EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, härra Helme, selle avameelsuse eest! Aga ma informeerin teid, et mõistusega inimesed ei ole teiega nõus. Toiduohutuse järelevalve on sõltumatu instituut, mis on loodud nii tarbijate kui ka Eesti tootjate kaitseks, et ei oleks sellist suhtumist, et minul on poliitiline mandaat, mina ütlen, mis bakter kuskil on või ei ole. Selline jutt, mida te praegu rääkisite – kui seda rakendada, siis on meie ekspordivõimalused kinni, ja mitte ainult ekspordivõimalused. Aga me vaatasime ka eile tähelepanelikult, mida teie ministril öelda on. Tema põhiline sõnum oli see, et ta istubki ja ütleb, et tema lauale ei tooda mitte midagi. Mitte midagi ei ole tema lauale toodud, temal mingeid andmeid ei ole, mitte keegi ei ole talle midagi öelnud. Te kinnitasite täna sedasama, et tõesti informatsioon ei liikunud. Mis hinnangu te sellisele juhile annate? Ma saan aru, et valijate antud hääled – muide, Järvikule ei antud hääli – on pühadus, mis lubab ka kala seest baktereid otsida, aga juhtimise seisukohalt: mis juht see teie arvates on, kes istub ja ootab, et äkki keegi toob talle midagi? Ja siis läheb televiisorisse ja ütleb, et oi, aga mulle ei toodud midagi ja kuna mulle midagi ei toodud, siis ma läksin ja ütlesin, et tegelikult ei tohi mitte midagi lehes kirjutada ja tegelikult ei tohi üldse midagi valvata. Milline on teie hinnang sellisele juhtimisstiilile?
Aitäh! Hea kolleeg! Ma kuulasin, kuidas te küsimustele vastates ütlesite, et üks asi on kultuurikomisjoni arvamus, teine asi aga on teie isiklik arvamus. Mulle meeldis, et te julgesite seda välja öelda. Vähe sellest, te ütlesite ka seda, et koolitoidutoetuse praegune suurus on häbiväärne. Seda ta ongi, 78 senti. Viie aasta jooksul on see olnud 78 senti. Viie aastaga on ilmunud kaks uut Windowsi versiooni, viie aastaga jõuab minister kaks korda autot vahetada, viie aastaga on paljud lapsed kooli lõpetanud, viie aastaga on suur osa nendest välismaale välja rännanud. Koolitoidutoetus on aga ikka 78 senti. Loomulikult on see häbiväärne. Aga minu küsimus teile kui kultuurikomisjoni liikmele on järgmine: mis te seal komisjonis selle häbiga peale hakkate ja kas te kavatsete komisjoni liikmena midagi ka ette võtta, et mitte ainult teil häbi ei oleks?
Aitäh, härra Riigikogu esimees! Hea minister! Küsimust esitama ajendasid mind teie vastused. Esiteks, ümberkaudu Euroopa riikides on igal pool spetsialiste puudu, kus tuhat, kus kümneid tuhandeid. Teiseks, seda raha, mida me kasutame spetsialistide sissetoomise võimaldamiseks, võiks kasutada ju oma inimeste koolitamiseks. Pealegi, kui selgub, et seal valdkonnas nii suur tööjõupuudus on, siis inimesed läheksid ehk ise seda eriala õppima. Kas meil tõepoolest ei jätku siis endal inimesi? Teine küsimus, kust me neid inimesi siis saaksime, kui ümberkaudu riikides neid puudu on?
Aitäh, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Hea Kaja! Sa oma väga sisulises ettekandes tegelikult juba viitasid sellele, kui ohtlik meie enda ajaloos on olnud see, kui võimuriigi episoodist tõusetuvad rahvusvahelises poliitikas olukorrad, mis võivad meile saatuslikuks saada. Alles mõned päevad tagasi siinsamas me ju nägime, kuidas õigusriik Soome lahendab olukorra, kui tõsisesse usalduskriisi on sattunud üks minister, kõnealusel juhul siis riigi peaminister. See lahendati ilma mingisuguse suurema kakluseta, viisil, kus peaminister astus tagasi. Meil Eestis on tegelikult viimased kuud olnud suur hämamine sellesama meie peaministri suust päris olulistes küsimustes, milles on ka seos korruptsiooniga tunnetatav. Aga mingitki vastutust selle eest võtta ei soovita. Ehk sa saaksid natukene laiendada, kui ohtlik võiks praeguses maailmas olla see, kui Eesti tõepoolest taanduks lõplikult võimuriiki.
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud härra minister! Arengukava mainib, et on põhjust eristada põlevkivisektori üleriigilist ja regionaalset rolli. Regionaalsel tasandil sõltub põlevkivisektori käekäigust kõige rohkem Ida-Virumaa majanduse areng ja sotsiaalne heaolu. Praxise tehtud analüüs näitas, et põlevkivitööstuse muutuste mõjud tööturu kaudu on seal tugevad ja need mõjutavad kõiki Ida-Virumaa suuremaid linnu, kuhu on koondunud suurusjärgus 80% piirkonna elanikest, umbes 120 000 inimest. Arvestades tänase päeva olukorda põlevkivisektoris ja nafta hinda, kas valitsusel on visioon, mis saab põlevkivisektorist ja Ida-Virumaa regioonist, kui näiteks nafta hind jääb samale tasemele 10–15 aastaks?
Hea juhataja! Head kolleegid! 2002. aasta sügisel said omavalitsused riigieelarvest tasuta koolilõuna kulude katmiseks toetust algkooliõpilaste toitlustamiseks, 2006. aasta jaanuarist põhiharidust omandavate õpilaste toitlustamiseks ja nüüd siis 2015. aasta jaanuarist saavad lõpuks ka gümnaasiumis õppivad lapsed tasuta koolilõuna. Sotsiaaldemokraadid on kolmel aastal järjest teinud riigieelarve seaduse eelnõu menetlemisel ettepaneku võimaldada tasuta koolilõunat ka gümnaasiumiõpilastele. Täna võime kindlad olla, et 22 585 gümnasistile on peagi garanteeritud tasuta lõuna ning nad on võrdsustatud põhikoolide ja kutsekoolide õpilastega. 2015. aasta riigieelarve seaduse eelnõus on plaanitud selle katteks 3,1 miljonit eurot. Vaesuses kasvavate laste suur arv on Eestis juba aastaid probleem. Lisaks kõigi kooliõpilaste võimalusele saada tasuta koolilõunat kasvavad 1. jaanuarist nii riiklikud lapsetoetused kui ka vajaduspõhised peretoetused, mis aitab kaasa laste vaesuse vähendamisele. Ma usun, et need meetmed on abiks kõikidele lastega peredele, kuid eelkõige nendele, kus keegi on tööta või saadakse muul põhjusel toimetulekutoetust. Kahjuks peab ütlema, et seda abi vajavad ka palgavaesuses elavad pered. Väidetakse, et vaesust aitavad vähendada eelkõige vajaduspõhised toetused. Ma ei nõustu sellega, kuna universaalsed toetused parandavad nii perede toimetulekut kui aitavad hoida inimeste eneseväärikust ja enesekindlust – nad ei pea end alandama vajaduspõhiste toetuste taotlemisega. Olen nõus, et koolilõuna maksumuse katteks eraldatava summaga ei saa päris rahul olla. See katab küll koolitoidu ostmise kulud, aga mitte kokkade palga. Lõpetuseks aga tahan rõhutada, et hea tervis ja hea haridus annavad parema garantii, et vaesusesse ei sattuta ning meie enesekindlad ühiskonnaliikmed suudavad panustada Eesti arengusse. Aitäh!
