EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Otsest sellist hirmu väljendust, et öelda, et see või teine omavalitsus kardab, ma siin näiteks tuua ei saa. Aga on olnud näiteid, et ma olen parem vait, mida saab defineerida tegelikult sellesama, noh, kas asjakohase või mitte asjakohase, ettevaatusena. Ei. See ei ole nii. Maailm on lihtsakoeline. Kõigepealt mõjuhinnangutest. Nagu ma olen siin puldis juba enne öelnud, on suhteliselt lootusetu teha sellist üleüldist mõjuhinnangut üle terve Eesti. Tegelikult on need mõjuhinnangud ikkagi pigem nagu omavalitsuspõhised, sõltuvad konkreetsest rannatüübist ja nii edasi, ja nii edasi, ja nii edasi. Teha sellist mõjuhinnangut enne seda, kui me anname otsustusõiguse nendelesamadele omavalitsustele, on praktiliselt võimatu. Seetõttu peab selle mõjuhinnanguga mõnevõrra ootama. Mis puudutab valitsust, siis jälle, siit puldist olen ma täna juba öelnud, eelmise aasta suvel vestlesin ma ministeeriumi looduskaitse osakonna inimestega ja nad olid nõus, et siin on vaja mitmeid muudatusi. Aga nad möönsid ka seda, et nende enda ressurss ja nende enda valmisolek seda kõike teha, pluss valitsuse enda, ütleme, selline eelnõude algatamise protseduur, et kõigepealt tuleb teha mis ta on, kavatsus, ja siis tuleb see kavatsus lasta ka erinevatest ministeeriumides läbi ja nii edasi, nii et tegemist on niivõrd pika protseduuriga, et lihtsam on ministeeriumil sekkuda sellesse protsessi juhul, kui eelnõu on algatanud Riigikogu liikmed. Ma arvan, et tänase päeva seisuga on Keskkonnaministeeriumil kõik võimalused sellesse protsessi lülituda, ja ma usun, et need probleemid, mida me lõpuks võib-olla ühisena sõnastame, tõenäoliselt mingisuguse võimaliku kompromissi kujul, saavad sellisel juhul ka kiiremini lahenduse.
Hea ettekandja! Minu küsimus on ka seire ja raportite kohta. Sain juba teie vastustest teada, et neid on plaanis jätkata. Aga kui palju te seireraporteid koostades teete koostööd pankadega, eriti pankade laenuosakondadega ja turuanalüüside tegijatega? Kui vaadata, mis probleemid pankadel on, siis jääb mulje, et kui tegu on natuke spetsiifilisemate ettevõtetega, siis puudub Eesti ettevõtluskeskkonnas korralik analüüsivõime. Ei ole piisavalt võrdlusmaterjali. Vahest võiks eelkõige selles vallas koostööd teha ja oma raporteid levitada? Või selline koostöö toimib?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Hümn on kindlasti erakordselt oluline sümbol iga riigi jaoks. Sümbolid ja märgid tekitavad alati emotsioone ja kirgi, nii nagu see on olnud läbi Eesti Vabariigi ajaloo. Juba eelkõnelejagi rääkis hümniga seotud konkurssidest. Ka 1930. aastatel räägiti palju sellest, milline hümn peaks olema, kas ta peaks olema seesama, mis juba olemas oli, või midagi uut. Kokkuleppele ei jõutud. Mäletan, et 2008. aastal algasid siin Riigikogus ühed läbirääkimised. Olin toona kultuuriminister. Tervel sellel 2008. aastal toimus ürituste sari Gustav Ernesaksa sajanda sünniaastapäeva tähistamiseks. Eesti Meestelaulu Selts pöördus Riigikogu poole, et muuta Pika Hermanni tornis lipu langetamise ajal kõlavat meloodiat. Toona kõlas seal "Mu isamaa armas, kus sündinud ma", selle asemele sooviti Ernesaksa "Mu isamaa on minu arm". Ka toona oli väga palju kirgi ja arutelusid selle ümber, kuidas ja kas ikkagi kirjutada lipuseadusesse Ernesaksa teos, mis on saanud igale eestlasele südamehümniks. See olukord lahendati selliselt, et Ernesaksa kirjutatud loost arranžeeritud signatuur on nüüd igal õhtul teatud konkreetsel kellaajal kuulda üle terve vanalinna. Reformierakonna fraktsiooni nimel siin sõna võttes tunnustan seetõttu väga põhiseaduskomisjoni, kes võttis initsiatiivi ja otsustas hümni sõnad, pealkirja ja ka teose helilooja ära märkida lipuseaduses. Ma arvan, et see on täiesti piisav. 25. aprillil toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia orelisaalis uue vinüülplaadi esitlus. Seda vinüülplaati esitles Rahvusarhiiv ja Eesti hümni varasemaid salvestusi tutvustas Rahvusarhiivi arhivaar Paavo Annus. Väga huvitav plaat, seal on neli varianti meie hümnist, mis on salvestatud sada aastat või rohkem aega tagasi. Kas see oleks olnud seadusvastane, kui me oleksime olnud vastu võtnud eelmise, <PARTY> pakutud seaduse, kus oli väga konkreetselt kirjas, missugune see hümn peab olema ja kuidas seda peab esitama? Sellel plaadil esitas hümni Aino Tamm solistina, seal oli ka k
Lugupeetud eesistuja! Austatud kolleegid! Annan Keskerakonna fraktsiooni nimel üle otsuse eelnõu, et luua meetmestik ning algatada seadusmuudatus, mis seoks vanemahüvitise saamise lapse arstliku kontrolliga. Eestis esineb üha enam juhtumeid, kus vastsündinud lapsed jäävad ilma korralikust vanemlikust hoolest. Seda seetõttu, et madalama sissetulekuga pered võivad lapsesaamist pidada uueks sissetulekuallikaks. Sellest tingitult esineb olukordi, kus lapsed jäävad hooletusse ning on sunnitud kannatama tühja kõhtu ja taluma väärkohtlemist. Statistikaameti andmetel elab Eestis absoluutses vaesuses 10,1% lastest. See on valus teema, mis peaks puudutama mitte üksnes lapsi, kes on vaesuse ohvrid, vaid ka lapsevanemaid ja teisi ühiskonnaliikmeid, kes laste eest vastutavad. Seega tuleb välistada olukordi, kus vanemad planeerivad laste saamist vaid sotsiaaltoetuste saamise eesmärgil. Eestis seisneb laste, eriti väikelaste tervisekontrolli süsteemi probleem selles, et perearstidel on küll kohustus lapsi jälgida, kuid vanematel pole kohustust lapsi jälgimisele tuua. Süsteem on pelgalt vanema vastutustundele üles ehitatud. Perearstide hinnangul on Eestis küllalt väikesi lapsi, kelle tervisest ja arengust neil ülevaade puudub. Euroopa Komisjoni tellitud toetuste tingimuslikkust puudutavas analüüsis tuuakse välja, et paljudel juhtudel võib toetuse tingimuslikkus ehk toetuse saamise teatud tingimustele vastamine olla soovitud käitumise saavutamisel efektiivne. Teatud tingimuslikud elemendid on Eestis kasutusel ka praegu, näiteks lapsetoetuse puhul, mida makstakse tavapärasest pikemalt, kui laps õpib. Võttes arvesse Euroopa riikide praktikat, millest ma ei jõudnud väga rääkida, ning uuringutes kajastatut, teeb Keskerakonna fraktsioon ettepaneku algatada seadusmuudatus, mis seoks vanemahüvitise saamise lapse arstlikus kontrollis käimisega. Aitäh!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Eks see meedia tähelepanu oli seotud sellega, et avariisse sattusid bussid ja hukkusid mitmed välisriigi kodanikud. See juhtus alati ühel maanteel, Jõhvi–Tartu maanteel. Midagi peab seal ikka kapitaalselt paigast ära olema. Üldjuhul on niimoodi, et kui avarii on toimunud, siis saadakse tee väga kiiresti ära soolatatud ja olukord paraneb. Miks on nii, et kogu aeg jäädakse hiljaks? Miks ei või ennetust teha, sest on ju teada, millal temperatuur langeb jne? Miks selle esimese soolatamisega hiljaks jäädakse? See ei ole nii ainult sellel maanteel. Kui me sõidame Eestis ringi, siis näeme, et nii on paljudes kohtades. Ennetusega suudetaks õnnetus ju ära hoida. Kas äkki peaks nõuded üle vaatama? Paraku jäädakse selle esimese soolatamisega hiljaks.
