EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud saadikud! Head ülekande jälgijad! Pean tunnistama, et mul on hea meel selle üle, et seksuaalse enesemääramise vanusepiiri tõstmise teema köidab kõiki Riigikogus esindatud erakondi. Selge on see, et tegemist on ühiskonna jaoks väga olulise probleemiga. Sellest ei piisa, kui igaüks saab ise otsustada normaalsuse piiride üle, mis vanuses nooruki või isegi lapsega on võimalik luua seksuaalsuhteid. Peab olema seadusega määratud, mis on normaalsus ning mis on kuritegu. Kui asi puudutab meie lapsi ja teismelisi, siis ei tohi olla topeltstandardeid, me peame tagama neile kaitse ja turvatunde. Keskerakonna juhtkond ja Riigikogu fraktsioon on korduvalt arutanud seksuaalse enesemääramise vanusepiiri tõstmist. Toetame ettepanekut kehtestada uueks normiks 16 eluaastat. Tuletan teile meelde, et eelmisel aastal Justiitsministeeriumi tellitud uuringust selgus, et elu jooksul on seksuaalse ahistamise või seksuaalvägivalla ohvriks internetis või väljaspool internetti langenud 45% 16–26-aastastest Eesti noortest. Seksuaalse enesemääramise vanusepiiri tõstmine aitab vähendada riski, et meie lapsi ja noori ähvardab oht langeda täiskasvanute ebaterve käitumise ohvriks. Elu näitab, et kahjuks leidub ühiskonnas selliseid täiskasvanuid, kes peavad normaalseks seksuaalsuhteid lastega. Nendele peab olema saadetud kindel signaal. Selline käitumine ei ole vastuvõetav ja rikkumine toob kaasa karistuse. Paljud lastekaitsjad, lastepsühholoogid ja -psühhiaatrid, seksuoloogid ning ka laste huve esindavad organisatsioonid toonitavad, et praegune seadus ei taga lastele ja noorukitele piisavalt kaitset ning seda peab muutma ja täiendama. Ei ole õige eeldada, et iga laps suudab end 14-aastaselt kaitsta, kui seksuaalsuhe täiskasvanuga on ka seadusega lubatud. Vanusepiiri tõstmine aitab noori kaitsta ning tagab neile eakohase ja turvalise arengu. Enamikus Euroopa Liidu riikides, sealhulgas meie naabritel, on seksuaalse enesemääramise vanusepiir meist kõrgem, näiteks S
Lugupeetud Riigikogu esimees! Hea peaminister! Head kolleegid! Midagi ei ole öelda, me räägime täna Euroopa teemadel ja mitte esimest korda sellel aastal. Me räägime taas kord väga tõsisel hetkel. Valitsuses järgmiseks neljaks aastaks kokkupandud dokument on ajakohane ja loomulikult väga oluline raamdokument, minu meelest hea ja sisukas oma 60 leheküljega. Ka protseduuriliselt on see koostatud väga hea kogemuse pinnalt. Selle sisu on kaasatus, nii parlamendi kui ka huvigruppide kaasatus. Aga kuna see dokument vaatab neli aastat ette, kuid me näeme, et sündmused muutuvad mitte ainult päevade, vaid võib-olla isegi tundide jooksul, siis ma kutsun üles, et ilmselt oleks mõistlik näiteks kahe aasta pärast, vahetult enne meie eesistumist, ka see programm tõsiselt läbi vaadata, et teha selgeks, kas on midagi, mida peaks veel enne Eesti eesistumist muutma või mingeid rõhuasetusi välja tooma. Nagu ma ütlesin, aeg on hästi keeruline. Sündmused muutuvad väga dünaamiliselt. Meile on muidugi sisuliselt eksistentsiaalse tähendusega küsimus, kas Euroopa Liit jääb püsima. Me oleme ainuüksi sellel aastal näinud palju probleeme. Siin võib mainida näiteks Kreeka laenukriisi, mida ka see saal on korduvalt arutanud, või eri liikmesriikides tekkinud küsimusi, kas viisil, kuidas Euroopa Liit on seni arenenud, peaks ta ka edasi liikuma. Osalt muidugi on need küsimused sisepoliitilise kallakuga, nagu me teame. Briti referendum võib aga kaasa tuua väga olulisi mõjusid Euroopa Liidu tulevikule ja ühtsusele. Terroriohu kasv, migratsioonikriis, sõjad meie piiride läheduses – need kõik on erakordsed probleemid ja panevad meid tõsiselt küsima, kas me Euroopa Liidu liikmesriigina, kellele on klausel "Mitte kunagi enam üksi" tõesti äärmiselt oluline, suudame koos partnerite ja liitlastega hoida seda väärtusruumi, mis on siiani taganud rahu ja stabiilsuse Euroopas. Ma rõhutan kaht väga tähtsat teemat, millega tuleb meie valitsusel, tegelikult aga kogu ühiskonnal Euroopa Liidu kontekstis tegelda. Nee
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud härra peaminister! Vaadates kogu seda maksu- ja aktsiisimäärade muutmise paketti, mille valitsus pakkus meile arutamiseks eelmise päevakorrapunkti raames, pean tõdema, et kõige rohkem saab kannatada kahjuks Ida-Viru maakond, kuna muu hulgas tõusevad näiteks sellised aktsiisid nagu põlevkiviaktsiis ja põlevkiviõli aktsiis. Kas see on osa valitseva koalitsiooni regionaalpoliitikast või on kiirustamise tõttu eelnõu regionaalse mõju analüüs lihtsalt tegemata jäänud?