Head kolleegid! Seitse päeva poliitikas on jälle mööda läinud ja mul on mõningad märksõnad nende päevade kohta. Kuid eelkõneleja Jaak Aaviksoo oma sõnavõtuga inspireeris mind sissejuhatust ümber tegema. Kui ta rääkis koolivõrgu korrastamisest, siis tuli välja, et praeguse valitsusliidu võetud suuna järgi Eesti rahvas kahaneb. Sellega on lepitud, et Eesti rahvaarv aina väheneb ja väheneb. Mida muud see koolivõrgu nii radikaalne kokkutõmbamine siis näitab. Mõned ministrid on palunud, et 100 kriitikavaba päeva võiks ikka olla. See kriitikatulv, mis on ühiskonnast tulnud, on neid kuidagi seganud ja häirinud. Seda ei saa teha laiemas plaanis, sest nii <PARTY>, <PARTY> kui ka sotsiaaldemokraadid on harjutanud kokkumängu valitsuses aastast 2007. Kujutage nüüd ette järgmist olukorda. Pannakse kokku uus valitsus – <PARTY>, <PARTY> ja sotsiaaldemokraadid –, lepitakse kokku koalitsioonilepingus, lepitakse kokku oma aktsiisipoliitikas. See teema loksub mõningat aega avalikkuses ja siis tuleb Rahandusministeerium välja oma arvutustega, et kui valitsusliit viib ellu oma aktsiisipoliitika, võib osa meie majandusest liikuda Lätti. Aga kujutage ette, kui kaua on olnud valitsusaparaat, ministeeriumid, eksperdid ja analüütikud nende erakondade käsutuses, ja ikkagi ei ole sellega arvestatud. Teine märksõna – majutusasutuste käibemaksu tõstmine. Tehakse uuringuid, et kui valitsus selle plaani ellu viib, tuleb maapiirkondades pankrotilaine. Ja jälle peab hakkama oma poliitikat korrigeerima. Siis, kui oli see õnnetu juhtum meie kaitsepolitseiametnikuga, hakati hoogtöö korras kontrolljoont puhastama ja korrastama. Nüüd tuli teade, et sellega jõutakse lõpuni alles aastal 2019. Praegu on aasta 2015. See näitab ikka väga ilmekalt meie tänase valitsuse haldussuutlikkust. Ja veel selline asi: me teeme ajaloo suurima suurõppuse Siil ja tuleb välja, et kaitseminister Sven Mikser puhkab, sotsiaaldemokraatide esimees puhkab. Ma arvan, et see ongi väga oluline märksõna tänase valitsusliidu tarbeks.
Hea juhataja! Head kolleegid! Riigikogu rahanduskomisjon otsustas esitada Riigikogu otsuse ... ... "Eesti Panga Nõukogu liikme nimetamine" eelnõu. Eelnõu esitamine tuleneb asjaolust, et Eesti Panga Nõukogu valdkonna asjatundjast liikme Kaie Keremi volitused lõppesid ennetähtaegselt tema surma tõttu. Eesti Panga Nõukogu esimees tegi käesoleva aasta 18. jaanuaril rahanduskomisjonile ettepaneku nimetada Eesti Panga Nõukogu liikmeks Ivi Proosi. Ivi Proos on esitanud kirjaliku kinnituse, et ta vastab Eesti Panga seaduses Eesti Panga Nõukogu liikmele sätestatud nõuetele, ja on andnud enda nõukogu liikmeks nimetamiseks nõusoleku. Ivi Proos on edukalt läbinud julgeolekukontrolli. Riigikogu rahanduskomisjon arutas ettepanekut oma käesoleva aasta 7. jaanuari istungil ning otsustas esitada vastava eelnõu Riigikogu menetlusse.
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Esmapilgul võib tunduda, et see on mikroskoopilise tähendusega eelnõu. Tõepoolest, Eesti väikesaartel elab ju ainult tuhatkond püsielanikku. Neist saartest 11 on kantud püsiasustusega väikesaarte nimistusse ja ootejärjekorras on kolm, kus on ka püsiasustus taastunud – need on Väike-Pakri, Aegna ja Naissaar. Aga kui me mõtleme, millised loodusrikkused ja millised kultuuriväärtused meie väikesaartel on, siis me võime rinna väga paljude teiste Euroopa ja ka maailma riikide ees päris tugevasti ette ajada. Nad on tõelised rahvuskultuuri pärlid. Probleem on tõsine ja ma arvan, et järgmine arv peaks meid kõiki siin saalis jahmatama. Nimelt, Euroopa Nõukogu hakkas sel aastal tegelema Vahemere ääres toimuva lõbustusjahi ehk meelelahutusliku tapmise uurimisega. Välja on arvutatud, et peamiselt Itaalias, aga ka teistes Vahemere riikides tapetakse igal aastal kokku 25 miljonit laululindu ja kurvitsalist, kellest suurem osa käib pesitsemas meie mail. See probleem, mis on otseselt seotud peamiselt Itaaliaga, aga ka teiste riikidega, kust jahituristid meie väikesaartele saabuvad, on õõvastav. Keskkonnaamet ja Keskkonnainspektsioon on viimase aasta jooksul tuvastanud massilisi rikkumisi, mis seisnevad selles, et kasutatakse pliihaavleid, kuigi Eestis on need juba kaks aastat keelatud. Kes vahel on "Osooni" vaatama sattunud, teab väga hästi, kuidas loodusesse sattunud haavatud või surnud linnu sees olev mürgine pliikuul võib jõuda mitte üksnes merikotka, vaid lõpuks ka inimese toiduahelasse. Samuti on kasutatud lubamatuid peibutusvõtteid. Möödunud aastal tuvastati näiteks Kihnu saarel kaitsealuste valgepõsk-laglede tapmine päris suures ulatuses. Kihnu Lehes ilmus selle kohta tõsine artikkel. Lisaks jahiseaduse rikkumisele on jahiturism mitmel saarel poollooduslike koosluste taastamise üsna võimatuks muutnud. Teatavasti võttis Eesti Euroopa Liiduga ühinemise lepingus kohustuse taastada rannaniitusid, loopealseid ja poollooduslikke kooslusi päris
Austatud juhataja! Head kolleegid! Minister andis eelnõust põhjaliku ülevaate ja ma ei hakka neid eelnõu häid punkte siin üle kõnelema. Paar küsimust, mis komisjoni liikmed esitasid ettekandjatele, kes eelnõu komisjonis tutvustasid, olid seotud uue klassifikaatoriga, mille järgi hakatakse heiteid tulevikus täpselt kindlaks määrama. Selles määratluses on võib-olla uued asjad, mida tuleb endale ette kujutada, ja ette kujutada on parem, kui neid asju kirjeldatakse tulevikus vastavate määrustega valitsuse tasemel. Praegu peame aga rahulduma sellega, et heideteks on nimetatud näiteks müra- ja valgusheide. Komisjonis oli paar küsimust valgusheite olemuse kohta. See tundub uudne, aga on iseenesest loogiline. Astronoomid on kasutanud valgusheite või valgussaaste mõistet juba kaua aega. Üht küsimuste valdkonda siin juba puudutati – see on rehvide märgistamisega seonduv. Rohkem küsimusi komisjoni liikmetel ei olnud ja komisjon tegi lihtsasti ja heas koosmeeles otsused: määrata käesoleva seaduse menetlejaks või komisjonipoolseks ettekandjaks komisjoni esimees, tuua eelnõu täna saali, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja paluda määrata muudatusettepanekute tähtajaks 10. oktoober s.a kell 16. Kindlasti muutub meil õhk puhtamaks. Muide, õhk muutub puhtamaks ajalises jaotuses võib-olla ka ilma selle seaduseta, aga kui see seadus on vastu võetud, on õhk puhtam kui praegu. Sest näiteks Kiviõlis, mille välisõhu olukorraga me eile komisjonis põhjalikult tutvusime, muutub õhk iga päevaga puhtamaks. Järelikult, kui me selle seaduse paari nädala pärast vastu võtame, on õhk puhtam kui praegu.
