EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, auväärt istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ettevõtjad ja eksperdid on rääkinud, et me ei oska väga ette ennustada, milliseid ameteid ja töökohti me tegelikult kümne aasta pärast vajame. Globaliseeruvas maailmas võibki see nii olla, eriti arvestades tehnoloogia arengut. Kuidas teile tundub, kas sellises olukorras, kus on õpetajate puudus – tänud neile õpetajatele, kes on selles süsteemis tänaseni töötanud! –, süveneb veel rohkem see probleem, et meil ei jätku tehnoloogiaga kaasas käivaid õpetajaid ja see, mida koolis õpetatakse, ei vasta enam sellele, mida tööandjatel vaja on? Selle tõttu ka teile küsimus n-ö tehnoloogilise praktika kohta just nimelt ettevõtjate juures. See võiks toimuda veel suuremas ulatuses kui praegu koolis. Võiks öelda niimoodi, et koolis tutvutakse virtuaalse tehnoloogiaga – ma utreerin natukene –, aga tööandja juures konkreetse tehnoloogiaga. Küsimus on pigem selles, et tööoskused ja -loogika, mida õpilane, tulevane töötaja vajab ... ... peavad olema sellised, mis võimaldavad kiiresti kohaneda.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud minister! Mitmed riigid on abi palunud ja nende riikide reiting on madal. Te ütlesite, et selle probleemi lahendamiseks peavad riigid ise kodutööd tegema ja nii finants- kui ka struktuurseid muutusi läbi viima. Aga kindlasti on ka nendel abipaluvatel riikidel koostööpartnerid Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga või IMF-i näol. Meilgi on väike kogemus EFSF-ist. Mida oleks nüüd, kui rakendub ESM, meil kõigil kõrva taha panna ja mida te oma kolleegidega olete arutanud, kuidas see koostöö, üksteisemõistmine riikide abistamisel võiks olla veelgi efektiivsem?
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Head kolleegid! Arupärimise sisu puudutab individuaalkvoote Peipsi järvel. Siiamaani on olnud olümpiapüük, mis on kasulik vaid vahendajatele ja naaberriigi majandusele ning jätab meie enda kalurid ebavõrdsesse konkurentsisituatsiooni. Sellel lool on väga pikk ajalugu. Nii mõnelgi asjaga seotud inimesel on juba habe halliks läinud, see kestab 11 aastat. See sihtgrupp, kalurid, on teinud ridamisi pöördumisi, on olnud väga palju erinevaid kokkusaamisi. Nende pöördumiste taga on seitse kalandusega seotud organisatsiooni pluss neli Peipsi-äärset valda. On pöördutud erinevate komisjonide poole, on pöördutud keskkonnaministri ja maaeluministri poole. Viimane pöördumine tehti mõni päev tagasi peaministrile. On vaja muuta kalandusseadust. Mina lugesin, et pärast esimest lugemist, mis toimus 11. veebruaril 2020, [on esitatud] üheksa pöördumist. Hetkel on Keskkonnaministeerium ja Maaeluministeerium minule teadaolevalt jõudnud konsensusele, et [minnakse üle] individuaalkvootidele, aga kalandusseaduse muutmise ettepanek on ikka kuskil, ei tea kus. Sellepärast teeme järelepärimise keskkonnaministrile, et saada teada, kuhu see asi on pidama jäänud, mis on selle põhjus ja millal see võiks jõuda Riigikogu saali. Aitäh!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Euroopa Komisjonil on Euroopa Liidus vastutusrikas ülesanne. Ühtegi Euroopa Liidu seadust ei sünni, kui Euroopa Komisjon seda ei algata. Euroopa Komisjon hoiab silma peal Euroopa Liidus tehtud kokkulepete täitmisel. Komisjon seisab Euroopa Liidu ühiste väärtuste eest ja hoiab järge liidu eelarve kulutamisel. Komisjon hoiab Euroopa Liidu institutsioonide vahelise võimu tasakaalus. Selle tõttu oleme pidanud tähtsaks, et Euroopa Liidu Komisjoni liikmete arv vastaks liikmesriikide arvule. Eesti esindaja kohalolu Euroopa Komisjonis on oluline. Euroopa Komisjon toimib ühise vastutuse põhimõttel. Kõigil komisjoni liikmetel on otsuste tegemisel võrdne sõnaõigus. Euroopa Komisjoni liikmed peavad küll oma töös esindama laiemalt Euroopa huve, aga inimestena me peegeldame oma tööd tehes paratamatult seda, kes me oleme, millised on meie hoiakud, kogemused ja teadmised. Meie esindaja kaudu jõuavad Eesti hoiakud ja teadmised ka komisjoni otsustuste laua taha. Tegemist on selgelt ühe kõrgema ametikohaga, kuhu Eesti oma esindaja saadab. Eesti esindaja Euroopa Komisjonis peab olema laia silmaringiga, asjatundlik, avatud ja julge. Olen veendunud, et selles töös tuleb abiks pikaajaline parlamenditöö kogemus, mis tagab ka laiema Euroopa Liidu poliitilise süsteemi tunnetuse. Euroopa Komisjon peab aktiivselt suhtlema Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentidega ja oskama leida kompromisse Euroopa Parlamendi fraktsioonidega. Head kolleegid! Meie huvides on, et Euroopa Komisjon jätkaks tööd euroala ning siseturu tugevdamise, liikmesriikide parema koostöö, kodanike turvalisuse ja stabiilsuse tagamise nimel Euroopa Liidu naabruses. Me vajame Euroopa Komisjoni, kes innustaks järgmise viie aasta jooksul erasektorit aktiivsemalt panustama innovatsiooni ning teadusesse. Euroopa Liidu tulevase eelarveraamistiku kokkuleppimisel ja Ühendkuningriigi ning Euroopa Liidu heade tulevikusuhete seadmisel on Euroopa Komisjonil samuti oluline roll. Täiesti selge on
Austatud esimees! Hääd Riigikogu liikmed! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud Riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu 601 on menetluses demokraatiapaketi raames. Olgu juba ette öeldud, et kogu Riigikogu ja Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoht oli 2005. aastal asjaomast seaduseelnõu toetav. Kehtiva Riigikogu liikme staatuse seaduse § 2 lõikes 5 on öeldud, seaduse reguleerimisalasse kuuluvad ka Riigikogu liikme ametiga ühitamatud ametid. Seaduse § 24 lõikes 1 on kirjas, et Riigikogu liige ei või olla linna- või vallavolikogu liige. Selle eelnõu eesmärk on lahendada võimalik – ma rõhutan, võimalik – põhiseaduslik vastuolu, et Riigikogu liige ei tohi samal ajal olla ametis kohaliku omavalitsuse volikogus. Meie soov on tagada Riigikogu liikme üldine võrdsusõigus ja passiivne valimisõigus ning minimeerida võimalik vastuolu Riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu liikme mandaatide ühitamisel. Sel teemal on seoses Vabariigi Presidendi poolt Riigikohtule esitatud taotlusega Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistamise kohta andnud oma seisukoha õiguskantsler, Riigikogu õiguskomisjon, justiitsminister ja loomulikult Riigikohtu kolleegium. Õiguskantsler Allar Jõks on analüüsinud olukorda ja leidnud, et Riigikogu liikme ja kohaliku omavalitsuse volikogu liikme mandaatide ühitamine on vastuolus põhiseaduse §-st 4 ning § 154 lõikest 1 tulenevate huvide konfliktide vältimise ning vertikaalse ja personaalse võimude lahususe põhimõtetega. Ta leiab, et ühelt poolt võib selline mandaatide ühitamine Riigikogu liiget kallutada riikliku tähtsusega küsimusi käsitlema üksnes kohalikust vaatenurgast. Teiselt poolt võib väheneda kohalike omavalitsuste iseseisvus kohaliku elu küsimuste otsustamisel, kui volikogudes on otsustajateks riigivõimu esindajad, kes võivad jätta kohalikud vajadused hoopis tagaplaanile. Riigikogu liikmena peab isik seisma riigi huvi