Hea aseesimees! Hea minister! Kuidagi raske oli välisministrit vaadata siin meie küsimustele vastamas. Ühest küljest ma mõistan, et see ongi diplomaatiliselt väga keeruline olukord. Teisest küljest ma võiksin anda välisministrile vähemalt 20 võimalust või lauset, mismoodi kirjeldada seda olukorda diplomaatiliselt niimoodi, et me Eesti riigi esindajatena ei peaks tulevikus häbenema oma seisukohti, et me ei peaks unustama ära rahvaste enesemääramise ja muid õigusi, et me ei peaks unustama ära seda, et me elame ikkagi demokraatlikus Euroopas. Mult on küsitud, miks mina räägin või <PARTY> räägib nii palju Kataloonia teemal. Minu jaoks isiklikult on see väga palju Eesti teema. Enesemääramisõigusest me rääkisime – enesemääramisõigusest, mis on meie omariikluse alusprintsiip. Teisest küljest, võib-olla otsustatakse praegu just nimelt Kataloonias või Hispaanias see, mis suunas Euroopa läheb. Kui seda kriisi mõistlikult ära ei lahendata, võib alata Euroopa Liidu põhjalikum lagunemine. Või kui me tõesti õigustame selliseid Hispaania keskvalitsuse tehtavaid ebademokraatlikke samme, võib see päädida sellise Euroopaga, mida sotsiaaldemokraatlik välisminister kindlasti näha ei tahaks. Tahan meelde tuletada, et kataloonlased esindavad avatud, lahtist ja euroopalikke väärtusi hindavat piirkonda Hispaanias. Sotsiaaldemokraadid on siinsamas pukis hoogsalt loomasid kaitsnud või näiteks karusloomakasvatuste kinnipanemise eest võidelnud. Tuletan meelde, et katalaanid olid esimesed Hispaanias, kes seisid härjavõitluse lõpetamise eest ja lõpetasidki selle ära, muudest euroopalikest väärtustest rääkimata. Me ei saa jätta sellist tõelisi euroopalikke väärtusi esindavat rahvast üksi oma soovide, tahtmiste ja enesemääramisega. Me oleme praegu olukorras, kus katalaanide demokraatlikult valitud juhid on tõepoolest vangistatud. Hispaania seaduste järgi võib neid tabada kuni 30-aastane vanglakaristus, mis on täiesti ebaproportsionaalne. Eesti seaduste järgi pead sa ikka tõsine topeltmõrvar olema,
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Majanduskomisjon arutas seda küsimust üks kord sisuliselt, üks kord lükkas arutelu edasi ja üks kord tegi protseduurilisi otsuseid. Sisuline arutelu toimus 13. märtsil majanduskomisjoni aseesimehe Urve Palo juhatusel. Komisjoni istungile olid kutsutud justiitsminister Hanno Pevkur, ministri nõunik Madis Timpson, Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna avaliku õiguse talituse juhataja Illimar Pärnamägi ja sama üksuse nõunik Sander Põllumäe. Minister esitas ülevaate eelnõu eesmärkidest ja sisust. Ta märkis, et enne seaduse jõustumist 2014. aasta juulis oleks otstarbekas korrigeerida seaduse mõnda osa, näiteks neid osi, mis on seotud strateegilise kauba kontrolli, notariaaltoimingute, elektroonilise side kasutamise praktika, elektriohutusseaduse, vedelkütuse seaduse ja muude kodifitseerimisega seonduvate muudatustega. Enne seda komisjoni istungit oli neli korda koos käinud töögrupp, kuhu kuuluvad Riigikogu majanduskomisjoni nõunik Piia Schults, Justiitsministeeriumi esindajad Illimar Pärnamägi ja Sander Põllumäe ning teie ees seisja, kes on eelnõu juhtivmenetleja. Tollel komisjoni 13. märtsi istungil andsin ma juhtivkomisjoni ettekandjana ülevaate eelnõu menetlemisest töörühma aruteludel. Et tegemist on äärmiselt keerulise ja juba nüüd suhteliselt vastuolulise eelnõuga, mille kohta on laekunud müriaad muudatusettepanekuid, siis annan lühikese ülevaate tehtud tööst. Töörühmal oli valida kahe variandi vahel: kas lähtuda eelnõu tekstist ja vormistada vajaduse korral ainult tehniliste vigade parandused või minna rohkem sisulist teed mööda. Kuna eelnõu muudab veel jõustumata seadust, siis oli võimalik vaadata majandustegevuse seadustiku üldosa seadus tervikuna üle selle pilguga, mida uues aegruumis oleks vaja ja võimalik muuta või parandada. Seda eelkõige eesmärgiga, et seaduse rakendamisel tekkivate õiguslike vaidluste hulk oleks tulevikus väiksem. Mõistagi ei ole kõikvõimalikke rakendusprobleeme seda laadi seaduse puhul või
Aitäh! Austatud ettekandja! Ma uuriks natukene Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee tööd. Mitte küll selle mõttekust või mõttetust, aga kindlasti seda, et töö käigus tekib Eesti delegatsiooni liikmetel mitmesugust informatsiooni ja väga kasulikku informatsiooni ning nad peaksid seda informatsiooni jagama ka ühiskonnaga. Nüüd on selline olukord, et praegu diskussiooni all olev liikmekandidaat on väga reljeefsel viisil väljendanud, et teatud osa ajakirjandusest ei või temaga suhelda. Ma küsin, kas delegatsiooni liikmed on kohustatud saadud informatsiooni ka ühiskonnaga jagama ja kuidas siis on võimalik, et delegatsiooni liikmeks saab või saaks kandidaat, kes ei ole valmis seda informatsiooni jagama ega ole valmis ajakirjandusega suhtlema ega suhtle.