Hea ettekandja! Ma jätkan Jaan Õunapuu küsimust. Seletuskirjast võib aru saada, et Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakond ei öelnud, et siin on vastuolu, vaid ütles, et võib olla vastuolu. Samal ajal on ehitusettevõtjate liit, kes nende ettevõtjate huve esindab, üsna ühemõtteliselt ja arusaadavalt öelnud, et nemad seda otsust toetavad ehk nemad siin iseenda tegevuse piiramist ei näe. Seega palun ma teil täpsustada, missugune oli komisjoni liikmete sisuline seisukoht selles küsimuses. Missugused olid hääletustulemused ja missuguse seisukoha teie isiklikult sellel hääletusel võtsite?
Suur tänu, härra juhataja, sellise reipa olemise eest nii hilisel tunnil! Lugupeetud minister! MTÜ Ühinenud Meedikud ja Teadlased on saatnud Riigikogu liikmetele, ilmselt ka teile, pöördumise seoses oma murega selle NETS-i menetlemisel. Ühe punktina on nad välja toonud selle, et NETS-i koostamine vajab kõrgel tasemel asjatundlikkust nii epidemioloogias, filoloogias, infektsioonhaiguste alal kui ka mikrobioloogias. Nad on teinud ettepaneku kutsuda kokku vastavasisuline töörühm, kus võrdselt, proportsionaalselt oleksid esindatud eri erakondade esindajad, poliitikud ja eksperdid. Tuleks võtta rahulikult see seadus[eelnõu] uuesti lauale, mitte menetleda seda kiirustades. Miks me siis menetleme seda kiirustades? Miks te ei ole võtnud seda töörühma kokku ja aega maha, et asja õigesti teha?
Härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud härra minister! Tõesti, on alanud juba varased hommikutunnid, kuid teie olete ikka valmis tööd edasi tegema. Aga meie arupärimine, mis sai esitatud 10. juunil, puudutab kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiat. Kohalikel omavalitsustel ei ole piisavalt rahalisi vahendeid oma põhiseaduslike ega ka riigi antud ülesannete täitmiseks. Lisarahastamist vajavad lasteaedade ja koolide ehitamine ja tänapäevastamine, kohalike teede remont, haridus- ja kultuuritöötajate palgad, ühistransport ja palju-palju muid valdkondi. Niisugust olukorda taunib Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010. aasta otsus nr 3-4-1-8-09, millega tunnistatakse põhiseadusega vastuolus olevaks "selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis: 1. sätestaksid, millise seadusega kohaliku omavalitsuse üksustele pandud kohustused on omavalitsuslikud ja millised riiklikud; 2. eristaksid kohaliku omavalitsuse üksustele kohaliku elu küsimuste otsustamiseks ja korraldamiseks ette nähtud raha riiklike kohustuste täitmiseks mõeldud rahast ning näeksid ette kohaliku omavalitsuse üksustele seadusega pandud riiklike kohustuste rahastamise riigieelarvest." Koalitsioonilepingus olete lubanud seaduse tasandil sätestada omavalitsuste ülesanded ja reguleerida omavalitsuste ühisasutuste tegevuse, et omavalitsused saaksid tagada teenuste osutamise ühtlaselt kõikjal Eestis. Kriteeriumidele vastavatele omavalitsustele tahate anda võimaluse osutada ka täiendavaid riigi rahastatud riiklikke ülesandeid. Haldusreformi käigus on plaanis välja töötada kohalike omavalitsuste uus rahastamismudel. Eelnevast lähtudes oleme esitanud teile küsimused, mida ma ette lugema ei hakka. Te saate neile kohe vastata, härra minister. Aitäh!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Jürgen Ligi, palun vastake konkreetselt, kuna aega on vähe! Koalitsioon on menetlusse andnud kolm märkimisväärset eelnõu. Kaks seaduseelnõu puudutavad juriidiliste isikute autode kasutamise täiendavat maksustamist, kolmas aga maksumuudatusi seoses erimärgistatud kütusega. Ka seisab ees gaasiaktsiisi tõstmine. Nende seletuskirjade järgi suureneb ettevõtjate maksukoormus vähemalt 70 miljoni euro võrra. Kas teie hinnangul need tulevased seadused vähendavad Eesti ettevõtluse konkurentsivõimet, jätavad selle samaks või suurendavad seda? Palun konkreetset vastust, mitte Tallinna lollide kuninga moodi vastust!