Lugupeetud juhataja! Lugupeetud kuulajad! Lugupeetud tehniline personal! Kõigepealt ütlen, et meie fraktsioon on teinud arengukava kohta palju ettepanekuid. Üht-teist suutsime siiski ka paremaks muuta, aga tõsi, nagu kultuurikomisjoni esimees täiesti pädevalt kirjeldas, seda arengukava on väga kaua tehtud, aga paraku pole nii, et kaua tehtud kaunikene. Ma nüüd selgitan, miks. Aga enne pean ma jälle kordama seda lihtsat tõsiasja, et see arengukavade menetlemise protsess ei ole parlamentaarsele riigile kohane. Kodanike poolt valitud Riigikogu saab neid arengukavu eelnevalt vaid arutada ja teha ettepanekuid, mida arengukavade koostajad võivad arvestada, aga ei pea arvestama. Tuletan meelde, mis asi see parlamentarism on. Antud juhul on parlamentarism pööratud pea peale: mitte seadusandlik võim ei anna ametnikele suuniseid, vaid ametnikud annavad endale suuniseid ise. Kuna Riigikogu peab edasises õigusloomes neid arengukavasid arvesse võtma, siis tegelikult juhivad ametnikud ka parlamenti. Täna võin ma katsuda teid kõiki veenda, et see ikkagi väga hea arengukava ei ole, ja võin isegi mõnele teist selgeks teha, et see arengukava kusagile ei kõlba, aga kui ma isegi mõneteistkümne teist ära veenaksin, siis see ikkagi mitte midagi ei muudaks. Selle arengukava kinnitab valitsus. Minister küll kutsus meid üles seda toetama, aga sellest ka mitte midagi ei muutu, kas me toetame või ei toeta. Nii, edasi. Teiseks on arengukavade koostamise protsess ebademokraatlik ja läbipaistmatu. Loogiline oleks ju niimoodi, et pikaajalisele strateegiale võimalikult suure legitiimsuse tagamiseks uuritakse kõigepealt laiapõhjaliselt ühiskonna ootusi, korraldatakse suure baasiga arvamusküsitlusi, tehakse ka heal tasemel teadustöid ja pärast seda kirjutavad eksperdid selle arengukava kokku ja parlament seda arutab, täiendab ja muudab ning ükskord selle ka vastu võtab. Niimoodi peaksid need asjad käima. Selle asemel kasutame me mingisugust võltsmeetodit, mida me nimetame demokraatiaks, mõnikord ka
Aitäh, hea eesistuja! Ma soovin esitada küsimuse härra Partsile. Küsimus on sponsorluse kohta. Ma olen juba mitu korda tähele pannud, et te räägite firmade sponsorlusest ainult kui ärihuvisid edendavast ja kontaktide arvu suurendavast aktsioonist. Aga see on ainult üks ja ühekülgne sponsorluse käsitlus. Kas te ei pea üldse silmas näiteks mainesponsorlust? Ma toon ühe näite. E-Betoonelement võiks teie käsitlust arvestades spondeerida ainult neid firmasid või üritusi, mis on seotud betooniga. Näiteks kas või PÖFF-i spondeerimine tema äri nagu mitte kuidagi ju ei edenda.
Aitäh! See on tõesti õige, et selle sihtasutuse või, ütleme täpsemalt, nende tugiteenuste keskuste teenuste hinnad kehtestab Haridus- ja Teadusministeerium. Hinnad peavad olema kulupõhised ning katma teenustega seotud põhjendatud kulud. Loogika on selles, et koolid vajavad nende teenuste ostmist rohkem või vähem. On väikseid koole, kellel ei ole mõttekas pidada palgal sellist tippspetsialisti, neil on õigem neid teenuseid hoopis osta. Te küsisite olukorra kohta, kus neid teenuseid ei osteta. Kas need keskused lähevad pankrotti? Võib tekkida ka olukord, kus keskuste finantsnäitajad ei ole piisavalt head. Siis on ikkagi Haridus- ja Teadusministeeriumi või riigi otsustada, kas ta vähendab koosseise või kuidas ta selles olukorras käitub. Ma usun, et need keskused töötavad täpselt samasuguste reeglite järgi nagu iga teine normaalne keskus. Ka praegu on maakondades erivajadusega õpilaste jaoks olemas nõustamiskomisjonid, on olemas karjäärinõustamiskeskused, mis ei tee küll päris sama tööd, aga ikkagi on need olemas. Ma usun, et mingi kogemus nende koosseisude kinnitamiseks on olemas, aga selge on see, et olud võivad muutuda ja tuleb teha ümberkorraldusi ka koosseisudes. Tänan küsimuse eest! See ongi ebanormaalne olukord. Ma usun, et see probleem saab lahendatud siis, kui õpetajatel on töölepingud ning kõik lepingu tingimused ja tööülesanded on korralikult koolijuhiga läbi räägitud ja fikseeritud. Mõlemad pooled saavad siis esitada oma seisukohad ja kõiges kokku leppida. Aitäh! Eks tuleb võtta kätte seletuskiri ja lisamaterjalid, mis ka kultuurikomisjonis otsustamise ajal olemas olid. Selge on see, et igasugune muudatus tekitab vastuseisu ja erinevaid arusaamu. Haridus- ja Teadusministeerium on teinud komisjoniga üldiselt väga head koostööd. Ministeerium on komisjoni palvel või ettepanekul – ma ei taha öelda, et käsul – sõnastanud väga palju uusi ettepanekuid. Me oleme mitmeski kohas eelnõu ikka väga põhjalikult muutnud. Võib-olla on selle töö valguses jäänud ministeeriumi
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud ettekandja! Digiloos on võimalik kindlaks määrata kontaktisik, kellele ma luban oma terviseandmeid edastada. Mina olen saanud aru niimoodi, et kui see on nii, siis sellisel juhul – ka seda seaduse võimalikku sätet kasutades – kolmandatele isikutele andmeid ei väljastata. Ent nagu sa vihjasid, on erinevatel põhjustel väga vähesed inimesed oma digiloos kontaktisiku kindlaks määranud, ja ma arvan, et 90% juhtudel ütlevad inimesed kontaktisiku alles haiglasse saabudes, sest see on see, mida nende käest küsitakse. Ja see info kohe kindlasti ei jõua online-terviseinfosüsteemi, mis tähendab seda, et kui Häirekeskus või 1247 läheb tervise infosüsteemi päringut tegema, siis ta tegelikult edastab andmeid isikutele, keda patsient ei ole volitanud. See on väga ränk patsiendi õiguse rikkumine – ise otsustada, kellele terviseandmeid edastada. Minu arvates on see väga suur probleem ja ainuüksi see on põhjus, miks peaks selle eelnõu lugemise katkestama.