Lugupeetud ettekandja! Üks teie äsja pillatud süüdistustest kõlas umbes niimoodi, et siin saalis on tumedad kallutatud jõud, kes üritavad hümni teksti n-ö sooneutraalseks muuta. Ma igaks juhuks värskendasin oma mälu ja käisin seda papa Jannseni teksti üle vaatamas. Lubatagu mul küsida, mis pagana moodi oleks võimalik seda teha. Eeldus on, et seda teksti peaks olema võimalik kuidagi niimoodi dekonstrueerida, et see muutuks sooneutraalseks. Eeldan, et te teate neid sõnu peast, ja küsingi, kuidas oleks see küll võimalik.
Austatud härra Nutt! Nagu te mainisite, komisjonis ei arutatud reaalselt vastuargumente. Samas tuletan ma meelde, et praegune koosseis erineb eelmisest poole võrra, peaaegu pooled rahvasaadikud on uued. Seega, peaaegu 50 rahvasaadikut siin ei tea neid argumente, mida arutati neli või kümme aastat tagasi. Teine asi, kas komisjonis oli ka arutelu sellel teemal, et kui me hetkel ei tea, kui paljud ühiskonnaliikmed pooldavad seadusmuudatust ja kui paljud pooldavad praegust süsteemi, äkki oleks siis mõistlikum teha sel teemal rahvaküsitlus? Siis saaks lihtinimene öelda nagu valimistel, kas ta soovib ise presidenti valida või lasta seda otsustada parlamendis.
Siin tahaks vastu küsida, et palun nimetage need ettevõtted, kes võivad lähema aasta jooksul ennast sulgeda. Ma arvan, et see võimalus on väga paljudel, aga see ei pruugi kõigil neil sugugi mitte realiseeruda, kes praegu võib-olla tunduvad n-ö tavapäraste kahtlusalustena. Mina ei ole kindlasti pädev hakkama tegema selliseid ennustusi. Aga nagu meediaettevõtete liit ise on toonitanud, nad näevad kõige suuremat muret eelkõige maakonnalehtede koha pealt, sest nende koosseisud on niikuinii juba üsna minimaalsed. Ma arvan, et eriline kiitus langeb osaks Eesti Vabariigi Riigikogule ja eelkõige Eesti Vabariigi valitsusele, juhul kui sellest otsuse eelnõust peaks ka päriselt asja saama. Mis puudutab ajakirjanduse sõltumatust, siis eri dotatsioonimehhanisme selle jaoks, et klassikalist ajakirjandust toetada, kasutatakse väga paljudes riikides ja kaude teeb seda Eesti riik ka niikuinii ühel või teisel moel. Kui seda teha korrektselt, siis ei pane see kuidagi ajakirjanduse sõltumatust küsimärgi alla ega seo ajakirjandust mingite täiendavate lubadustega. Ka need meetmed, mis juba on võetud, võiks öelda, on tekitanud sõltuvuse. Ometi näiteks ka Postimees Grupp oma hiljutises avalduses, millele te viitasite, ütles, et nad kindlasti kavatsevad kasutada seda võimalust, mis avaneb neil e-väljaannete madalama maksustamise kaudu, ja nad kavatsevad kasutada ka seda võimalust, mis puudutab seda 450 000 eurot, mis on kojukande täiendavaks doteerimiseks ette nähtud. Jah, nad ütlesid, et neil ei ole pretensioone täiendavate toetuste suhtes – see on nende otsus, seda tuleb aktsepteerida –, aga ma ei näe kuidagi, et riigi toetusmeetmed ühele majandussektorile muudaksid selle majandussektori riigist niimoodi sõltuvaks, et ajakirjandusvabadus oleks ohus.
Aitäh, hea eesistuja! Hea minister! Nagu mitmed teised olin ka mina täna siin platsil ja rääkisin inimestega. Võib-olla te ütlete lõpuks paar-kolm lauset, milles väljenduks selgelt mõte, et rändelepinguga ühinedes ei ava Eesti uksi uutele sadadele tuhandetele või miljonitele inimestele ennekõike Aafrikast, et ei ole kokku lepitud mingeid numbreid, kui mitu inimest Eesti peab lähiaastatel vastu võtma. Ma kuulsin näiteks numbrit 2,8 miljonit. Võib-olla ütlete veel paar sellist selget mõtet, mis rahustaksid inimesed maha.
Ma püüan seda oma paberitest leida. Tõesti, need ettepanekud olid olemas, aga ma siit neid praegu kiiresti leida ei suuda. Kui mul pärastpoole tekib võimalus veel mõnele küsimusele vastata ja kui ma need andmed üles leian, siis ma vastan, hea Ester, ka sinu küsimusele. Palun vabandust, et ma sellele praegu vastata ei oska! Aitäh, hea kolleeg, küsimuse eest! Tõesti, kui rääkida laiemalt, siis see seaduseelnõu püüab leida tasakaalu loomakaitse ja nende erandite vahel, milleks on loomkatsed ja ilma uimastamata tapmine religioossel eesmärgil. Loomulikult, selle seaduseelnõu puhul on nii loomakaitsjad kui ka usulised organisatsioonid ja teadusorganisatsioonid püüdnud leida tasakaalukohta. Sa küsisid, missugused sellised asutused Eestis on. Kui ma meenutan diskussiooni komisjonis, siis võin öelda, et minu teada on see tegevus meil teaduspõhine ja neid katseid tehakse ülikoolide juures. Teisi kohti peale ülikoolide ma ei tea, aga mul ei pruugi olla sellest teemast täielikku ülevaadet. Kaks ülikooli sellega tegelevad, rohkem ei tohiks neid asutusi olla.
Aitäh, härra juhataja! Austatud härra minister! On väga õpetlik ja huvitav kuulata teie kui valitsuskoalitsiooni ministri juttu, mis on paraku täis negatiivseid signaale. Kui meile räägib siin peaminister, siis ta nimetab seda protsenti SKT-st, kui palju kulutatakse tervishoiule, ta räägib, et see järjest kasvab, meil läheb järjest paremini ja paremini. Aga teie räägite sellest, et arstide väljaränne ei vähene ning õdede ja hooldajate palk ei tõuse. Te räägite sellest, et te iga kord küsite riigieelarvest raha haiglate kapitalikulude katteks, aga seda raha ei anta. Kui võrrelda teie juttu ja härra Ansipi juttu, siis tekib küsimus, miks te annate meile selliseid negatiivseid signaale. Kas te olete nii kurb ja negatiivne sellepärast, et te olete aus inimene?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Õiguskomisjon arutas tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu ühel istungil, mis toimus esmaspäeval, 6. oktoobril. Kutsutud olid justiitsminister Andres Anvelt, ministri nõunik Kristen Kanarik ja Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna eraõiguse talituse nõunik Stella Johanson. Minister tutvustas komisjonis eelnõu sisu ning selgitas järgmist. Eelnõu peamine eesmärk on toetada määruste nr 1215/2012 ja nr 606/2013 rakendamist. Ta lisas, et kuigi nimetatud määrused on otsekohalduvad ja nende rakendamiseks ei ole vaja määruste sätteid oma riigi õigusesse üle võtta, tuleb määruste sujuva rakendamise toetamiseks mõningad muudatused ja täpsustused mõnes seaduses siiski teha. Sellest lähtuvalt muudetakse eelnõuga tsiviilkohtumenetluse seadustikku, halduskohtumenetluse seadustikku, notariaadiseadust, riigilõivuseadust, riigi õigusabi seadust ja täitemenetluse seadustikku. Tehnilist laadi muudatuste tulemusel väljastab edaspidi kaitsemeetme tunnustamise mõju ja ulatust kinnitava tõendi maakohus, kes kaitsemeetme määras. Tõendi parandamine toimub eelnõu kohaselt samadel alustel ja korras nagu Eesti kohtulahendite puhul. Kui tõend on valesti välja antud, võib tõendi tühistada see maakohus, kes tõendi väljastas. Samuti tõi justiitsminister välja, et täitedokumentide loetellu lisatakse Eesti kohtu poolt tunnustatud ja täidetavaks tunnistatud või tunnustamiseta sundtäitmisele kuuluvad välisriigi ametlikud dokumendid. Sisulist arutelu komisjonis kahjuks ei tekkinud. Otsustati saata eelnõu täiskogu päevakorda 15. oktoobriks ja teha ettepanek esimene lugemine lõpetada. Otsuse poolt oli 7 komisjoni liiget, vastu oli 1 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Konsensuslikult otsustati määrata ettekandjaks siinkõneleja ning teha ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 29. oktoober kell 16. Tänan teid!
Härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Käesoleva seaduseelnõu arutelu rahanduskomisjonis toimus tänavu 5. mail. Härra minister tutvustas meile eelnõu sama üksikasjalikult nagu täna siin ja pärast seda tekkis arutelu. Ma tahtsin alustada sellest küsimusest, millele ta vastust ei andnud, aga sain praegu viimase kahe küsimuse peale aru, et need tabelid on kõigil käes ja seda ei ole mõtet küsida. Imelikul kombel komisjonis esitatud küsimused ja siin saalis esitatud küsimused absoluutselt ei langenud kokku. Seepärast pean teile tervet protokolli tutvustama. Küsiti, kas see eelnõu motiveerib piisavalt FIE-sid ettevõtluskontot avama. Vastus oli, et see ei ole eesmärk. FIE on juba määratlenud ennast ettevõtjana. Meie eesmärk on tuua pildile uued ettevõtjad, kes mingil põhjusel ei maksa maksu või ei ole ennast ettevõtjana määratlenud. FIE on juba praegu pragmaatiline, oskab kalkuleerida plusse ja miinuseid. Miinus on see, et selle konto puhul ei saa kulusid aruandes kirja panna. Aga selge pluss on nullbürokraatia ja maksumäär 20%. Võib eeldada, et kasulik on see neile, kes töötavad oma käte ja ajudega, st kelle tootmiskulu on väike. Kas samal ajal ei tohi olla FIE ja ettevõtluskonto kasutaja? Ühene vastus: ei tohi. Mida inimene võidab, kui kuine tulu jõuab 1300-ni? Ta võidab sotsiaalsete tagatiste osas: tal tekib õigus ravikindlustusele. Ravikindlustuskaitse saamine eeldab ettevõtluskonto puhul kuus vähemalt 1300-eurose tulu teenimist, kui riigieelarvega kehtestatakse 2018. aasta kuupalga alammääraks 470 eurot, millelt võetava sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa on 61 eurot ja 10 senti. Mis peaks motiveerima näiteks seletuskirjas osundatud kahte gruppi – lapsehoidjaid, koduabilisi – ettevõtluskontot avama? Mis on põhimotivaator? See lootus põhineb kahel asjal, oli vastus: tuntavalt madalam maksumäär ja nullbürokraatia. Milline mehhanism on mõeldud maksupettuste vältimiseks? Näiteks võidakse sotsiaalsete garantiide huvides näidata igakuist tulu 1300 eurot ja seda ületavad summad
Aitäh küsimuse eest! Ma võin kinnitada, et ma olin nendel päevadel korduvalt lihtsalt sõnatu. Olin sõnatu juba siis, kui ma nägin neid muudatusettepanekuid, mis pandi laua peale. Kui ma lugesin esimesi ettepanekuid, siis ma olin sõnatu. Aga kuna ajakirjanikud olid ruumis, siis ma pidin jälle sõnad üles leidma. Kaja Kallas selle meile ruumi veeretas. Esimest koosseisu parlamendiliikmena olen ma tundnud jahmatust. Protokoll ju kinnitab minu sõnu, et kõik need päevad räägiti täie tõsidusega nende asjade hääletamisest ja nõuti veel pühapäeva õhtul väga vihaselt – väga vihaselt ja väga süüdistavalt –, miks kõiki ettepanekuid ei panda hääletusele. Ükshaaval, nõudis Kaja Kallas, igaühte eraldi! Ma küsisin, kas te peate realistlikuks, et me menetleme neid põhiseaduskomisjonis augustini. Siis ta ütles, et jah, küll te korraldate oma töö nii, et ikka saab teha, ja probleemi ei ole. Ma küsisin, mis siis, kui parlament neid aastaid menetleb, siis ta ütles, et küll saab menetletud. See on nii mitme dimensiooniga asi. Seadusandluse teemal naljatamine või siis tõsise näoga absurdsuste pakkumine – ma leian, et see on absoluutselt sobimatu. Aga ma ei ole ühtegi vabandust näinud mitte kelleltki. Me oleme tegelikult olukorras, kus Riigikogu on minu hinnangul end nende ettepanekutega häbistanud. Ma olen seda ka koosolekutel märkinud ja olen ka ajakirjandusele öelnud, et Eesti parlamendi maine maandub sinna Läti parlamendi maine ligi. Uuringute järgi on seal parlamendi usaldusväärsus 34% kandis. Me oleme täiskäigul sinna suunda minemas. Samas ma ei toeta põhimõtteliselt seda lähenemist, et kogu parlament on süüdi ja parlamentarismi maine on halb selle pärast. Kogu parlament ei ole süüdi, süüdlane on väga lihtsalt leitav. Vaadake neid pakke ja lugege! Minu meelest kahtepidi mõistmine on võimatu. Ja sellepärast ma olen jätkuvalt hämmingus, olin ka koosolekute ajal. Ma räägin protokollile tuginedes, et nendel päevadel esimene inimene, kes tunnistas, et tegu on obstruktsiooniga, mitte tõsis
Hea juhataja! Head kolleegid, kes veel saali on jäänud, ja eelkõige hea minister! Ma ei tahtnud siia pulti tulla, aga ma tulen siia sellepärast, et mulle on, leebelt öeldes, vastuvõetamatu see, kuidas Eesti Vabariigi valitsuse liikmed (täna konkreetselt Eesti Vabariigi majandusminister) käituvad Riigikogu liikmetega. Eesti on parlamentaarne vabariik. Kui Riigikogu liikmetel on ministrile küsimusi, siis ei pea minister hakkama hindama, kes mina olin või olen, mida mina arvan või mida mina mõtlen. Seetõttu on kõik need teemaarendused, mis räägivad demokraatia probleemidest Eesti riigis, tegelikult, leebelt öeldes, väga-väga tõsised. Nüüd teemast. Ma kuulasin täna suure huviga, et Eesti Energia langetab 40-miljonilisi investeerimisotsuseid projektijuhtide tasemel. Õilsa eesmärgi nimel. No näete! Ma loodan, et ka stenogrammi läheb sisse