud istungi juhataja! Auväärt ettekandja! Minu küsimus johtub hea kolleegi küsimusest. Mis olid need kõige olulisemad argumendid või mis tingis selle, et jäi selline erinev käsitlus? Lisaks on olnud avalikkuses juttu sellest, et nn kandideerimise kaudu võib ka poliitiline võim tegelikult survestada võimalikke ametnikke ja vastupidi. Teiseks, miks on sellisel juhul arvamus, et töölepinguga töötav inimene näiteks vallavalitsuses on vähem mõjuvõimsam teatud huvide konflikti puhul kui ametnik?
Hea juhataja! Head ametikaaslased! Täna on tõepoolest väga emotsionaalne päev. See on, ma arvan, palju emotsionaalsem kui kõik need arutelud ja pikad ööistungid, mida minu kogemuski siin Riigikogus selle mõne aasta jooksul on võimaldanud näha või, võib isegi öelda, et üle elada. Vaadake, suurt osa selles saalis istuvatest inimestest ma tunnen ka isiklikult ju päris hästi, sellepärast võin öelda, et meie vahel ei ole maailmavaatelisi kuristikke. Isegi Juku-Kalle Raidiga saab täiesti normaalse mehe juttu ajada ja ta saab vahel isegi mõnest asjast aru, mis siis, et ma kuulun <PARTY>a. Mul on nüüd, otsustavate hetkede eel tekkinud tunne, et me oleme justkui Eesti NSV Ülemnõukogu, kes 1991. aastal pidi langetama päris olulise otsuse – olla või mitte olla. Ma tunnistan teile, et vaadates seda Euroopa rahasüsteemi, eurotsooni sellisel kujul, siis tuleb tõepoolest öelda, et Euroopa Liit ei ole võimeline sellisel kujul jätkama, kui ta tahab omada ühtset raha. See tähendab, et liikumine Euroopa ühendriikide suunas peab saama kiirendatud käigu. Tänase otsusega võtame suuna Euroopa ühendriikidele antava aktsepti poole, sest me täidame ju täna käsku, mille Euroopa meile on andnud. Viimased mohikaanlased üritavad siin veriste tomahookidega veel selle vastu võidelda, aga ülemnõukogu on oma otsust ilmselt juba langetamas. Vaadake, mul on selline tunne, et mind viiakse tagasi SRÜ-sse, kus ühtedele on kõik lubatud, aga väikesed peavad üldiselt vait olema. Majandust natuke aduva inimesena saan ma väga selgelt aru, et me oleme oma seniste sammudega sattunud olukorda, kus meil ei olegi enam häid valikuid. Ma küsin, eelkõige iseendalt, aga ka nendelt inimestelt, kellele jääb suurem vastutus ehk rohelist nuppu vajutavatelt inimestelt, kas me tõesti arvasime ja tahtsime, et me peame olema 21. sajandil selliste raskete valikute ees kellegi teise tegemata jätmiste, võib-olla valearvestuste tõttu, ja minema risti vastu oma rahva arusaamadele. Meil ei ole põhjust arvata, et meie rahvas on ruma
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mina tahaksin, et te käsitleksite sellist teemat veidi laiema perspektiiviga. Ja nimelt: kui me läheme seda teed koos teiste Euroopa riikidega ja keelustame karusloomafarmide toimimise, kas te olete analüüsinud, kui suur on risk, et kogu see äri kolib kolmandatesse riikidesse? Mõistagi on nendes riikides väga väike kontroll, kuidas neid loomi peetakse. Ja kuidas üldse lõppkokkuvõttes on võimalik selle vastu võidelda, sellepärast et vähemalt Euroopa riikides on olemas mingisugune kontroll?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Anname täna Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooniga Riigikogu menetlusse Riigikogu otsuse eelnõu, ülesande andmine Vabariigi Valitsusele leida kiiremas korras vajalikud lisavahendid, et siia saabunud Ukraina põgenike lastele õpetada eesti keelt, et nad saaksid käia huviringides ja et ka meie õpetajaskond saaks palgatõusu, sest nende koormus on oluliselt tõusmas. Tänase seisuga on saabunud siia siis Ukrainast põgenike perede lapsi juba üle 8000 ja see arv kasvab. See on kahtlemata väga suur väljakutse kogu meie riigile, ühiskonnale. Nagu ma ütlesin, on kolm valdkonda, kuhu on kiiresti raha vaja, et need palju kannatanud Ukraina lapsed saaksid kiiresti eesti keele selgeks ja saaksid lõimuda kõikvõimalikul moel meie väikesesse, aga tublisse ühiskonda. Palume seda eelnõu toetada. Tõesti, selle rahaeraldusega on kiire. Ma loodan, et see eelnõu leiab kiiresti menetlust Riigikogu komisjonis ja täiskogu ees ning et valitsus teeb omad järeldused. Eelnõu on ka edastatud elektrooniliselt. Aitäh!