Aitäh! Ma tulen seaduse jõustumise tähtaja juurde. Seaduses on kirjas, et käesolev seadus jõustub 2018. aasta 1. jaanuaril. Selleni on tervenisti kolm täiseelarveaastat aega. Kui minister sügisel seda eelnõu esimesel lugemisel meile tutvustas, avaldas ta arvamust, et kui eelnõu menetlemine Riigikogus läheb suhteliselt kiiresti, siis on võib-olla võimalik jõustumistähtaega ettepoole tuua. Nüüd on menetlemine üsna kiiresti ka läinud. Seetõttu ongi mul küsimus, kas komisjonis arutati jõustumise ettepoole toomist ja mis asjaoludel jäädi selle tähtaja juurde.
Kas selleks, et <PARTY> saaks anda tuld ja puhastada aparaati? Ma ei ole nõus, ma ei usalda teid. Ütlen ausalt. Ja täpselt sama hoiakut on näha nendes ekspertides, kes meiega kohtusid. Ma olen nendega kohtunud ise nelja silma all. Erinevad fraktsiooniliikmed on inimestega kohtunud. Aga öelda, et kuulge, <PARTY>, teate, need ja need. Te koostate neist ju nimekirju. Te olete tulnud siia lõhkuma, te olete tulnud inimesi lahti laskma. Ärge tehke nalja! Sellised küsimused on ebaviisakad. Aga sel pole ka üldse tähtsust. Lugege läbi protokollid, avalik arutelu, lugege läbi siin Riigikogus peetud avalik arutelu, see, mida rääkisid need eksperdid. Jälgige, mida inimesed räägivad telesaadetes. Ma saan viidata võib-olla telesaadetele, aga kui ma hakkaksin viitama Reformierakonnaga toimunud kohtumistele, siis see teeks neile praeguses õhustikus kahju. Ilma naljata. Ega meil ei ole enam vaba ühiskond, kus inimesed ei kardaks oma saatuse pärast ja kus neid otseselt ei ähvardataks. Te nimetate ennast süvariigiks ja hakkate neid kangutama. See ei ole väljamõeldud hirm, see on praegu Eestis realiseeruv tegelikkus. Ma kuulsin siin täiesti tõupuhast ad hominem"i argumenti ja silte ülbitsemisest ja seda, et meiega ei taha keegi koostööd teha. Mis see küsimus üldse oli? Hinnangu andsite mulle. Mina räägin Jevgeniga tegelikult minavormis, palun vabandust, tegelikult räägin fraktsiooni nimel, aga kuna ettekanne on nimeline, siis solidariseerun sel teemal igal võimalusel, et ei jääks muljet, nagu oleks meil suur erimeelsus. Meil tegelikult ei ole seda erimeelsust. Päriselt ka ei ole. Ja samamoodi Narva debatil, kus me viimati sel teemal debateerisime, saime väga hästi läbi. Ei ole meie vahel sellist vaenu. Ma lihtsalt tuletan neile meelde nende seisukohti, osutan sarnasustele, ja see ei ole kuidagi sildistamine. See on toetuse otsimine ja ergutamine. Aga igal inimesel on oma stiil ja teie stiil on iseloomustada rääkijat.
Jürgen, mul on tunne, et me täpselt ikkagi vist ei jaga praegu, mis tähendab mõiste "solidaarsus". Iseenesest peaks see tähendama seda, et tugevam toetab nõrgemat. Me oleme küll üks Euroopa kultuuriruum, aga ometigi on elatustase Euroopa eri kohtades erinev ja meie saame lähtuda oma elatustasemest. Mul on selline tunne, et praegu on tegemist sellega, et suur Peeter sööb puhtast solidaarsusest ära väikese Peetri leiva koos leivakotiga. Jürgen, mul on küsimus mitte sulle kui ministrile, vaid kui inimesele: ütle, kas see kõik, mis praegu toimub, on eetiline, et me toetame seda, arvestades Eesti kodanikkonda?
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud kolleegid! Otsuse eelnõu kohaselt jätkab Eesti panustamist Kosovos NATO juhitaval rahvusvahelisel rahutagamismissioonil KFOR, mille aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu 1999. aasta juunis vastuvõetud resolutsioon nr 1244. Eesti kaitseväelaste teenistuskoht on KFOR-i peakorteris Prištinas. Eelnõu kohaselt täidab Eesti oma NATO liikmesusest tulenevaid liitlaskohustusi. Kosovo stabiilsus mõjutab oluliselt Lääne-Balkani ja kogu Euroopa julgeolekut. Rahvusvaheliste rahutagamisjõudude ja Eesti eesmärk on toetada Kosovo valitsust julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel riigis. Lisaks kaitseväele on Eesti lähetanud Kosovosse eksperte tsiviilmissiooni EULEX raames. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne selle teisele lugemisele esitamist oma s.a 3. detsembri istungil, kus eelnõu algataja esindajana osales Kaitseministeeriumi õigusosakonna nõunik Kalle Kirss. Otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetati Riigikogus s.a 19. novembril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, s.a 2. detsembril kella 11-ks, ei esitatud eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut. Riigikaitsekomisjon tegi kooskõlastatult Eesti Keele Instituudiga eelnõu teise lugemise teksti mõned keelelised ja tehnilised parandused. Riigikaitsekomisjon otsustas s.a 3. detsembri istungil konsensusega esitada eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda s.a 11. detsembriks ja teha ettepaneku eelnõu teine lugemine lõpetada. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109 otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha ettepaneku panna eelnõu lõpphääletusele ning Riigikogu otsusena vastu võtta.
Tere hommikust, lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Õiguskomisjon arutas käesolevat eelnõu 3. novembril. Minister andis sama põhjaliku ülevaate nagu täna siin Riigikogu suures saalis ja komisjoni liikmetel ei olnud kahtlusi käesoleva eelnõu toetamise osas. Tehti järgmised otsused: võtta eelnõu täiskogu päevakorda 12. novembril, millest on nüüd saanud küll 13. november (see oli konsensuslik otsus), teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks 26. november kell 16. Ettekandjaks otsustati määrata Kalle Jents.
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Ma ei tea, kuivõrd te jälgite Venemaal toimuvat. Seal on praegu sissekirjutamisega seoses tekkinud kas nüüd just skandaal, aga vähemalt pahandus. Nimelt on sissekirjutus Moskvasse paljudele seal maal suur unistus. Moskvasse lubatakse ennast sisse kirjutada sellel inimesel, kelle omandis on kas või 1% korterist. Moskvas on kortereid, kuhu on sisse kirjutatud tuhandeid inimesi. Kui on seadus, siis on alati sellest möödahiilijaid. Kuidas on meil lood inimestega, kellel on kinnisvara, kas nad saavad selle alusel elamisluba taotleda? Kas ei või juhtuda niimoodi, et üks maatükk võib olla mitme inimese omanduses ja see on alus elamisloa taotlemiseks?
Hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Mul on suur rõõm ja au teie ees siin seista, et teha oma esimene eelnõu ettekanne. See puudutab seaduseelnõu 719 esimest lugemist. Vastavalt riigikaitsekomisjoni s.a 15. septembril tehtud konsensuslikule otsusele algatas komisjon 16. septembril erakorralise seisukorra seaduse, hädaolukorra seaduse ja Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärk on likvideerida 2014. aasta 1. juulil jõustunud korrakaitseseaduse muutmise ja rakendamise seaduse tekitatud lüngad, mis puudutavad hädaolukorra ja erakorralise seisukorra ajal Kaitseväe ja Kaitseliidu kasutamist ning viimaste poolt vahetu sunni rakendamist. Vastavalt täpsustatakse ka Kaitseväe korralduse seadust. Vahetu sunni kohaldamise sätted on alates s.a 1. juulist korrakaitseseaduses, mitte politsei ja piirivalve seaduses, mistõttu eelnõuga muudetakse erakorralise seisukorra seaduse, hädaolukorra seaduse ja Kaitseväe korralduse seaduse vastavaid sätteid. Kehtivast õigusest lähtuvalt Kaitseväe ja Kaitseliidu õigusi ei suurendata. Eelnõuga tehakse ka paar tehnilist muudatust. Erakorralise seisukorra seaduses muudetakse läbivalt Kaitseväe kui riigiasutuse nimetus, sest alates 1. aprillist 2013 kirjutatakse see väikese algustähe asemel suure algustähega. Lisaks ühtlustatakse erakorralise seisukorra seaduses samatähenduslike mõistete "Kaitsevägi ja Kaitseliit" ning "kaitsejõud" kasutamine. Arutluse all olevat eelnõu käsitles riigikaitsekomisjon enne esimesele lugemisele esitamist oma 21. oktoobri istungil. Komisjon otsustas sellel istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada seaduseelnõu esimeseks lugemiseks täiskogu 4. novembri istungi päevakorda. Riigikaitsekomisjoni ettekandjaks määrati siinkõneleja. Ühtlasi otsustas komisjon konsensusega teha ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 99 lõikele 1, otsustas komisjon konsensusega teha Riigikogu esimehele ettepanek määrata muudatusettepanekute
Aitäh, austatud juhataja! Austatud ettekandja! Ma lihtsalt tahan tuua näite sellest, et praegusel momendil seda maad ei saa osta eraisikud, kes on Eestis võib-olla kogu oma elu elanud. Paljud neist on Eestis sündinud. Samas võib Moskvas elav ärimees Eestis luua firma ja osta kas või kõik need maatükid ja kasutada neid nii, nagu ta tahab. Eriti hämmastav on vaadata seda, mis toimub praegu põllumajanduses. Välismaa investorid – mujalt Euroopast, Venemaalt, Hiinast – ostavad Eestis põllumaad kokku ja mitte pisikeste tükkidena. Nad ostavad sadu hektareid ja mitte keegi nendele midagi ei ütle. Aga kui meil kohalik inimene tahab lapikese osta, siis ta ei saa. Kas see on normaalne?
Aitäh! Lugupeetud Jüri Ratas! Te kirjeldasite siin väga ilmekalt, kuidas Rahandusministeerium oma keldrites ja saalides koostab teile prognoose ja teie neist lähtute. Ma olen täitsa veendunud, et Rahandusministeerium koostab ka iga kuu teile kulude aruande. Kuhu need aruanded jäävad, kas sinna saalidesse ja keldritesse, või jõuavad teie laua peale ja need sinna jäävadki ning te ei tutvugi nendega ja sellepärast ei ole teil pidevat ülevaadet riigi kulutustest? Teine konkreetne küsimus on see, kas see 200 miljonit ülekulutust oli teie teadlik valik, te teadsite, et te kulutate üle? Kas te möönate, et te võtsitegi selle seisukoha, et jah, me kulutame, saagu mis saab?
Hea eesistuja! Hea ettekandja! Ka mind ei huvita mikrofonide kõrguse teema, minu küsimus on seotud käsitletava eelnõuga. Sa mainisid siin pangaliitu. Millega pangaliit põhjendas seda, et meie pensionifondide raha investeeritakse kurat teab kuhu, enamik pensionäre ei tea, mis selle rahaga tehakse või kus seda pööritatakse. Väga paljudes riikides meie naabruses on pensionifondidel kohustused oma riigis. Millega põhjendasid pangaliit ja komisjoni liikmed seda, et meil ei saa ega tohi sellist suunist sinna juurde panna?
Aitäh, proua juhataja! Austatud kaitseminister! Kaitseministeeriumi siseaudit avastas kaitseväes ja Kaitseministeeriumis ulatuslikke riigihangete seaduse rikkumisi. 2010. aastal toimunud 122-st kaitseväe hankest kontrolliti 44 hanget, nendest sisaldas seadusrikkumisi 33 ehk 68%. Kaitseministeeriumis kontrolliti 29 hanget, neist 17 ei vastanud seadusele. Minu küsimus on järgmine: milliseid konkreetseid meetmeid olete ministrina võtnud, lõpetamaks seadusrikkumisi Kaitseministeeriumis? Aitäh, proua juhataja! Aitäh ministrile eelmise vastuse eest! Järgnevale küsimusele ma osalise vastuse juba sain, aga küsin siiski selle küsimuse ära. Kas on teada, kui palju on riik saanud rahalist kahju riigihangete seaduse mittetäitmise tõttu kaitseväes ja Kaitseministeeriumis ning kas te olete pärast seda, kui seadusrikkumine ilmsiks tuli, pöördunud õiguskaitseorganitesse?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Lugupeetud ettekandja, suur tänu selle ettekande eest! See on olnud pikk kaasus, see asi on kestnud väga pikalt ja siin on olnud õhus sellised väited, et kuna see asi on aegunud, siis ärme selle asja juurde enam tagasi tuleme. Tegelikult võeti viimased põhjapanevad otsused vastu 2012, kui Riigikohus langetas oma otsused ja kui Riigikogu võttis selles suhtes seisukoha. Samas te lõpetasite oma ettekande sellega, et Riigikogu peaks selle asjaga edasi minema. Ma olen nõus, et pidevalt on välja tulnud uusi asjaolusid ja tõesti peaks sellega edasi minema. Minu küsimus on, et kuidas te seda asja näete, mis Riigikogu peaks tegema, kuidas peaks Riigikogu sellega edasi minema.