see, et minister sekkub isegi Riigikogu liikme kõnesse. Me ei ole saanud selgeid vastuseid Eesti Energia tegevuse kohta Ameerika Ühendriikides. Meil puudub selge vastus, mis asja ajab Eesti Energia Jordaanias. Meil ei ole selgeid vastuseid, mitu miljonit maksis Eesti Energia korraldatud IPO. Meil ei ole Eesti Energia puhul väga paljudele küsimustele selgeid vastuseid, aga elektri hind tõuseb, mis on täiesti loomulik, sest me oleme minemas energia vabaturule ja sel puhul peabki elektri hind tõusma. Mis on siis Eesti Energia lõppeesmärk? Minu hea kolleeg Igor Gräzin on öelnud väga ilusa lause, adresseerides selle Sandor Liivele: "Sandor Liive, sina ei ole ärimees. Sina oled sotsiaaltöötaja, kelle ülesanne on Eesti ettevõtlusele ja kodanikele müüa konkurentsivõimelist ja võimalikult madala hinnaga elektrienergiat, sest seda on meie ühiskonnale vaja." Ma ei taha tõmmata paralleele, aga väidan Keskerakonna liikmena, et mulle ei meeldi väga paljud otsused, mis on tehtud näiteks Tallinna Linnavalitsuses. Samas ma aga näen, kuidas metoodiliselt rünnatakse erinevaid Tallinna Linnavalitsuse projektijuhtimise tasemel tehtud otsuseid ja siis on kõik
Lugupeetud aseesimees! Lugupeetavad! Annan ülevaate 627 SE esimese lugemise ettevalmistamisest õiguskomisjonis. Õiguskomisjon valmistas eelnõu esimest lugemist ette 11. juuni istungil, millest algatajate poolelt võtsid osa justiitsminister Urmas Reinsalu ja Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna eraõiguse talituse juhataja Indrek Niklus. Minister selgitas, et eelnõu eesmärk on luua olukord, kus õiguskorras ettenähtud täitedokumendist tuleneva nõude aegumistähtaeg oleks õiglane ja arvestaks neid sisulisi põhjusi, mis olid võlgniku vastu tekkinud nõude aluseks. Eelnõu kohaselt soovitakse aegumistähtaja pikendamisega suurendada võlausaldaja õigusi olukorras, kus võlgnik on talle tekitanud kahju õigusvastaselt võlaõigusseaduse 53. peatüki tähenduses või mõne kuriteoga ning võlausaldaja nõue on täitedokumendiga, näiteks jõustunud kohtuotsusega tunnustatud. Kehtiva TsÜS-i § 157 lõike 1 kohaselt aeguvad kõik täitedokumendiga tunnustatud nõuded ühepikkuse kümneaastase tähtaja jooksul. Kuigi üldiselt võib kehtivas õiguses sätestatud kümneaastast aegumistähtaega pidada õiglaseks ja põhjendatuks, on teatud hulk nõudeid, mille puhul see siiski ei vasta täielikult ühiskonna õiglustundele ning mille puhul on mõistlik ja asjakohane seada esiplaanile kahju kannatanud võlausaldaja huvid. Nendeks nõueteks on kahju õigusvastasest tekitamisest tulenevad nõuded ja kriminaalmenetluses esitatud tsiviilhagi alusel välja mõistetud summad. Eelnõuga soovitakse pikendada viidatud nõuete aegumistähtaega 10 aastalt 20 aastale ja parandada sel viisil oluliselt võlausaldaja õiguslikku positsiooni. Õiguskomisjoni liikmed olid eelnõu suhtes põhimõtteliselt toetaval seisukohal. Sisulist debatti ega vaidlusküsimusi ei tekkinud. Kõik menetlusotsused võeti vastu konsensusega ja need olid järgmised. Esiteks, teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu 12. septembri istungi päevakorda. Konsensus oli täielik: Külliki Kübarsepp, Hardi Volmer, Jaanus Karilaid, Liisa Oviir, Olga Ivanova, Peep Aru, Raivo Aeg,
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Vormil on kaks funktsiooni: ametialane ja sümboli funktsioon. Ametialase funktsiooni seisukohalt näitab vorm riiklikku kuuluvust, käisel kantakse riigi lippu, ka näeb väeliiki ja relvaliiki, üksust, auastet ja muud olulist. Näiteks on olemas missiooniembleemid. Sümboli tähendust on väga raske sõnadega kirjeldada. Teile oli küsimus mõjust, milline mõju oli sellel sündmusel. Vastus jäi natuke ebapiisavaks. Minu küsimus on, kas on uuritud selle vormi mittekandmise mõju ja kui on, siis millised need järeldused on.
Suur tänu, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Minu teine küsimus lähtub nüüd küll konkreetselt eelarveridadest ja ka konservatiivsest vaatest laste heaolule. Kuni 17-aastastest Eesti lastest elab 9,5% absoluutses vaesuses, sihtarv järgmiseks aastaks on 7,7%. Ma vaatan seletuskirja lehekülge 203, kus räägitakse muudest sotsiaaltoetustest ja hüvitistest. Suurima languse (43%) teevad läbi kulutused õppelaenu kustutamiseks lapse sünni korral ja isapuhkusele mõeldud kulutused (22%). Suurim tõus (240%) on matusetoetuste real. Kuidas hinnata eelarve lapsesõbralikkust?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Eelkõneleja härra Taagepera osutas nii mõnigi kord Norra Kuningriigile, teie rääkisite palju omaalgatusest ja koostööst. Mina jõuan oma küsimusega taas siia Eesti parlamenti tagasi. Mida te arvate, kas kogukondlikust liikumisest ajendatult peaks Eesti parlamendis paiknemine olema sarnane sellega, nagu see on Norra parlamendis, st ei istuta mitte fraktsioonide kaupa, vaid ringkondade kaupa, kust on mandaadid saadud? Ehk paiknemine siin saalis kajastab seda, kelle eest tegelikult peab seisma?