Austatud istungi juhataja! Väga auväärsed ettekandjad, kes täna esinesid! Head Riigikogu liikmed! Ühelt poolt tahan ma tänada selle aja eest ja nende huvitavate ettekannete eest. Saime otse "põllult" informatsiooni ja küsimus iseenesest, riskide maandamine, on hästi oluline. Tõepoolest, me väga tihti räägime nendest asjadest siis, kui kriisid ja riskid on juba käes, aga mis hakkab saama peale seda, kui see risk on realiseerunud? Nagu ettekandjad oma sõnavõttudes mainisid, tuleb tunnistada, et me oleme nagu poolrahul, me oleme teinud nagu pool rehkendust. Me näeme, et osa ettevõtjaid, kes on majandamise väga hästi läbi mõelnud, suudavad kriisidele paremini vastu panna. Euroopa kogemus ütleb, et mida suurem on majandamises ühistegevuse osakaal, seda lihtsam on ka kriise üle elada. Aga nii nagu juttudest välja tuli, põhisissetulekuallikas oma eesmärgi poolest on tegelikult hind. Hindade sõna otseses mõttes volatiilsusega tuleb selles sektoris selgelt arvestada. Selle tõttu on ühelt poolt natukene kurb, aga teiselt poolt võib-olla ka paratamatu, et me ei ole jõudnud selliste lahendusteni, mis pakuksid hindade volatiilsuse stabiliseerimist. Seetõttu ma väga loodan, et see kriis annab meile ühe korraliku õppetunni, nii et me julgeme neid otsuseid vastu võtta. Tõepoolest, vähemalt kuluaarivestlustes on kuulda, et teraviljakasvatajad on olnud need, kes on püüdnud asju oma sektoris rohkem eest vedada, aga ma oleksin optimistlik ka teiste sektorite suhtes, sest see on ainuke võimalus selle probleemiga hästi hakkama saada. Kui me räägime ühisest põllumajanduspoliitikast ja tulevikust, siis me kõik teame, et seoses Brexitiga võib tõepoolest neli või viis miljardit sellest sektorist välja minna. Kui see nii läheb, siis on küsimus, kuidas me nende vahenditega hakkama saame. Ma olen nõus nende ettekandjatega, kes ütlesid väga selgelt välja, et tuleb panustada kasumlikkusele, ilma toetusi arvestamata. Kui see äristrateegia on paigas, siis me võime öelda, et ka kõige keerulisematel
Head kolleegid! Peaminister Kaja Kallas keskendus oma kõnes palju pikaajalistele lahendustele. Jah, kindlasti tuleb siin poliitika kujundamisel täpsust ja tempot tõsta. Selle osaga kõnest tuleb nõustuda. Aga vaatame aknast välja ja vaatame, mis päriselt reaalses elus toimub. Ulmelised arved panid suurperedele põntsu, suure energia arve saanud vanainimesed on meeleheitel, maagaasi hind on seitsmekordistunud, energiaarved ületavad juba kodulaenumakseid. Need on vaid üksikud ajakirjandusest vastu vaatavad pealkirjad. Meie vaidluse kese on uutes lühiajalistes abimeetmetes. Siin ei saa tasa ja targu aeglaselt liikuda. Appikarjeid on teinud toidutootjad, põllumehed ja mitmed teised erialaliidud. Viimati edastasid peaministrile vastavasisulise pöördumise omavalitsusjuhid, kes on seisukohal, et seni otsustatud meetmete pakett ei taga Eesti inimestele piisavat abi ning jätkuvalt on ohus Eesti ettevõtluskeskkonna konkurentsivõime. Avalduses rõhutatakse, et oluline on jõuda meetmetega iga Eesti inimeseni ning tuleb tagada, et meetmed oleksid energiakriisi leevendamiseks piisavalt mõjusad. Lubage mul tsiteerida ka president Alar Karist, kes rõhutas eile peaministriga kohtudes nelja lihtsat põhimõtet: "Valitsus peab valitsema kogu aeg ja tegema otsuseid; abi peab jõudma võimalikult kiiresti kõigi abi vajajateni; tuleb leida lahendused, mis leevendavad tulevikus praeguse hinnašoki kordumise; valitsuskoalitsiooni eest vastutavad kõik erakonnad võrdselt." Me oleme teinud üht-teist, aga sõnumid ühiskonnast näitavad, et toimetulekukriis vajab suuremat riiklikku abipaketti. Keskerakonnal on olukorra leevendamiseks plaan olemas. Oleme välja pakkunud kolm lühiajalist meedet: kompenseerime juriidilistele isikutele elektrivõrgutasu täiel määral, kompenseerime kõikidele gaasitarbijatele 50% arvest ja kompenseerime kodutarbijatele elektri tarbimise 50% ulatuses. Elekter ei saa olla luksuskaup. Oleme vaidlemisega liiga palju aega kaotanud ja see on Keskerakonna jaoks probleem. Erakorralise k
Kuna 6. veebruari istungil osalesid ka Justiitsministeeriumi inimesed eesotsas minister Reinsaluga, siis oli seal minu arust jutuks, et see on põhimõtteliselt teema, mis tuleb lauale tõsta. Praeguse karistusseadustiku osas, kus käsitletakse süütegusid riigivõimu vastu, on mõned punktid – need on mul muide isegi väljaprindituna kaasas –, mis räägivad sellestsamast näo katmisest kuritahtlikul eesmärgil, aga need ei ole n-ö ennetuslikud ehk preventiivsed, mida nad minu arust peaksid olema. Siin käib jutt mineviku vormis, et kui kuritegu on sooritatud kaetud näoga. See on minu enda sügav veendumus, et tegemist on kahjuks jah julgeolekuriskiga. Aga see ei puuduta loomulikult siia hilisemal perioodil sisse sõitnud inimeste n-ö rahvariideid, sest seda need on. Ma palun väga vabandust, ma tooksin veel esile ühe ajaloolise momendi. Loomulikult ei ole need nimetatud rõivaosised või isegi, jah, rahvarõivad, nagu neid võib vabalt nimetada, patriarhaalsetest araabia ühiskonnas sätestatud tavadest tulenevad ega kurjade satraapidest meesterahvaste väljamõeldis. See ajalooline taust ulatub väga kaugele, tegelikult religioonieelsesse aega, sest suurtest religioonidest on ju islam teadupärast üks noorimaid. Kõik on ühe põllu lilled, judaismist välja kasvanud jne, me teame seda. Aga kui me räägime nendest rahvastest, kes elavad planeedi Maa sellistes piirkondades, mis on juba väga pikalt olnud kõrbelised alad, siis see tähendab, et need rahvad on üldjuhul olnud rändrahvad ehk nomaadid. Nendel on sellised nägu katvad võrgustatud peakatted ajalooliselt olnud täiesti üheselt väga hädavajalikud, neil oli praktiline, olmeline väärtus, enne kui neist said n-ö meelevaldselt religiooniga liidendatud deemonlikud maskid, ütleme nii. Et kas saaks ühisel meelel vastu võtta sellise seaduse, mis keelaks näiteks kosmonaudil kõndimast Viru tänaval või, ma ei tea, tuukril käimast laulupeol tuukriülikonnas? Kõik asjad on võimalik viia absurdini, see on ju teada. Sellist inimtegevuse ala me nagu ei leia
Aitäh! Esimest korda, kui sündimus Eestimaal suurenema hakkas, oli siis, kui me vanemahüvitisega välja tulime, nii et ei ole see sugugi mitte teie teene olnud. Aga te praegu kandsite ette peretoetuste eelnõu. Kulu eelarvele on, alguses ma arvasin, et on 300, nüüd te ütlete, et umbes 240–250 miljonit eurot. Tegelikult me ju teame seda, et kui sellised eelnõud välja tuuakse, siis näidatakse ära ka kate. Praktikas peab olema alati ära märgitud katteallikas, mida käesolevas eelnõus tegelikult ju käsitletud pole. Mul on niisugune tunne, et teie varjatud eesmärk on maksutõusud, et suurendada riigi tulusid. Võib-olla te avalikult ütlete ka välja, milliseid makse te plaanite tõsta just nimelt riigi tulude suurendamiseks.