Hea minister! Minu esimene küsimus on distantsõppe kohta. Meie koolid on olnud väga tublid, meie õpetajad on olnud väga tublid, me oleme teinud õigesti, et oleme paigutanud vahendeid e-õppe arendamisse Eestis. Ka ministeeriumile jääb üle praegu kiidusõnu öelda. Ja ometi on distantsõppe rakendamisel olnud probleeme. Eelkõige tuuakse välja liiga suurt koormust õpilastele, aga teiseks seda, et kõik keskkonnad ei ole igas vanuses õpilastele sobivad. Öeldakse, et infot on olnud palju, aga see ei ole alati struktureeritud. Millised on konkreetsed Haridus- ja Teadusministeeriumi plaanid, et nõustada lapsevanemaid, õpetajaid ja õpilasi? Kuidas jagada infot keskselt ja struktureeritult? Ja mis asutus sellise info jagamisega võiks tegeleda? Kas ministeerium ise? Mis järgmisel kahel nädalal distantsõppe toetamiseks konkreetselt juhtub? Hea minister! Te olete meedias selgitanud riigieksamite edasilükkumist, aga see küsimus püsib ikka. Me keegi ei tea, kui kaua eriolukord kestab, aga siiski: kas riigieksamid tulevad ja kui tulevad, siis kas kõik riigieksamid? Mis saab ülikooli sisseastumisest? Mis saab sellisel juhul, kui ma sellel aastal ei saagi teha riigieksamit, aga tahaksin ülikooli minna hoopis järgmisel aastal – siis ma olen teistsuguses olukorras kui järgmisel aastal keskkooli lõpetajad? Palun selgitage veel üks kord! Riigieksamite ja sisseastumiseksamitega seotud küsimusi on palju. Aitäh!
Tänan, hea esimees! Kui Reformierakonna aseesimees Keldo teatas, et vastandumine rühmale saadikutele ja ta ütles põhjuseks, et ei ole kasutatud eksperte, et kas juhatusel on teada, et nende kvantitatiivsete muudatusettepanekute juures on kasutatud eksperte – siis milliseid, et me teaksime ka Riigikogu saalis. Ma ise olen veendunud küll selles, et mitmedki siin algatajatest on pereloomisest ja praktiseerimisest jõudnud juba eksperdi staatusesse ehk siis lapsed on jõudnud kuskile kooliteele. Aga kui nii kindla teadmisega öeldi, et ei ole kasutatud eksperte, siis milliseid eksperte on kasutatud just nende kvantitatiivsete muudatusettepanekute puhul?
Aitäh! Hea ettekandja! Ka mina jagan täiesti muret alkoholi ja tubaka tarbimise kaasnähtude pärast. Põhimõtteliselt on teie mõttel, et suunata aktsiisist saadavat raha ka tervise parandamisse, ju jumet. Aga mul on üks küsimus. Eelmine küsija tundis huvi, mille arvel see toimub. Teatavasti saab kultuurkapital oma raha alkoholi- ja tubakaaktsiisist. Kas ja kuidas tuleks teie arvates selle raha jaotamist ümber korraldada, milline peaks olema see protsentuaalne suhe? Või likvideerime siis kultuurkapitali?
Aitäh, istungi juhataja! Hea ettekandja! Mina küll ei tea, mida keegi siin täna küsib. Kuidas teie seda teate, see on huvitav. Loomulikult oskate teie ka paremini lugeda kui mina. Minu küsimus on järgmine. Te mainisite kaks korda, et samast soost paaridel ei ole õigust lapsendada. Sellest, miks meessoost paarid lapsi ei saa, saan ma aru, aga kuna teie olete elukogenud, siis teie teate, kuidas nad saavad. Paragrahvi 16 "Registreeritud elukaaslase suhtlusõigus ja õigus lapsendada" punkt 2 ütleb, et registreeritud elukaaslane võib kohtule esitada lapsendamisavalduse teise registreeritud elukaaslase lapse lapsendamiseks. Siin ei ole mingit viidet, et see ei kehti samast soost lastevanemate kohta.