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! See eelnõu ei täida eesmärki, mis tal väidetakse olevat, et sellega aidatakse Ida-Virumaa inimesi. Ei aidata, sellega tehakse Ida-Virumaa inimestele hoopis halba. Väga lihtsalt: halba tehakse sellega, et halvendatakse Ida-Virumaa keskkonda. Riigikogu rahanduskomisjon küsis selle eelnõu kohta arvamust Riigikogu keskkonnakomisjonilt, kes andis sellele eelnõule täielikult negatiivse hinnangu, osutades, et reaalselt võiks keskkonnatasudest laekuvat raha kasutada hoopis põlevkivisektori keskkonnasõbralikumaks muutmiseks, ja osutades sellele, et kriis ei saabunud mitte 1. jaanuaril ehk tegemist ei ole kriisimeetmega, see eelnõu ei ole kriisimeede. See hakkab kehtima tagasiulatuvalt. See on saanud võimalikuks tänu sellele, et põlevkivituhk ja lendtuhk ei ole väidetavalt enam keskkonnale niivõrd kahjulikud, nad on umbes niisama kahjulikud, nagu on aheraine, mis Ida-Virumaal on valdavalt lubjakivi. Ma tean, et suurem osa teist ei ole Ida-Virumaal käinud, vähemalt põhjalikult mitte, ja kindlasti ei ole te seal elanud. Teate, lubjakivi ei ole sama mis tuhk. Tõesti ei ole. Mõelge natuke selle peale, mitte kuidagi ei ole. Lubjakivist on suhteliselt lihtne midagi teha, tuhast ei ole. Kui keskkonnatasusid vähendatakse, siis väheneb veelgi motivatsioon midagi sellest tuhast teha. Kui oleks tõesti tahtmine aidata Ida-Virumaa inimesi, siis tuleks kasutada hoopis teisi meetmeid, spetsiifilisi tööturumeetmeid: suurendada tuge inimestele, kes jäävad töötuks, ümberõppe abil; leida võimalusi selleks, et ettevõtted areneksid ja kasvaksid; et tuleks ettevõtjaid juurde mujalt Eestist; et kohalikud inimesed oleksid ettevõtlikumad. Aga nagu ma eelmise lugemise ajal ütlesin, seda tahet pärsivad väga mitmed asjaolud, sh kohapealne poliitiline korruptsioon. Veelgi enam, kui me räägime keskkonnast, siis keskkond ei ole üksnes loodus, keskkond on ka inimestele oluline. Tuhk on väga halb inimeste tervisele. Ida-Virumaa inimeste seas on kopsudega seotud ha
Austatud eesistuja! Väga lugupeetud minister, tuleb tunnistada, et mul ka vist küsimust antud juhul ei ole. Mul on repliik. Siis ma formuleerin küsimuse ära. Aitüma! Aga kui siin eelnevalt on käinud läbi seisukohad, et võib-olla turg jookseb tühjaks või vajub kokku kuidagi, kui me hakkame reguleerima ja paremini kontrollima, siis vastupidi, mina arvan, et me seda raha, mis sellisele keskkonnale ei ole vastuvõetav, me ei vajagi. Me tahame ikka siia investeeringuid, mis alluks sellisele kontrollile ja kus tahetakse toimetada kontrollitud keskkonnas. Aga me oleme aegade jooksul otsinud igasuguseid Nokiaid ja minu sõnum siinkohal olekski, et ka Eesti riigil tegelikult mõelda kõige selle, nende toimingute juures selle peale, et me saame selle läbi väga hästi teha riigile promo, kutsuda siia toimetama suuri ettevõtteid, uusi ükssarvikuid ja mida kõike veel. See võiks taas kord olla kord üks meie Nokia. Kui tahate vastata, olete teretulnud!
Kaamerat ei saa omavalitsus paigaldada ilma Politsei- ja Piirivalveameti ning Maanteeametiga kooskõlastamata. Need kohad, kuhu pannakse, peavad olema kooskõlastatud. Need kohad peavad kindlasti olema ka eelnevalt liiklusohtlikuks tunnistatud, peavad olema enne vastu võetud lisameetmed kas siis kiiruse vähendamiseks seal, ka muud takistused. Alles siis saab kaamera panna ja seda tehakse koostöös Maanteeametiga. Ma arvan, et siin on ikkagi see, et esiteks ei panda ju selle seaduseelnõuga või, kui seadus vastu võetakse, seadusega kohustust omavalitsusele neid kaameraid paigaldada. See on üks võimalus omavalitsustel, see ei ole kohustus. Kui omavalitsus võtab endale selle kohustuse, eelnevalt muidugi läbi arutatult, siis ma usun, et ta on ka arvestanud sellega, et ta peab neid kaameraid seal ülal.
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Kõigepealt ma teen väikese märkuse. Palun ärge teie otsustage selle üle, mis meid erutab! Me saame aru, et ametisolevat valitsust väga erutavad kitsed. Aga mis puutub sellesse, mida te meile siin räägite, siis ma võin oma elukogemusest öelda, et ka minul oli aastaid tagasi üks kohtuvaidlus. Ma sain teise poole advokaadilt kirja, mida lugedes mulle tundus, et ma olen vaata et mõrvar. Aga ma võtsin oma advokaadi, kes tegi pihuks ja põrmuks kõik need väited, mida teine pool esitas. Praegusel juhul kasutate teie siin pooljuriidilist leksikat, et meid veenda: seadusrikkumist ei ole olnud. Samal ajal on kummaline, et kohus ei ole väljastanud Varro Vooglaiu juhitavale sihtasutusele asjassepuutuvaid andmeid, rikkudes sellega teabenõude eeskirju. Aga minu küsimus on tegelikult hoopiski muus. Jah, küsin. Miks kohus ei arvesta rahva moraalset ootust selles küsimuses? 40 000 allkirja koguti ja anti üle. Aga nüüd kolm kohtunikku otsustavad midagi muud.
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Ka mina olen üks selle seaduseelnõu algatajaid ja palavaid toetajaid. Ma usun siiralt, et see muudab meie ühiskonna oluliselt avatumaks ja paremaks. Olen mitme inimesega selle eelnõu teemadel vaielnud ja lugenud ka neid meile tulnud kirju. Üks põhilisi argumente, mis on välja toodud, on see, et see eelnõu astub vastuollu kõige selle hääga, mida kristlus on meie maailma toonud. Ometi on Rooma paavst öelnud, et ta mõistab riikide vajadust seadustada tsiviilpartnerlust. Kuidas te kommenteerite seda ütlust ka meie kirikuisade kirja valguses? Kas te arvate, et võib-olla hakkab Rooma paavsti valgus paistma ka meie väga ateistlikku riiki ja muudab ta natukene paremaks?
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Kas te oskate nimetada veel mõnda Euroopa Liidu valitsusjuhti, kes on teinud Ukraina riigipeale sellise kingituse, vähendades selle väga poliitilise ja läbipaistmatu kohtumõistmise, kohtuotsuse tähtsust, nn ühe daami, nagu te väljendusite, kohtucase"i tähtsust ning andes legitiimsust praegusele Ukraina valitsusele, väites, et seda tüüpi tegevus ei kujuta vähemasti ühe Euroopa Liidu valitsusjuhi arvates endast suuremat probleemi? On teil Euroopas veel mõttekaaslasi, kes on nõus nõnda inimõigusi alatähtsustama?