Aitäh! Kõigepealt tänan ettekandjat väga pika ja põhjaliku kõne eest! Aga ma tahan alustada sellest, et eile, kui ma rääkisin PÖFF-i noortemeeskonnaga ja oma lastega, siis olukorda kommenteerides ütlesin, et ma olen uhke, et Eesti esimese endise sotsialistliku vabariigina üleüldse diskuteerib nendel teemadel, teised ei julge isegi seda teha. Ka see on ühiskondlikus mõttes suur samm edasi. Teisalt aga, kuulates teie kõnet, tekkis mul kange tahtmine tsiteerida, õigemini parafraseerida Senecat, vana stoikut: kuula minu sõnu, aga ära vaata minu tegusid. <PARTY>, lüües käed Varro Vooglaiu liikumisega, on ju tegelikult järjekindlalt ise õhutanud kogu seda liikumist ja praeguse olukorra tekkimist. Ta on olnud selle taga ja selle apoteoosiks oli ... Kohe! ... pühapäevane suur miiting siin, kuhu tegelikult toodi bussidega üle Eesti venelasi kohale. Kohe! Miks ei ole Varro Vooglaid siiamaani ümber lükanud väidet selle liikumise rahastamise allikate kohta? Teatavasti süüdistati selles venelasi.
Suur tänu! Lugupeetud proua peaminister! Loomulikult, see kõik on väga õige, mida te rääkisite meie üldisest julgeolekuolukorrast ja sellest üsna dramaatilisest situatsioonist, kus terve Ida-Euroopa praegu asub, aga mida võib-olla oleks tahtnud rohkem kuulda, oleks need konkreetsed meetmed, konkreetsed sammud, mida selle 380 miljoni eest tehakse. Te ütlesite, et õhutõrjet selle sees ei ole, aga mis siis on need konkreetsed relvasüsteemid, mida selle eest soetatakse, või võimekused, mida tugevdatakse. Üks väga suur murekoht on meil ju ka tsiviilelanikkonna kaitse. Sellest on palju räägitud, et see on nõrk ja meil ei ole piisavalt teadlikkust tsiviilelanikel, mida teha näiteks õhurünnaku olukorras. Me ei ole sellesse panustanud. Kas on plaanis sellega tegeleda?
Tere! On mind kuulda? Lugupeetud esimees! Head Riigikogu liikmed! Vabariigi Valitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu 310 arutelu toimus maaelukomisjonis 15. märtsil 2021. aastal. Arutelule olid kutsutud maaeluminister Urmas Kruuse, ministri nõunik Evelin Oras, Maaeluministeeriumi kalanduspoliitika ja välissuhete asekantsler Siim Tiidemann, kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome ning õigusosakonna juhataja Geir Veski ja sama osakonna peaspetsialist Karina Torop. Kuna minister juba andis seaduseelnõust ülevaate, siis ma ei hakka sisu üle kordama, vaid teen maaelukomisjonis toimunud arutelust väikse ülevaate. Kõigepealt, maaeluminister Urmas Kruuse andis ülevaate Vabariigi Valitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse eelnõust 310. Ta märkis, et eelnõu eesmärk on merel ja siseveekogudel kutselise kalapüügiga tegelevate isikute võrdsem kohtlemine Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (edaspidi EMKF) toetuste andmisel. Kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome tutvustas eelnõuga tehtavaid muudatusi. Ta märkis, et kehtiv Euroopa Liidu määrus reguleerib kalapüüki merel, kuid Eesti soov on laiendada regulatsiooni kalapüügile siseveekogudel. Ain Soome tutvustas eelnõuga tehtavaid tehnilist laadi muudatusi, mis puudutavad EMKF-i kogukonna juhitud kohaliku arengu toetusmeetmes ette nähtud vahendite jaotuse perioodi pikendamist, EMKF-i toetuse taotluste hindamisel paremusjärjestuse moodustamist ja riigiabi andmist. Järgnesid komisjoni liikmete küsimused. Kõigepealt tundis komisjoni esimees Tarmo Tamm huvi siseveekogudel kehtiva regulatsiooni vastu. Ain Soome nentis, et seni puudus alus toetuse andmata jätmiseks, kui kutseline kalur pani toime tõsise rikkumise kalapüügil siseveekogul. Euroopa Liidu reeglid kehtivad üksnes kalapüügile merel. Komisjoni aseesimees Merry Aart palus selgitada väljendit "toetuse taotluse vastuvõetamatus". Ain Soome vastas, et kelleltki ei
Ma tänan, lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud minister! Me oleme tänases infotunnis juba korduvalt kuulnud seda, kuhu valitsuse määruse alusel ei pääse vaktsineerimata inimesed varsti siseriiklikult. Aga tundub, et Eestisse reisimiseks piisab ikkagi ainult testist. Kas see on nii ja kas siin ei ole tegu väikese ebakõlaga? Ma tänan! Jätkaks piiride lahtihoidmise teemal. Kuidas läheb piiride kinnihoidmisega seoses Valgevene kriisiga? Sooviks viimaseid uudiseid selles valdkonnas, kuidas on seis Valgevene kriisiga ja kuidas on arenenud see okastraadiskandaal Eesti ja Leedu vahel. Ja kuidas on lugu meie idapiiri ehk kontrolljoone väljaehitamisega?
Aitäh, juhataja! Lugupeetud rahanduskomisjoni esimees! Eile me leppisime komisjonis kokku, et praamiühenduse toetamist ei afišeeri keegi kui oma töövõitu. Juba eile õhtul võisime aga meediast lugeda, et valitsuserakonnad tegid väga suurepärase ettepaneku ja tänu neile sai 200 000 eurot eelarvesse juurde lisatud. Kui läheb selliseks sildistamiseks, raha jagamiseks isikute ja erakondade kaudu, siis ma arvan, et see eesmärki ei täida. Aga mul on teine küsimus. Eesti Omanike Keskliidule on eraldatud 40 000 eurot. Selle juhatusse kuulub juhtumisi ka justiitsminister Reinsalu. Kuidas te seda kommenteerite?
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Väga austatud välisminister! Soovin teile jõudu selle väga tänuväärse töö juures, et me siiski näeksime reaalseid tulemusi selles hullus olukorras ja et reaalne abi jõuaks inimesteni. Aga mul siiski on vajadus küsida [selle kohta], et teie samuti kasutate selliseid väga pehmeid ja hillitsetud väljendeid nagu "konflikt Euroopas". Tegevus saab edukas olla ainult siis, kui on selged sihid, kui need selged sihid on näha meie sõnade selgusest ja definitsioonide täpsusest. Neid definitsioone on ju väga palju, alates kas või Clausewitzist või Sun Zist või "Cambridge English Dictionaryst". Miks selline definitsioonide hägusus?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Need juhtumid, mis siin näiteks toodi, on kindlasti äärmuslikud. Ja äärmuslikud juhtumid on tavaliselt üksikjuhtumid, mitte väga laialdaselt esinevad juhtumid. Aga äärmuslike juhtumitega armastatakse tavaliselt igasuguseid asju põhjendada. Näiteks peaprokurör armastab ikka seadusandjale näiteid tuua pedofiilidest, sellega on hea seadusandjat mõjutada. Mind pigem siiski huvitab see, kui palju see hakkab puudutama tavalist krediidivõtjat. Üldiselt on krediidiandjad tugevamal positsioonil kui krediidivõtjad. Meil on siin palju arutusel olnud SMS-laenude ja nende kaitse teema. Kui palju see muudatus hakkaks tavalist krediidivõtjat mõjutama?