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Ma pean ütlema, et kõige sellega, mida härra Luik siin rääkis, on meie fraktsioon täiesti nõus, ja ka see, mida rääkisid härra Efendijev ja härra Saare, vastab tõele. Tõesti, komisjon töötas eelnõu kallal põhjalikult, kuulati ära ja vaadati läbi väga paljude asjahuviliste organisatsioonide ettepanekud. Jah, paraku oli nii, et taheti parimat, aga välja tuli nagu alati. Ma võin öelda, et komisjon selles kindlasti süüdi ei ole. Me kasutasime asjatundlike spetsialistidena seda küsimust hästi tundvaid opositsiooni esindajaid proua Repsi ja proua Pakostat. Tuli välja siiski see, et huvipooltel on äärmiselt erinevad lahendused ja äärmiselt erinevad seisukohad. Ma tahan juhtida tähelepanu sellele, et me võtame seadusena vastu eelnõu, mis tegelikult esitati parlamendile <PARTY>-i ministri Jaak Aaviksoo juhitud ministeeriumi esitatud kujul. Kõik katsed seda mingite sätete ümbersõnastamise või lausete muutmisega parandada ilmselt lõplikku tulemust ei anna. Me jõudsime seisukohale, et probleem on tõsine. Tõesti, tuleb arutada ja lahendada neidki probleeme, millest härra Efendijev rääkis: lasteaia viimase rühma riikliku haridussüsteemi osaks tegemine, aga ka lasteaiaõpetajate palgamäära riiklik otsustamine. Minule jäi mulje, et koolieelse lasteasutuse seadusega tuleks uuel parlamendikoosseisul hakata kohe tõsiselt tööle, aga enne tuleb huvigruppidel jõuda siiski mingitele kompromiss- või ühistele seisukohtadele. Me kuulsime ka seda, et kaks aastat oli komisjon või töögrupp haridusministeeriumis seda eelnõu ette valmistanud, aga paraku ei tuldud seekord välja rohkemaga kui ühe põhimõtte muutmisega. See muutmine, tõesti, on väga oluline ja toob lahenduse mitmetele kohtukaasustele, nagu viimastel päevadel kuulda on olnud, ning vastab kohaliku omavalitsuse huvidele. Sotsiaaldemokraatlik Erakond toetab seda eelnõu ja kutsun ka saali üles seda toetama. Neil rahvasaadikutel, kes järgmises Riigikogu koosseisus kultuurikomisjoni liikmed
Lugupeetud ettekandja! Vaatasin eile üsna suure huviga Soome parlamendi debatti samas küsimuses, Küprose memorandumi küsimuses. Ja ebapõhjamaiselt temperamentne oli see jutuajamine, mille kesktormajad olid ühelt poolt Soome peaminister ja teiselt poolt põlissoomlaste partei esimees. Peaminister kinnitas, et kui Soome ei toeta seda memorandumit, siis on see väga suur – ta rõhutas, et väga suur – hädaoht kogu eurotsoonile, kaasa arvatud Soome rahanduspoliitikale. Kas meie komisjon jagab seda seisukohta või pead sa seda natuke ülepaisutatud ohuks?
Aitäh, proua eesistuja! Austatud härra peaminister! Ma juhtusin kuulama teie intervjuud Raadio 4 eetris, kus te rääkisite sedasama trammijuttu mis praegugi. Te kurtsite, et Tallinna elanikud ei täna teid selle eest, et te hoolite nendest. Nii et ma tahaksin teid kõigepealt Tallinna elanike nimel tänada, et te ikka väsimatult hoolitsete meie eest. Aga minu küsimus on selline: kui valitsusliidul on tõesti nii suur soov kompenseerida kohalikele omavalitsustele saamata jäävat tulu, kas see tähendab siis ka seda, et kohalikele omavalitsustele kompenseeritakse aastal 2013 kaotatav müügimaks?
Aitäh! Kõik need mehhanismid, mis puudutavad stabiilsuse tagamist pangaliidu tasemel ja kogu seda ESM-i mehhanismi, ikkagi näevad ette pikaajalist eesmärki. Komisjonis me nii põhjalikult ja laiemalt seda teemat ei arutanud. Aga mina neid ohtusid, mida te kirjeldate, küll nendes muudatustes, mida näeb ette seaduseelnõu, ei näe. Aitäh! Minu meelest ma olen kuskil juba seda maininud, aga kõik otsused tehti komisjonis konsensusega, kaasa arvatud need, mis puudutavad eelnõu saatmist täiskogu päevakorda nii 13. kui ka 15. detsembriks. Osalesid kõik komisjoni liikmed. Ma kohe loen teile nimed: Dmitri Dmitrijev, Ivi Eenmaa, Aivar Kokk, Rene Kokk, Jürgen Ligi, Urmas Reitelmann, Kersti Sarapuu, Riina Sikkut, Aivar Sõerd.
Suur aitäh! Austatud ettekandja! Riigi aastaeelarve koostamine on kuid kestev protsess. On selge, et see riigieelarve seaduse eelnõu, mida me täna menetleme, on koostatud tunduvalt roosilisemate prognooside põhjal, kui on praegused prognoosid. Eesti majanduskasv on aeglustunud, kui võtta arvesse veel veaprotsenti, siis võib öelda, et see on peaaegu seiskunud. Võrreldes Soomega ei ole meie olukord väga halb, võrreldes Lätiga ei ole aga midagi kiita. Oled sa kindel, et see eelnõu, mida me täna menetleme, vastab muutunud prognoosile, mille järgi olukord väga palju paremaks ei lähe? Kas see eelarve on realistlik? Võib-olla võib isegi küsida, kas see eelarve on adekvaatne.
Tänan väga, proua juhataja! Austatud ettekandja! Erinevalt üleriigiliste omavalitsusliitudega kokkulepitust ei ole eelnõus kohalike omavalitsuste jaoks kehtestatud tasude määrasid maavara ja põhjaveekihi liigiti. Seadus sätestab tasude alam- ja ülemmäärad. Seletuskirjas on öeldud, et õigusselguse huvides ei ole otstarbekas määrata kohalikele omavalitsustele laekuvaid tasumäärasid seaduse tasandil. Palun selgitage, mida konkreetselt on silmas peetud selle väitega, et õigusselguse huvidest lähtudes ei määrata tasude määrasid liigiti!