Aitäh, hea eesistuja! Austatud minister! Minul on küsimus kultuuri valdkonnast. Loen seletuskirjast, et aastal 2018 käivitatakse programm, et toetada olulise majandusliku mõjuga rahvusvaheliste kultuuri- ja spordisündmuste korraldamist. Kindlasti on see väga teretulnud ja kaua oodatud toetus. Aga mida täpsemalt selle all mõeldakse? Planeeritud on eraldada 2 miljonit eurot. See on väga suur, kopsakas rahanumber, kultuuri valdkonna jaoks eriti. Kas näiteks festivali Europa Cantat – see on rahvusvaheline üritus, mis toimub järgmisel suvel Eestis ja kuhu sõidab välismaalt kohale 3500 osavõtjat – saab ka selle meetme raames toetatud?
Aitäh! Minu küsimus on pigem tehnilist laadi, ütleme, selle saali tehnilist laadi. Toomas Kivimägi juba küsis sinu käest, kas see võiks olla usuküsimus. Sa tead väga hästi, et tegemist on valitsusele ettepaneku tegemisega. Valitsusele ettepaneku tegemine nõuab koosseisu häälteenamust, st 51 häält. Kui sa vaatad praegu siin saalis ringi, siis see saal on suhteliselt hõre. Kas sa usud, et kui see pannakse nüüd lõpphääletusele, siis koalitsiooniliikmed tulevad siiski lõpuks saali, et anda sellele edumeelsele ideele kokku 51 häält, või sa arvad, et nad lasevad sellel teemal lihtsalt surra?
Aivarile ütlen niipalju, et ära kohe kuku tabletti pugima, ehkki sul on kalduvus karjuda. Rahustit võib muidugi ikka võtta. Head kolleegid! Me teame, et situatsioon Ukrainas on pehmelt öeldes õudne. Ent ühe asja võiks endale kindlalt pealuusse raiuda: see ei ole õudne situatsioon mitte ainult kohalikele, vaid ka kõikidele teistele Euroopa riikidele, kusjuures mitte ainult Venemaa naaberriikidele. Me peame endale pealuusse raiuma, et Venemaa on pidevalt sülitanud, ta sülitas varem ja sülitab praegu ning sülitab ka tulevikus igasugustele inimõigustele, rahvusvahelistele tavadele, naaberriikide vabadusele ja ka omaenda kodanike vabadustele, üldse kõigele, millest rahumeelsed inimesed justkui aru saavad ja mida meie siin Euroopas enam-vähem kõik normaalseks peame. See tuletab meile ikka ja jälle meelde, et seltsimees Putin, kes on KGB vereringega robot, väidab, et "kaitseb" venelaste õigusi. Ta kaitseb neid tõesti igal pool, suvalises kohas, aga kindlasti mitte Venemaal. Me oleme korduvalt endalt küsinud, mida me teha saame. Tõsi, see on keeruline, Eesti ju Venemaad ei ründa. Aga olles korduvalt ukrainlastega rääkinud – viimati rääkisin Eurovisioni kunagise võitja ja muusiku Ruslanaga –, olen ma täiesti kindel, et iga selline avaldus, nagu see, millele me täna alla kirjutame, on sellele rahvale äärmiselt oluline. See on märgiliselt oluline, sest nad peavad teadma, et me ei räägi lihtsalt puhtast empaatiast ja kaastundest Ukraina rahva vastu, vaid me räägime ka sellest, et see on oht meile kõigile Euroopas. Ma arvan, et sellised konkreetsed avaldused annavad ukrainlastele kindlasti julgust ja teadmist, et me oleme nendega ja arvestame Venemaalt tulenevate ohtudega. Ma kutsun ikkagi Euroopa Liitu, Euroopa Liidu liikmesriike üles algatama viivitamatuid sanktsioone Venemaa vastu, sest me ei kaota aega mitte iga mööduva päeva, vaid tunniga. Kutsun esiteks üles peatama igasuguse koostöö Venemaaga. See on eelkõige signaal Saksamaale ja Prantsusmaale, et tuleb lõpetada agressor
Hea juhataja! Lugupeetud ministrid! Ma tänan peaministrit suunamast nimeliselt Riigikogu liiget infotunnis küsimusi esitama. Ma kasutangi seda võimalust, mida te pakkusite. Võib-olla Riina Solman siis kõigepealt vastab, mitu eurot oli käesoleval aastal kasutada kampaaniategevuseks, et toetada pereväärtusi. Aga tulen nüüd oma ettevalmistatud küsimuse juurde. Rahvastikupoliitika väga oluline osa on ränne ja me teame väga hästi, et meie demograafilised näitajad panevad üldse mitte väga kauges tulevikus löögi alla omastehoolduse, haigekassa kulutuste ja pensionide väljamaksmise, kõik meile olulised süsteemid. Sidusa Eesti arengukavas räägitakse põhjalikult erinevatest meetmetest, millega te tegelete rahvastiku valdkonnas. Siseturvalisuse arengukava omakorda räägib sisserände teemadest, aga pehmeid ja toetavaid meetmeid seal palju ei ole. Minu küsimus ongi: milline on Eesti seisukoht nende inimeste sisserände soodustamiseks, nende meelitamiseks siia, kes on õppijad, töötajad, eri väljaõppega haritud inimesed, kes on pere loomise eas, valmis siin kanda kinnitama ja siin oma lapsi kasvatama, pere looma? Aitäh! Teil jäi eelmisele küsimusele vastamiseks vähe aega. Minu küsimuses kõlas ka sõna "meelitama". Kuidas võiks inimesi siia meelitada, neile soodsamaid võimalusi luues? Aga teine, täiendav küsimus on mul selline, mida on natukene ebamugav küsida, sest see on isiklikku laadi. Teadupärast me olime mõni nädal tagasi koos ühel konverentsil, kus osales ka COVID-isse haigestunud inimene. Mina sain Terviseametilt kirja, et olen võinud haigega kokku puutuda, mille peale ma küsisin Terviseametilt täpsustusi ja sain eneseisolatsiooni kohustuse. Sama juhtus ühe teise Riigikogu liikmega ja ka päeva moderaatoriga, kes töötab "Ringvaates". Mul on küsimus: miks te ei reageerinud ilmselt samasugusele Terviseameti pöördumisele ega olnud eneseisolatsioonis? Te osalesite ka sellel perioodil avalikel üritustel.
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Mis puudutab minu esimese küsimuse teemat, siis ma soovitan sul tutvuda haridusministeeriumi hiljutise uuringuga, mis näitas, et kolm aastat gümnaasiumis eesti keeles õppimist ei andnud vene laste eesti keele valdamisele midagi juurde. Nüüd lähen selle eelnõu juurde. Sa teed ettepaneku kooseluseaduse eelnõu rahvahääletusele panna. Aga minu arvates on see eelnõu tehniline praak ja ma ei tea, kuidas seda saaks rahvahääletusele panna. Minu arvates on see probleem. Ma toetaksin teie eelnõu, aga vaata, § 5 punkt 1 välistab § 1 lõike 1. Üks paragrahv keelab, teine lubab ja seos nende vahel on nii udune. Täpselt samuti § 5 punkt 2 välistab ja nullib ära § 1 lõike 2. Ma ei näe selles seaduseelnõus loogikat. Ma ei saa aru, mida koostajad siin tahtsid saavutada.