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Hea eesistuja! Ma siin kuulan ja tegelikult te ju räägite praegu hetkeolukorrast, te ütlete, et kõik see on spekulatsioon jne. Tegelikult see ei ole spekulatsioon, seepärast et me ju teame, et Euroopa Komisjoni rohepöörajate poolt liikmesriikidele peale surutav see Fit for 55 hakkab kõike seda meile sätestama. Ja te ütlesite, et keegi ei pea ahjuküttest loobuma. Aga ma räägin teile elust enesest. Üks mees ehitab praegu maja ja ta ütles, et ta ei saanud projekteerimiseks ... Tal ei kinnitatud projekti ära, kui tal olid sisse projekteeritud küttekolded. Ja ta ütles, et kui ma selle ehitan, igaks juhuks, siis ma ei saa pärast kasutusluba. Kuidas seda kommenteerida? Tegelikult ametnike tasandil see kõik juba ju toimib.
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid, ärge lahkuge veel! See on väga tähtis otsuse eelnõu. Nimelt tuleb siin ka hääletamine. Niisiis, otsuse eelnõu nr 263. Riigikogu kultuurikomisjon algatas 9. juunil 2016. aastal Riigikogu otsuse "Eesti Rahvusringhäälingu nõukogusse uue liikme nimetamine" eelnõu sel põhjusel, et senine liige Mihkel Raud tegi omal soovil ... Suur tänu! Niisiis, Mihkel Raud esitas omal soovil nõukogu liikme kohalt tagasiastumise palve. Ja kuna Riigikogul on kohustus kuu aja jooksul nimetada uus liige, siis algataski kultuurikomisjon selle otsuse eelnõu. Algatasime selle 9. juunil ettepanekuga panna eelnõu Riigikogu III istungjärgu viimase töönädala päevakorda. Ettekandjaks määrati siinkõneleja. Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon tegi 14. juunil ettepaneku nimetada Rahvusringhäälingu nõukogu uueks liikmeks Riigikogu liige Andres Anvelt. Seetõttu esitab kultuurikomisjon otsuse eelnõu esimesele lugemisele muudetud kujul. Andres Anvelt on esitanud nõukogusse nimetamiseks kirjaliku nõusoleku ja kinnitanud, et seaduslikke vastuolusid tema nimetamiseks sellele kohale ei ole. Kultuurikomisjon otsustas oma 14. juuni istungil konsensuslikult esitada eelnõu esimesele lugemisele muudetud kujul ja viia pärast esimese lugemise lõpetamist läbi eelnõu lõpphääletus. Palun seda eelnõu toetada! Aitäh küsimuse eest! Stenogrammi huvides märgin igaks juhuks, et mainitud istungitel seda teemat ei käsitletud, küll aga on sellest tõepoolest räägitud ühel varasemal istungil. Nimelt pöörduti sellessamas küsimuses Riigikogu kultuurikomisjoni poole ja küsiti, kas erakondade esindajate nimetamine sellisel kujul on, ütleme, asjakohane. Kultuurikomisjon leidis, et kuna praeguse seisuga on see Eesti Rahvusringhäälingu seaduses täpselt niimoodi kirjas, siis ei ole meil põhjust käituda teisiti, kui see on seaduses.
Lugupeetud eesistuja! Head kriminaalpoliitikahuvilised kolleegid, kes veel saali jäänud on! Kõigepealt tänan justiitsministrit huvitava ja analüüsiva ettekande eest! Esitan meie fraktsiooni nimel mõne sellest tuleneva mõtte. Me soovime loomulikult siin saalis ja väljaspool seda saali, et kuritegevus üha kahaneks ja palju kiiremas tempos kui praegu. Aga tunnistagem, et 12%-line vähenemine on üpris muljet avaldav. On tõepoolest üllatav, et hoolimata masuaastatest vähenes varavastaste kuritegude arv koguni 19%. Samas teeb meile kõigile muret isikuvastaste kuritegude arvu kasv ning kahjuks just selliste raskete kuritegude nagu tapmiste ja mõrvade arvu kasv. Minister käsitles oma ettekandes samas kontekstis ka vägivallasurmasid, st liiklus-, tule-, uppumissurmasid, mille arv on samuti suur. Suur on ka liikluskuritegude arv. Alles eile oli seesama teema siin saalis üsna aktiivselt kõne all, kui siseminister arupärimistele vastas. Otsiti lahendusi, mida siis teha, et kiiremas korras seda olukorda muuta. Ma ei taha nõustuda nende väidetega, mis eile siin saalis kõlasid, et selle põhjuseks oleksid just nagu puudulikud ressursid. Kui me ka mitmekordistaks menetlejate arvu, ei aitaks see kindlasti automaatselt kaasa sellele, et raskete kuritegude arv oluliselt väheneks. Ma arvan, et põhjused, miks sellised asjad aset leiavad, on oluliselt sügavamal ja sõltuvad meie ühiskonna arengutasemest, väärtushinnangutest ja eluhoiakutest. Täna on siin saalis väga palju räägitud alkoholist ja ka minister pühendas oma ettekandest sellele päris olulise osa. Raske on mitte nõustuda sellega, et alkohol on üks tõsine põhjus, miks sellised asjad meil juhtuvad. Me oleme kahjuks Euroopas endiselt esirinnas alkoholi tarbimise poolest ühe elaniku kohta. On ju lihtne öelda, et keelame ära, piirame müüki, piirame reklaami. Me kahjuks teame, et keelud ja käsud ei ole imerohi. Siin olen ma ministriga samal seisukohal, et kindlasti on vaja muuta inimeste harjumusi, mis on üsna mitme inimpõlve ja juba üh
Aitäh, proua esinaine! Hea minister! Ka minu küsimus tuleneb Riigikontrolli seisukohtadest selle teema kohta. See puudutab Riigi Kinnisvara AS-i tegevust. Riigikontroll väidab üheselt, et üürihinnad on tõusnud. Siin on välja toodud konkreetsed andmed eri ministeeriumide kohta, kus see tõus on olnud miljonites eurodes. Ma olen lugenud ka Rahandusministeeriumi vastuväiteid. Te ei ole selle väitega nõus. Kuid Riigikontroll ütleb, et nad on saanud selle informatsiooni Rahandusministeeriumi materjalidest, mis on esitatud Vabariigi Valitsuse istungile. Kuidas te seda kommenteerite?
Aitäh! See kampaania on suhteliselt hästi üles ehitatud. Kui ma ise peaksin seda tegema, ega ma palju paremini teha ei oskaks. Esiteks, juba sünnitusmajas antakse lastevanematele infovoldikud ja antakse teada, et neile pakutakse personaalset nõustamist, kui nad seda soovivad. Kui soovitakse, siis võtab üks nendest 153 ametnikust selle lapsevanemaga ühendust. Siseministri sõnade järgi kestab üks suuline nõustamine umbes kümme minutit. Kui vanem ei ole otsustanud, siis talle veel helistatakse jne. See on küllaltki personaalne lähenemine, aga selle efektiivsus on paraku ikkagi väike.