Aitäh! Hea majanduskomisjoni esimees, õnnitlused tulevasele keskkonnaministrile! Minu küsimus ei puuduta küll eriti keskkonna valdkonda, aga puudutab sisejulgeoleku valdkonda. Me mäletame, kui kuuke tagasi olid päästjad Riigikogu ees ja nad olid seal põhjendatud murega, et palgatase, mis meie sisejulgeolekus ja paljudes teistes valdkondades on, ei kannata mingit kriitikat ja see eesmärk, kuhu me ükskord jõudma peame, jääb praeguste palgatõusudega väga-väga kaugele. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liikmed esitasid muudatusettepaneku, mida rahanduskomisjon ei toetanud, mille hulgas oli ka sisejulgeolekutöötajate palkade tõstmine. Kas te seda arutasite ja kas, Erki, teie arvates see tänane vilets palk ei tekita seda, et ükspäev meil neid häid töötajaid enam ei ole?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma alustan tänast kõnet, meenutades selle eelnõu esimest lugemist 18. juunil. Siis ütles ettekandja eelnõu algatajate nimel siitsamast kõnepuldist: "Sellest eelnõust on kujunenud tõeline sallivuse, liberaalsuse, aga ka aususe proovikivi poliitikutele ja kõigile asjast huvitatuile. Ma kutsungi kõiki selle eelnõu teemal debateerijad üles täna ja edaspidi olema eelkõige ausad." Mul on kahju, väga kahju, et just eelnõu eestkõnelejad ise pole selle menetlemisel suutnud ausaks jääda. Tsiteerin veel kord 18. juuni istungit: "Olgu kohe alguses veel kord öeldud kõigile, kes sellest siiani pole aru saanud või pole tahtnud aru saada: kooseluseadus ei legaliseeri Eestis samasooliste abielu ega anna samasoolistele paaridele õigust lapsendada. Ma ütlen veel kord hästi aeglaselt ning kõlava ja selge häälega: kooseluseadus ei legaliseeri Eestis samasooliste abielu ega anna samasoolistele paaridele õigust lapsendada." Kahjuks polnud juba see väide tõsi. See eelnõu lubab lapsendamist. Tõsi, mõningaste piirangutega. Need piirangud on jäetud kohtupraktika otsustada. Ma ei arutlegi siinkohal selle üle, kas see võiks olla hea või mitte, vajalik või mitte. Ma viitan sellele, et avalikkust eksitati. Üks vassimise koht on ka see, kuidas eelnõust, mis nõudnuks 51 rahvasaadiku poolthäält, sai eelnõu, mille puhul piisab vaid lihthäälteenamusest. Nimelt jäeti eelnõust välja menetluslikud õigusnormid – kuidas saab esitada hagi, kuidas toimuvad kohtuvaidlused jms. Eelnõu juhtivmenetleja on avalikus intervjuus rõhutanud, et see, et need sätted üldse algselt eelnõus olid, on eelnõu esitaja viga, tööõnnetus. Selliseid sätteid ei tohtivatki kõnealuses seaduses olla, need pidavat olema kõik koos kohtumenetluse seaduses. Juhin tähelepanu, et analoogsed sätted on väga kenasti mahtunud kehtivasse perekonnaseadusesse, mis alles üsna hiljaaegu siin saalis vastu võeti. Kummalisel kombel need perekonnaseadusesse sobisid. Tõde on selles, et nende normide väljavõtmine oli lah
Hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Jah tõesti, nii nagu rahandusminister ütles ja nii nagu ütles rahanduskomisjoni esimees ja ka kostis hääli saalist, on seda eelnõu väga-väga oodatud. Nii et väga suur tänu, et sa selle siia Riigikogu ette tõid! Keskmise pensioni vabastamine tulumaksust on tõesti kahtlemata õige samm. Tegelikult võinuks seda teha juba varem, kuid seni on meie prioriteediks olnud erakorraline pensionitõus. Olgu siis veel kord üle korratud, et 2023. aasta 1. jaanuarist jõustuv tulumaksuvabastus jätab vanaduspensioniealistele inimestele aastas 370 eurot rohkem kätte. See on eakatele oluline tugi, arvestades seda, et paljud peavad igapäevaste kulutustega üksinda hakkama saama. Keskmise pensioni tulumaksuvabastuse eesmärk on vähendada eakate seas vaesust ning parandada nende toimetulekut ja heaolu. Eesti pensionid jäävad kordades maha Euroopa omadest ning paljud siinsed pensionärid elavad vaesusriskis, eriti üksi elavad pensionärid. Eakate väärikus ja toimetulek on endiselt oluline küsimus, mis väärib riigi suuremat tähelepanu. Keegi ei tohiks seda kahtluse alla seada. Praegune olukord on mõjutanud paljude pensionäride kindlustunnet. Ilmselgelt riskirühmas olevad eakad vajavad riigilt suuremat tuge. Hea meel on tõdeda, et vanaduspensioniealiste maksuvaba tulu rakendamise õigus on kõikidel vanaduspensioniikka jõudnud isikutel, sõltumata pensionäri staatusest ja pensioni liigist. Seega saavad vanaduspensioniealiste maksuvaba tulu maha arvata ka need isikud, kes on oma pensioni edasi lükanud. On oluline siinkohal rõhutada, et tulumaksuvabastus ei vähene enam pensioni kasvades või näiteks juhul, kui pensioniikka jõudnud inimene on valmis tööl käimist jätkama. Muudatustega ei kaasne negatiivset mõju ühelegi vanaduspensioniikka jõudnud isikule. Arvestades, et keskmine vanaduspension ulatub 2023. aastal prognoosi kohaselt 654 euroni kuus, võidab maksumuudatustest sel aastal 88% pensioniealistest, töötavatest pensioniealistest võidab 99% ja mittetöötavatest 85%
Aitäh küsimuse eest! Ühel juhul on tegemist olukorraga, kus väljamakse või erisoodustus maksustatakse nii tulu- kui ka sotsiaalmaksuga. Tulumaksu erisoodustustelt käsitleb tulumaksuseaduse § 48. Siin on antud erisoodustuse mõiste ja nende juhtude loetelu, mida erisoodustuseks peetakse. Nendel juhtudel tuleb maksta ka tulu- ja sotsiaalmaksu. Kui tegemist ei ole erisoodustusega tulumaksuseaduse tähenduses, siis tulu- ja sotsiaalmaksu maksta pole tarvis. See ongi erisus. Me võime nimetada seda tulu- ja sotsiaalmaksuvabaks artikliks või kuidas iganes. Küsimus on ikkagi sisuline: kas tekib maksukohustus või ei teki. Aitäh, austatud küsija! Ma ei tea, kas teil on eraettevõttes töötamise kogemust, aga minul on see tõesti olemas. Võib-olla pole see kogemus ülemäära pikk, aga viimase nelja aasta jooksul ei olnud mul seoses erisoodustustega ei omanike, aktsionäride ega maksuhalduriga probleeme. Ladina keele oskust ei olnud töötajatel tarvis, me saime hakkama rootsi, inglise, vene, saksa ja prantsuse keelega. Võib-olla ma kõiki keeli ei loetlenud, aga ladina keele oskust polnud töötajatel kindlasti tarvis, nii et sellist praktilist probleemi ei tekkinud. Kui rääkida teie enda näitest, mille te komisjonis tõite, et telliskivitehase juhataja maksab kinni töötaja ooperilauljaks õppimise kulud, siis minu arvates ei ole põhjendatud käsitleda seda töö- ja teenistussuhtega seotud koolitusena. Miks peakski see tööandja maksma kinni sellise koolituse kulud (ma pean silmas ooperilauluoskust), mida telliskivitootmises tarvis ei lähe? Me võime konstrueerida piiripealseid olukordi, nagu oli küsimus ülikooli välissuhete spetsialisti ladina keele oskuse kohta, aga ma ei arva, et need on praktikas igapäevased.
Aitäh, austatud koosoleku juhataja! Austatud härra Riigikohtu esimees! Karantiini ajal olid paljudel vanematel probleemid elatisrahaga. Osal vanematel vähendati 50% töötasu. Kui näiteks vanem sai enne 1000 eurot ja maksis sealt elatisraha 400 ära, jäi talle kätte 600 eurot. Nüüd oldi olukorras, kus 500 eurot saadi kätte ja sellest maksti elatisrahaks ära 400 eurot ja kätte jäi kas endale või teise perekonna n-ö kasutusse 100 eurot kuus. Mis peaks tegema edaspidi, kui vanemad ei saa omavahel kokkuleppele elatisraha ajutises vähendamises? Kohtu kaudu elatisraha vähendamine, selle asja käiku andmine on väga ajamahukas. Mida siis peaks tegema? Jutt käib ikkagi ainult eriolukorrast.