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Kutsun teid üles toetama päästeseaduse ja relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu. Seda lihtsal põhjusel, et see muudab Eesti turvalisemaks ja paremaks riigiks. Päästeliidu patroonina tahan eelkõige esile tõsta seaduseelnõu neid punkte, mis väärtustavad vabatahtliku päästjana tegutsemist. Küllaltki sageli sõltub just vabatahtlikest päästjatest inimelu päästmine. Mul on hea meel, et eelnõu kohaselt laienevad päästetööd tegevatele vabatahtlikele päästjatele kehtivad sotsiaalsed tagatised ka ennetustööd tegevatele vabatahtlikele päästjatele. Just ennetustööle panustamine on kõige efektiivsem viis hoida ära tule- ja uppumissurmasid. Eelnõu vähendab ka bürokraatiat. Nimelt kaob ära vabatahtliku päästja tervisetõendi viieaastane kehtivusaeg. Selle saab edaspidi määrata perearst, lähtuvalt konkreetse inimese tervisenäitajatest. See muudatus vähendab märkimisväärselt tervisekontrolli läbimise sagedust. Tervisekontrolli tõendina aktsepteeritakse edaspidi mootorsõidukijuhi tervisetõendit, kuid seadusemuudatustega võimaldatakse vabatahtlikel päästjatel edaspidi tõendada tervisehäirete puudumist ka mõne muu tervisetõendiga, näiteks abipolitseiniku, politseiniku või relvaloa omaniku tervisetõendiga. Eriolukorras tuleb langetada kiireid otsuseid ja rakendada meetmeid, mis ei pruugi kõikidele meeldida, kuid on samas hädavajalikud. Asjakohase info kiire ja efektiivne levitamine aitab olukorra lahendamisele kaasa. Eelnõu näeb ette, et hädaabiteadete andmekogu on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ja et sellel riigi andmekogul on õigus esitada kriisiinfoteenuse osutamisel päringuid ja saada infot teiselt riigi andmekogult, nimelt tervise infosüsteemilt. Kartustel, et neid isikuandmeid hakatakse põhiseadusvastaselt käitlema, ei ole alust. Kahtlemata peab selle õiguse kasutamine olema kooskõlas isikuandmete kaitse regulatsioonidega. Seega, head sõbrad, võtame päästeseaduse ja relvaseaduse muutmise seaduse vastu ning muudame Eesti turvalise
Palun lisaaega! Hea juhataja! Head kolleegid! Täna on kindlasti oluline päev haldusreformi ja ka riigireformi mõttes. Korraga on laual järjest kaks seaduseelnõu: 432 ja 433 ehk maavalitsuste tegevuse lõpetamine ja ümberkorraldamine ning sellest tulenev kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine. Ma teen kaks sõnavõttu ühes, mis on ka vastutulek, hea tahte avaldus kolleegidele: teil on võimalik rohkem sõna ja ka vaheaegu võtta, et meie eeldatav ja kardetav ööistung oleks selle võrra lühem. See oli sissejuhatav kõrvalepõige või kõrvalepõikav sissejuhatus. <PARTY> on kogu aeg toetanud kohalikele omavalitsustele tegutsemiseks suuremate õiguslike ja eelarveliste võimaluste andmist, neid loovat ja tagavat haldusreformi ning ka sisulist, läbimõeldud riigireformi. Nagu siin juba eelkõnelejad ütlesid, täna teeme selles osas esimesed põhjalikud sammud. Kui rääkida riigireformist ja haldusreformist tervikuna, siis haldusterritoriaalne reform oma võlude ja valudega on lõppemas. Sellega tuleb nõustuda. Sisulise haldusreformi käigus saavad omavalitsused ülesandeid juurde vaid ühest kohast, nimelt maavalitsuste tegevuse lõpetamisest. Kindlasti on ees järgmine etapp koos 2009. aastal ära võetud tulubaasi tagasiandmisega. Maavalitsused muudeti minu arvates tegelikult juba varem piiratud õigustega haldusorganisatsiooniks. See oli aastal 1993, kui nad peale lühikest omavalitsuslikku tegutsemist muudeti riigi organisatsiooniks, riiklikuks haldusorganisatsiooniks maakondlikul tasandil. Ja eks see praegune tegevus liigub loogilises suunas. Siin on öeldud, et maavalitsuste ülesannete andmine – seda ongi võimalik teha ainult kahes suunas, anda neid omavalitsustele, omavalitsusliitudele või riigile – riigile on justkui paha. Aga ma arvan, et järelevalvelisi funktsioone ju mujale kui ministeeriumidele anda ei olegi, olgu haridusvaldkonnas, olgu Justiitsministeeriumile minevate õigusdokumentide puhul. Ega neid ei olegi tegelikult mujale anda. Ka siiani täitis neid ülesandeid riiklik as
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Te ütlesite, et erivajadustega lastele toe tagamine jääb selle eelnõu kohaselt kohaliku omavalitsuse ülesandeks. Samas see vajadus on suur ja saab [ka edaspidi] olema suur, aga spetsialiste lihtsalt ei jätku. Meie teame seda ja teie ka tegelikult teate seda. Mis te arvate, kuidas praktikas saab kohalik omavalitsus seda tuge nõuetekohaselt tagada? Ja mis siis saab, kui seda võimalust ei ole ega tule, kuid seadus seda siiski ette näeb ja nõuab? Kas lastevanematel, kui nad ei saa seaduses ette nähtud teenust, hakkab nüüd olema võimalus ka kohalik omavalitsus kohtusse kaevata, sest nad ei saa seda seadusega ette nähtud teenust? Ja kas me näeme, et kohtud hakkavad ummistuma nendest kaebustest, täiesti õigustatud kaebustest, ja riik hakkabki lastevanematega või kohalik omavalitsus, kes on ka riik, hakkabki lastevanematega kohut käima?