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Ma tean, et enamikus Euroopa Liidu riikides on apteekide asutamine ja tegevus reguleeritud märksa detailsemalt kui mis tahes muude jaekaubandusettevõtete tegevus. Eestis on õiguskantsler ja Riigikohus leidnud, et asutamispiirangud on põhiseadusvastased. Tunnistagem, et asutamispiirangute regulatsioonis on üht-teist ka totrat, näiteks liisu heitmisega asutamisõiguse andmine. On võimalik, et tõenäosuse suurendamiseks asutatakse sadu või isegi tuhandeid ettevõtteid, ka võib apteek 500-meetriste hüpetega ühest kaubanduskeskusest teise liikuda. Postimehe lugejatest koguni kaks kolmandikku leiab, et asutamispiirangud võiks täiesti kaotada. Mis ikkagi juhtuks, kui need kaoks täielikult?
Aitäh, härra juhataja! Austatud minister! Küsimus põhineb Keskkonnaministeeriumi pressiteatel 5. jaanuarist 2016 "Tiigi sildi all kaevandajate kõlvatut konkurentsi tuleb piirata". Küsimuse esimene osa: kuidas uue maapõueseaduse täiendused tagavad, et ei toimuks ebaseaduslikku kaevandustegevust tiikide või muude objektide rajamise sildi all? Milline on kontroll? Ja teine küsimuse osa: selle uue seaduse valguses on probleemile tähelepanu juhitud, aga kuidas on mõeldud lihtsustada kaevandamislubade väljaandmist, kui tegu on eesmärgipärase kaevandamisega? Praegune kord on küllaltki keeruline. Palun, kas me saaksime nendele küsimustele vastuse? Aitäh, härra eesistuja! Austatud minister! Kas kaevanduslubade väljastamine kiirendatud korras ei või põhjustada, kuidas ütelda, liigset kaevandamist?
Ma kõigepealt kasutan repliigivõimalust, kuna ettekandja mainis mind. See võis olla irooniline ... Jaa, väga tore. Igal juhul ma täpsustaksin seda, et hinnetevastast sõda peavad minu meelest sotsiaaldemokraadid ja ilmselt nende inspiratsioon tulebki teiselt poolt Läänemerd. Aga mina olen hindamise veendunud pooldaja. Olen üle kümne aasta õpetanud gümnaasiumis ning olen näinud, et see on oluline. Kuidas teie näete Eestit PISA testide valguses, kas meil tasub eksperimenteerida olukorras, kus me oleme peaaegu et maailma parimad, ja võtta riske eksamite kaotamise, hindamise kaotamisega?
Aitäh, härra esimees! Austatud peaminister! Minu küsimus puudutab ühte unustatud seaduseelnõu. Kui kaugel on viiekilomeetrise tsooni seadustamine, millega saaks võimalikuks piirivalve ja politsei kiirmenetluslikud toimingud ebaseadusliku piiriületamise või muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamisel piirilähedasel alal? Teatavasti on see seaduseelnõu kuhugi toppama jäänud. Palun selle kohta selgitust. Kas on kavas sellega tööd jätkata või tahetakse see kõrvale panna? Schengeni piiril, mis Eestis on, oleks selline meede vajalik.
Aitäh, härra juhataja! Hea minister! Kohati olete jätnud mulje, et saate oma ametiasjadega hakkama, aga mis puudutab otsetoetusi, siis siin olete kahjuks küll põllumeestele sügavalt võlgu. Milles on asi? Te räägite küll solidaarsusest ja ka teised ministrid räägivad meile solidaarsusest, aga kas peaminister ja teised ministrid sellel teemal teid ikka Euroopa Liidus toetavad või käite seal lihtsalt üksi ja räägite? Tulemust ju ei ole. Teil läheb viies aasta ministrina, aga meie põllumehed on otsetoetustega ikkagi kurvas seisus.
Lugupeetud rahvasaadikud! Pärast seda väga pikka arutelu ei ole mul enam mõtet hakata kirjeldama, mida on selle eelnõuga plaanis Eestis korda saata. Ma asun kohe asja juurde ja ütlen, et minu fraktsioon ei pea võimalikuks seda eelnõu seadusena jõustada, ilma et seal tehtaks olulisi muudatusi. Aga tuleb arvestada, et nende muudatuste tegemiseks on tarvis mõned alateemad uuesti ja põhjalikult läbi töötada ning ka läbi arvutada. See nõuab paratamatult rohkem aega kui see viis minutit, mis meil on jäänud jõuludeni, kui seadus tuleks vastu võtta, et see saaks hakata kehtima 1. jaanuarist, nagu on haridusministeeriumi plaan olnud. Ma võtan endale õiguse öelda, et see eelnõu on seadusloome praak. Me räägime siin saalis peaaegu iga päev väga paljude eelnõude kohta, et neil puudub väljatöötamiskavatsus, mõjude analüüs jne. Selle eelnõu esimesel versioonil, kui ta valitsusest tuli, mõjude analüüsi peaaegu ei olnudki. Kes selles kahtleb, võib vaadata Justiitsministeeriumi kaheksa lehekülje pikkust kommentaari, kus väga detailselt osutati sellele, mis asjad kõik on läbi analüüsimata ja mis tuleks kirja panna. Ma toon mõne näite mõjuanalüüsi kohta selle praegusel kujul. Lisan siia juurde, et pärast minu pikki kohtumisi haridusministeeriumi ametnikega, kes selle eelnõuga tegelesid, tegid nad hulga muudatusi eelnõu mõjuanalüüsi peatükis. Aga tulemus – nüüd ma ütlen jälle otse – on täiesti koomiline. Kuna oli hästi kiire, paari päevaga tuli midagi eelnõusse lisada, siis ilmselt lihtsalt tõsteti kopeerides ja kleepides mida iganes mõjuanalüüsi peatükki, et tekst oleks pikem ja jätaks targema mulje. Ma tsiteerin paari kohta mõjude analüüsist selle praegusel kujul. Esimene koht: "[E]i ole alust arvata, et kuidagi halveneb põhi- või üldkeskhariduse kättesaadavus õpilaste ja nende vanemate jaoks." Teine koht: "[E]i ole alust arvata, et kuidagi halveneb põhi- või üldkeskhariduse kvaliteet mis tahes hariduslike erivajadustega õpilaste ja nende vanemate jaoks." Eraldi peatükk on "Mõju aval