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjoni istungi protokoll nr 42, koostatud 16. märtsil, käsitleb riigikaitsekomisjoni algatatud elektroonilise side seaduse muutmise seaduse eelnõu 138 arutelu, mis toimus enne eelnõu teisele lugemisele saatmist. Kohale oli lisaks majanduskomisjoni liikmetele kutsutud ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi nõunik, riigi küberturvalisuse poliitika juht Raul Rikk. Arutelu käigus kõigepealt selgitas Sven Sester, et 11. märtsil toimus elektroonilise side seaduse muutmise seaduse eelnõu töögrupi erikoosolek. Ta rõhutas, et Riigikogul ei ole õigust anda määrusi, kuid seaduseelnõuga annab Riigikogu Vabariigi Valitsusele võimaluse anda välja määrus. Kalev Kallo nentis täpsustavalt, et varasemates majanduskomisjoni koosseisudes oli tava nõuda eelnõu algatajatelt eelnõule määruse kavandi lisamist. Sven Sesteri selgituste kohaselt tuleb määruse projekt esitada siis, kui eelnõu algatajaks on Vabariigi Valitsus. See eelnõu on riigikaitsekomisjoni algatatud. Raul Rikk lisas, et kui riigikaitsekomisjon selle seaduseelnõu algatas, siis paluti ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumilt määruse esimest kontseptsiooni, mis neile ka edastati. Kuid praeguseks on see koostöös ettevõtetega oluliselt muutunud, eesmärk on olnud leevendada ettevõtete administratiivseid kohustusi. Lisaks tunti huvi, kas hiljem on võimalik valitsuse määrust muuta. Vastati, et Vabariigi Valitsusel on võimalik määrust muuta. Määruse tekst, mis lisatakse eelnõule, on määruse kavand, mis tuleb valitsusel lisada, kui ta on eelnõu algatanud. Konkreetsel juhul on nii, et kui antakse Vabariigi Valitsusele võimalus kehtestada määrus, siis seaduse vastuvõtmise korral ei ole valitsusel kohustust määrust kehtestada. Raul Rikk lisas veel, et volitusnormi sõnastuses on kirjas, et Vabariigi Valitsus võib rakendada teavitus- ja loamenetlust. Vajadus määruse järele ja selle täpne sisu sõltub riigi julgeolekuolukorrast. Kui see vajadus peaks tulevikus mu
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head kolleegid! Väliskomisjoni poolt lubage mul anda Riigikogu menetlusse kaks otsuse eelnõu. Esiteks, eelnõu Riigikogu otsuse "Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" muutmiseks. Teiseks, eelnõu Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" muutmiseks. Väliskomisjoni ettepanek Riigikogu juhatusele on määrata mõlema eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtajaks kolmapäev, 2. juuni 2021 kell 17.15. Eelnõu tekstid on edastatud digitaalselt.
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Te oma kõnes mainisite, et selle eelnõu tagajärjel võib juhtuda nii, et laenu võtnud inimese vastutus lükatakse teiste kaela. Kas teile ei tundu, et see on vastuolus teie erakonna liberaalse maailmavaatega, mille kohaselt täiendavate võimaluste loomine, vastupidi, suurendab vastutustunnet laenamisel? Eelnõus on just nimelt tegu sellega, et lisaks olemasolevale võimalusele luuakse laenajale täiendav võimalus, seda küll teisele lepingupoolele kohustust pannes. Aga laenaja saab võimaluse veel üks variant läbi mängida.
Aitäh ettekande eest ja seda seadust tutvustamast! On eriti oluline, et laiendatud kollektiivlepet täiendatakse esindatavuse printsiibiga, mille kohta küsis ka Riigikohus ja mis on üldine tava niisugusel puhul. Kindlasti on see tööandjate poolest, see 40%, suhteliselt õiglane. See ei pea olema üks tööandja, seal võib olla ka tööandjate liit, seega ka väikeste ettevõtete liit. Nii et selles mõttes on ettevõtjatele siin väga palju vastu tuldud. Kogu see kollektiivlepingu laiendamine, mis kindlasti võimaldab kaitsta ka meie tööturgu selle eest, et siia imporditakse liiga odavat tööjõudu, on suurepärane. Aga usaldusisikute olukorda võiks muidugi veel parandada. Kas teil oli komisjonis jutuks ka see, et tegelikult see, mida usaldusisikud väga vajavad, on kaitse vallandamise eest? Kas te seda arutasite ja kas te näete, et see võiks kunagi tulevikus meie laudadele jõuda?
Aitäh, härra juhataja! Austatud härra minister! Suures maailmas tehakse suuri tegusid. Suures maailmas leiutatakse auruvedur, aga paralleelselt eksisteerib ka väike maailm, kus samal ajal leiutatakse jänkukõrvadega õhupall. Suur maailm peab sensatsiooniks seda, kui Berlusconi astub tagasi, väikeses maailmas on sensatsiooniks see, kui Justin Bieberi sõbranna saab lapse kelleltki teiselt. Suur maailm paneb kirja suure ja uhke seaduse, aga väike maailm sokutab sinna väikese paragrahvikese, kus öeldakse, et semester on pool õppeaastast. Ma ei usu, et inimene, kes ei ole ühtegi semestrit ülikoolis õppinud, hakkaks kunagi nii suurt ja mahukat dokumenti lugema. Millistel kaalutlustel pannakse selliseid aabitsatõdesid ülikooliseaduse muutmise seadusesse? Kes ei tea, mis on semester, võib ju seda vaadata entsüklopeediast, see on igal pool samal viisil defineeritud.
Aitäh küsimuse eest! Ma usun, et ka praegu on need võimalused olemas ja omavalitsused teevad koostööd. Selleks et need pered ja lapsed kokku saaksid, on ka maavalitsus andnud info jagamise mõttes panuse. Lisaks on Sotsiaalkindlustusametis ametnikud, kes aitavad omavalitsuse lastekaitsetöötajaid. Ma tean, et toimuvad ka uute kasuvanemate koolitused. Vajadus on kindlasti rohkema järele, aga selles suunas töö käib. Hea istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Sotsiaalkomisjon arutas Vabariigi Valitsuse algatatud lastekaitseseaduse eelnõu oma 12. juuni istungil. Istungil osalesid sotsiaalminister Helmen Kütt, Sotsiaalministeeriumi laste ja perede osakonna juhataja Anniki Lai ja peaspetsialist Signe Riisalo ning Sotsiaalministeeriumi õigusnõunik Kersti Berendsen-Koržets. Sotsiaalminister Helmen Kütt ja ministeeriumi õigusnõunik Kersti Berendsen-Koržets tutvustasid eelnõu komisjoni liikmetele. Komisjoni liikmed esitasid küsimusi. Kas Sotsiaalkindlustusameti-põhist ehk maakonnapõhist süsteemi enam ei arutata, küsis Aare Heinvee. Kersti Berendsen-Koržets vastas, et praegu määratakse kindlaks Sotsiaalkindlustusameti funktsioone, mille raames toimus ka regionaalne administreerimine kohalike omavalitsuste suunal. Uusi iseseisvaid keskusi ei looda. Seni on puudunud riigi ja kohalike omavalitsuste vahelüli ning lastekaitsetööd korraldav üksus. Teise küsimuse esitas Aare Heinvee selle kohta, et kui kohalikel omavalitsustel puuduvad vahendid, siis ei saa nad nende ülesannetega lihtsalt hakkama. Vastati, et rahastamise võti on Riigikogu liikmete käes, see on seotud riigieelarvest raha eraldamisega. Sotsiaalkomisjon otsustas konsensuse alusel teha ettepanekud saata eelnõu täiskogu päevakorda 17. juuniks, esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks kümme tööpäeva. Aitäh!