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Kaitseväe korralduse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadusega antakse Politsei- ja Piirivalveametile kuuluvad laevad üle Kaitseministeeriumi valitsemisalasse. Selle eelnõu vastuvõtmisega viiakse ellu oluline reform, millest võidab Eesti merejulgeolek, paraneb Eesti iseseisev kaitsevõime, kasvab pikemas perspektiivis meie reageerimisvõime merealal ning me saame ette parema pildi meie merel toimuvast. Laevastiku ühendamine on olnud eri valitsuste laual viimased 30 aastat, aga mitmesugustel põhjustel ei ole ühendamist varem suudetud finišijooneni viia. Täna on austatud seadusandlikul kogul see võimalus ning eelnõu heakskiitmise korral liiguvad mereväe koosseisu neli suurt PPA-le kuuluvat laeva: Kindral Kurvits, Pikker, Raju ja Valve. Tegemist ei ole pelgalt suurte laevade liigutamisega. Ülioluline on ka meresüsteemide ühendamine. Sellega paraneb oluliselt meie teadlikkus merel toimuvast. Saame veelgi paremini ja veelgi laiemalt jälgida merel liikumist ja vetes toimuvat. Kaitsevägi hakkab vastutama merepiiri valvamise eest, sealhulgas hakkab opereerima mereseire radareid. Teadliku ja hästi tuvastatud merepildi tagamine on meie NATO liitlaste ning sellega ka meie julgeoleku vaates tähtis ning ühendamine parandab meie julgeolekut. Ajahetk muudatuste läbiviimiseks on sobiv, kuna käesoleva kümnendi jooksul saabub kasutusea lõpp 50%-le PPA laevadest ning kõikidele Kaitseväe laevadele. Nii saab edaspidi Eesti märkimisväärselt ümber korraldada laevade võimeid, teha ühiseid investeeringuid ja hankida ühiseid platvorme kõikide vajalike ülesannete täitmiseks, et tagada meie merejulgeoleku jätkusuutlikkus. Nii et veel kord: ei liigu ainult laevad, vaid nendega koos ka ülesanded. Kaitsevägi hakkab vastutama ka merereostuse avastamise ja likvideerimise eest merealal, tagama merepiiri valvet ning osalema merepäästes Kaitseväe laevadega. PPA vastutusalasse jääb merepääste ning piirivalve ja reostustõrje piiriveekogudel. Et meie merepii
Aitäh! Väga täpne ja hea küsimus. Eesti Koolijuhtide Ühenduse arvamust ma eriti tõsiselt võtta ei saa. Ütleme nõndaviisi, et asendustunnid on koolisiseses arvepidamises üks võimalus raha kokku hoida, sest väga palju tunde jääb tegelikult asendamata, aga kui teha selline asendusõpetajate süsteem, siis muutub rahakasutus väga läbipaistvaks. Näiteks on kuus Tallinna südalinna ja kesklinna kooli selle reegli vastu juba väga julmalt eksinud, võttes õppemaksu MTÜ-de kaudu. Selles mõttes ei ole see arvamus, millele Toomas Kruusimägi alla on kirjutanud, pädev. Siin on tegemist pigem riigi raha kokkuhoiu kui kulutamisega. Kulutada ei saa asja, mida ei ole. Aitäh! Hea küsimus. Hommikul kell 7.30 olin ma koolis ja siis algasid telefonikõned: Juta on haige, Mari on haige, Anna on haige. Istusin tunniplaani ette maha, hakkasin vaatama, kuidas kellelgi tunnid jooksevad. Siis helistasin Annale, et saatku mulle meili peale kordamisküsimused. Tema saatiski ja mina siis saatsin tundi naaberkabinetis töötava õpetaja, kes andis lastele kordamisküsimused kätte, et need istuksid ja neile vastaksid. Mõttetu ressursi ja aja raiskamine, selline tund ei kanna mitte mingisugust vilja. Pehmetes ehk jutustavates ainetes, nagu ajalugu või sellised – ma ei alahinda neid aineid! –, saab veel kuidagimoodi panna inimese näiteks õpikut lugema. Aga loodusained, näiteks keemia ja füüsika – 1% kasumlikkust on sellisel tunnil. Kui oleks saanud puhverkojast tellida asendusõpetaja – keemiku, füüsiku, astronoomi, bioloogi, geograafi –, olnuks selle tunni efektiivsus ehk kasutegur märgatavalt suurem ja raha raisatud märgatavalt vähem.
Hea eesistuja! Hea ettekandja! Ma tean, et seda küsimust arusaadavalt komisjoni istungil ei arutatud, ent siiski on teie seisukoht oluline. See kolme lapse ema Narvas saab nüüd lõpuks aru, et need passid, mis ta saab oma kolmele lapsele, jäävad ootele vastavalt 15, 16, 17 aastaks – kui kauaks iganes, kuni lapsed saavad 18-aastaseks. Vahepeal on nad lõpetanud ära põhikooli ja teinud ära ühiskonnaõpetuse eksami ja eesti keele testi. Ja siis, võimalik, et nad saavad Eesti kodanikeks, kui nad tahavad. Aga naabrinaine, kes on Ukraina kodakondsusest, saab oma lastele passid, mida ta saab homme rakendada. Kas see Vene ema tõesti arvab, et meil on tore riik? Kas te usute seda?
Aitäh! Ma siiski jätkan oma rada, seda, kust ma alustasin. Sa ütlesid, et praegu on terve ports neid, kes keeleõpet korraldavad ja läbi viivad. Seda enam, kui meil on neid suur hulk, Integratsiooni Sihtasutusest eri ministeeriumideni, äkki sa täpsustad, milline on see sihtrühm, kellele see õpe mõeldud on: kas siin elavad eestlased, kellel ei ole kodakondsust, või sisserändajad? Kui me räägime uussisserändajatest, siis nendele on ju programm olemas. Äkki sa täpsustad üle, kellele istuv valitsus seda keeleõpet pakkuda tahab, mis raha eest ja millal.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Auväärt ettekandja! Kasutan teie retoorikat. Üks kolleeg ütles mulle, et suur osa riigieelarvest on oletuslik, ega me ju ei tea väga täpselt, kui palju laekub üksikisiku tulumaksu või käibemaksu, aga me ikkagi need väga suured numbrid, miljardid, eelarvesse kirjutame. Aga olulisem osa küsimusest on see, kuidas me saame selle eelnõu asjus seisukohta võtta, kui me ei tea, mis on selle otsuse mõju nii riigieelarve kulude kui ka tuludena. On tavapärane, et ikkagi eelnõu mõjuanalüüsil on väga oluline osa selles, mismoodi ma oma seisukoha kujundan. Aga kuidas mina täna Riigikogu liikmena saan kujundada oma seisukohta, kui ma ei tea, kui palju see maksab, ja mul pole ka aimu, kui palju on plaanitud tulu?
Aitäh, härra eesistuja! Hea minister! Eelmise aasta 22. mail edastas Advokaadibüroo Rask Riigikontrollile arvamuse, kust selgub, et päris võimatu Rail Balticu rongi peatada ikkagi ei ole. Ja mida varem see sünnib, seda parem. Põhjuseid, miks see rong oleks vaja peatada, käsitleti alles hiljuti, nädalapäevad tagasi ka Tallinna Televisioonis. Tähendab, asi on ilmselt seda väärt. Küsimus on selles, miks projekti peatamise põhjendusi ei analüüsi valitsus. Oponente ei kutsuta laua taha, ei küsita, kust te need või teised andmed olete saanud, ega võrrelda neid enda omadega – ühesõnaga, ei arutleta asja üle. Teadlased tavaliselt arvestavad väga oponentidega ja analüüsivad, kel on õigus, ja seda just parema tulemuse nimel. Seda ei ole te teinud, jättes näiteks tellimata erapooletu auditi, kuigi selliseid ettepanekuid on tehtud.
Suur tänu! Eile toodi sotsiaalkomisjonis välja fakt, et kohalike omavalitsuste eelarvetes on sotsiaalkaitsele kulutatav summa või protsent vähenenud, hoolimata sellest, et meil on vananev rahvastik. Ja väga tihti me kuuleme Sotsiaalministeeriumist, et sotsiaalteenusteks mõeldud raha, mida kohalikud omavalitsused saaksid riigilt taotleda, jääb kasutamata. Kohalike omavalitsuste initsiatiivikus seda raha taotleda on väike. Minu küsimus on: kas riigihalduse ministri haldusala töötajad saaks kuidagi teha Sotsiaalministeeriumiga koostööd, et kohalikel omavalitsustel oleks rohkem informatsiooni, millised võimalused neil on riigi toega oma elanikke aidata?