Aitäh, hea istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Annan ülevaate seaduseelnõu 475 menetluse kohta esimese ja teise lugemise vahel sotsiaalkomisjonis. Meeldetuletuseks, kuna me arutasime seda eelnõu siin eelmise aasta novembrikuus, siis antud muudatused on algatatud seaduse rakendamise praktikas tõstatunud probleemide lahendamiseks. Lisaks nähakse eelnõuga ette septembrikuus toitjakaotuspensioni maksmise jätkamist 18–20-aastastele õppuritele, olenemata sellest, kas nende andmed on juba Eesti Hariduse Infosüsteemi kantud või mitte. Veel puudutab see välisriigis elavaid pensionäre, välismaal elavaid pensionäre, kes edaspidi saavad oma elusolekut tõendada pensioni maksmiseks ka elektrooniliste kanalite kaudu. Samuti nähakse ette, et juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks oleku aega arvestatakse pensioniõigusliku staaži hulka, kui sel perioodil maksti sotsiaalmaksu. Ja kogumispensionide seaduse muudatuse kohaselt võib teisest sambast pensionile läinud puuduva töövõimetusega isik hakata uuesti teises sambas raha koguma või pensioni saamise peatada, kui ta ei ole veel pensionieas, kuid tema töövõime on vahepeal taastunud. Seaduseelnõule määratud tähtajaks ühtegi muudatusettepanekut ei tehtud. Samamoodi ei olnud täiendavaid ettepanekuid ka Eesti Pensionäride Ühenduste Liidul, Eesti Puuetega Inimeste Kojal, pangaliidul ega ka Eesti Kindlustusseltside Liidul, kelle poole komisjon arvamuse küsimiseks pöördus. Sotsiaalkomisjonis me arutasime seda eelnõu peale esimest lugemist kolmel korral: 10., 17. ja 24. jaanuaril. 10. jaanuaril me vaatasime veel eelnõu sisulisele poolele otsa ja komisjoni poolt olid koos Sotsiaalministeeriumi ametnikega ette valmistatud mõned muudatusettepanekud. Need olid pigem tehnilist laadi ja vajaduse tagas see, et oleks parem õigusselgus. 17. jaanuaril me neid muudatusettepanekuid hääletasime ning tegime ka esmased menetluslikud otsused. Kuid 20. jaanuaril pöördus sotsiaalkaitseminister sotsiaalkomisjoni poole kirjaga, milles
Lugupeetud eesistuja! Head Riigikogu liikmed! Tutvustan teile Vabariigi Valitsuse k.a 21. septembril algatatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu menetluse käiku. Eelnõu esimene lugemine lõpetati 21. oktoobril. Muudatusettepanekute tähtajaks ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Väliskomisjon otsustas konsensusega oma 16. novembri istungil teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 246 teiseks lugemiseks täiskogu 24. novembri istungi päevakorda, lõpetada teine lugemine ja viia läbi lõpphääletus. Palun teid eelnõu toetada!
Aitäh, härra eesistuja! Härra minister! Ma natuke valgustan teid. Sel ajal, kui piirivalve iseseisev oli, võttis Vene pool Eesti piirivalvet võrdväärse partnerina. Ma ei mäleta oma kogemustest, et oleks kunagi keeldutud kedagi tagasi võtmast, kui käidi koos piiri peal. Aga pärast seda, kui te suutsite piirivalve ära lammutada ja ta politseiga kokku lüüa, ei võta Vene pool enam Eesti piirivalvet võrdväärse partnerina. Nende arvates on meil politsei piiri peal. Sellest ka kõik need õnnetused. Meie piirivalvet ei tunnistata ja piiriületajaid ei võeta vastu. Võtke endale see teadmiseks, millega te hakkama olete saanud!
Austatud koosoleku juhataja! Head kolleegid! 22. septembril peetud majanduskomisjoni istungil oli arutelu all eelnõu, mille minister just ette kandis. Päevakorrapunktiks oli Vabariigi Valitsuse algatatud kaubandustegevuse seaduse kehtetuks tunnistamise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 235 arutelu esimesele lugemisele saatmiseks. Koosolekul osalesid Sven Sester, Annely Akkermann, Riho Breivel, Jüri Jaanson, Kalev Kallo, Mihhail Korb, Kristen Michal ja siinkõneleja, puudus Kalvi Kõva. Koosolekule olid ka kutsutud majandus- ja taristuminister Taavi Aas, ministri nõunik Moonika Parksepp, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi siseturuosakonna kaubanduse ja teenuste talituse juhataja Joonas Pärenson ning nõunik Merike Koppel. Minister tutvustas kaubandustegevuse seaduse kehtetuks tunnistamise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Eelnõuga ajakohastatakse, korrastatakse ja lihtsustatakse kaubanduse valdkonna õiguslikku regulatsiooni, et vähendada ülereguleerimist, dubleerimist ja õigusliku regulatsiooni mahtu, samuti halduskoormust. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi siseturuosakonna kaubanduse ja teenuste talituse juhataja Joonas Pärenson selgitas, et kaubandustegevus on osa majandustegevusest ja majandustegevuse üldosa seaduses on paljud vajalikud sätted juba ilusasti kirjas. Kaubandustegevuse seadus dubleerib mitmeid erisätteid ja eriseadusi. Seaduse kehtetuks tunnistamisega loodetakse vähendada ettevõtjate ja kohalike omavalitsuste halduskoormust. Siinkõneleja küsis ja palus täpsustada, kas kaubandustegevuse seaduses sisalduvad aktuaalsed sätted viiakse üle teistesse seadustesse – näiteks alkoholiseadusse, korrakaitseseadusse või metsaseadusse. Joonas Pärensoni sõnul just nii tehakse. Kristen Michali arvates on äärmiselt kiiduväärt mõte, et ettevõtja halduskoormus võis administratiivse tegevuse tulemusel väheneda. Michal uuris, kas on veel selliseid algatusi oodata või on see pigem ainult selle aktiga s
Aitäh, hea istungi juhataja! Auväärt minister! Te kirjeldasite tehniliselt väga ilusti, kuidas see raha likviidsusreservi läheb, aga kui me vaatame tänavust eelarvet ja meie valitsuse poliitikat, siis me näeme kahte asja. Kõik maksud, mis sõltuvad inimeste tööst, on laekunud hästi. Inimesed teevad tublilt tööd ja makse laekub kenasti. Aktsiisilaekumine aga on valitsuse oskamatuse tõttu hästi planeerida rohkem kui 40 miljoni euroga miinuses. Seetõttu on minu küsimus järgmine. Kui valitsus oleks targemini ja majanduslikumalt mõeldes eelarve koostanud, siis ei oleks vaja seda suurendada riigi vara erakorralise müügi abil, likviidsusreservi saaks kasvatada tänu majanduskasvule. Kas see oleks olnud vale tee?
Hea eesistuja! Hea peaminister! Ma saan aru, et praegu on selline ebamäärane olukord – häda nagu on, aga olukorda hetkel veel ei ole. Mul on kaks täiesti konkreetset küsimust. Üks puudutab koole. Mitu juhtumit veel peaks ette tulema, et karantiin kas või kaheks nädalaks kehtestataks? Ja teine küsimus puudutab isiklikult ka minu enda last. Homme algavad rahvusvahelised võistlused, kus on 378 osavõtjat, Elegance Cup iluvõimlemises. Me ei ole siiamaani saanud vastust, kas see võib toimuda või ei või. Väga palju segadust on.