Aitäh! Ma katsun mitte süüdistada. Mis ma ikka ütlen. Ettevõtjad ei ole need, kellele riik peaks ju sõnu peale lugema, riik elab nende peal ja ei ole mitte vastupidi, nagu riigipalgalised oma maksudega hoiaksid üleval ettevõtlust, mida me oleme praegu kuulnud majanduspoliitika alusena. Aga see on tegelikult ju väga vastuoluline, ettevõtjad on oma erahuvides öelnud ka asju, mis on problemaatilised. Näiteks on räägitud võimalikult rangetest piirangutest, lootuses, et riik need kinni maksab. Mina loodan, et Toomas Luman täna räägib ka sellest – mul ei ole sellest aimu, ma ei vaadanud ka ta slaide igaks juhuks üle –, et tegelikult ei ole riigi kaugas ju ammendamatu ega tule mujalt kui ettevõtjate taskust. Selles mõttes oleks ettevõtjate vaoshoitud ootus ka abiks. Aga jah, me loodame ikkagi nende nutikusele. Meie oleme riigi eest vastutajana need, kes loodavad ikka nendele, vastupidine ei ole pikaajaline lahendus. Aitäh! Ma ei oska ennast sinna olukorda panna, aga ma natukene õelutsesin. Võib-olla ma komisjoni nimel rääkides ei tohiks olla nii avameelne. Aga probleem on ju selles, et me ei saa rääkida kliimapoliitikast, kui see, mis toimub, kindlalt meie lapsi juba praegu lämmatab, loodusest rääkimata. Ma paneks ikka looduse kogu aeg ettepoole või inimese looduse sisse, mitte inimese looduse ette, nagu peaaegu kõik poliitikud räägivad, et inimene kõigepealt. Ei ole nii, et me oleme sellest väljaspool ja ennast sellest kõrgemale paneme, kui me tahame siin planeedil jätkata. Digitaliseerimise puhul ma olen näinud viimasel aastal ... Ma räägin digitaliseerimisest, aga see on liiga kitsas, räägime teadus- ja arendustegevusest, meil on olnud siin sel teemal algatusi. Ma olen näinud tohutut umbusku teaduse suhtes. Kuidas keskpärase haridusega minister saabki võidelda teaduse eest? Ta tunneb umbusku, sest ta ei saa täpselt aru, mis toimub. On olnud need lepped, et paneme siis sinna 1%. Mina muide laitsin selle idee maha, sest ma vaatasin ikkagi bilanssi. Ma olen ise selles roll
Aitäh! Lugupeetud istungi juhataja, <PARTY> fraktsioonil ei ole esindajat Riigikogu juhatuses ja me ei ole nendes aruteludes saanud osaleda. Ma ei tea, kas on ka mingisugune õiguslik ekspertiis [tehtud] sellele ettepanekule, mida me täna hakkame hääletama. Me oleme argumentatsioone siit-sealt kuulnud, aga kas õigus- ja analüüsiosakond või keegi teine on ka andnud mingisuguse hinnangu ja arvamuse sellele? Kas on võimalik sellega ka tutvuda? Minu teada kodukorraseadus ei kohusta tingimata täna hääletama. Me võime seda teha homme või mõnel teisel tööpäeval, kui on olnud võimalik tutvuda nende argumentidega ühelt ja teiselt poolt. Lisaks veel sellele ettepanekule, mille Jevgeni Ossinovski tegi ja mida ma pean ka väga sisuliseks praeguses olukorras: kui me oleme saanud läbi rääkida, siis võib-olla tuleks hiljem selle hääletuse juurde? Me ei pea seda tingimata täna tegema.
Härra minister! Paar aastat tagasi te käisite rahanduskomisjonis rääkimas riigi enamusosaluse soetamisest Estonian Airis ja siis te avaldasite arvamust, et kõik läheb suurepäraselt ja me saame raskustest üle. Nüüd on mõni aeg mööda läinud ja mida me näeme? Näeme seda, et riik peab sinna kogu aeg raha juurde panema. Praegu on ettevõte väga tugevas miinuses. Ka minule on täiesti arusaamatu, miks lennukipargi väljavahetamisel mindi sellele teele, et ei peetud kinni kokkulepetest Kanada lennukitootjaga ja mindi liisima Soome lennukeid, mis on tõepoolest küsitava väärtusega. Ma tahan teie käest küsida järgmist. Öelge palun, mispärast viimasel kahel-kolmel nädalal on Saabide lennud paljudesse sihtpunktidesse ära jäänud. Öelge nendele inimestele, kes nende lennukite peale ei saanud minna, mis on see põhjus!
Aitäh! Sama meelt olen ka mina. Tõepoolest, praegu on üldhariduskoolides 18-aastaseid õpilasi, kes võtavad täie õiguse ja vastutusega osa ühiskonnas toimuvatest protsessidest. Praegu ei ole valimispraktikas seda eriti täheldatud, et me peaksime seda teemat siin laiemalt arutama. Mina kui mitmetel valimistel osalenu, nii ühes kui ka teises rollis, ei ole seda täheldanud. Pigem tekib siin kandideerija eetika küsimus, kuidas ta käitub üldhariduskoolides, muudes sotsiaalasutustes jne. See teemaring on tegelikult ju laiem. Aitäh! Hääletasin vastu seetõttu, et olen olnud kahe viimase Riigikogu koosseisu liige, kus toimusid põhiseaduse muutmise arutelud ja otsus ka vormistati. Nende arutelude põhjal olen ma sisemiselt veendunud, et kandideerimise õigus oleks põhjendatud alates 18. eluaastast. Sellest lähtudes ma ka käitusin.
Austatud Riigikogu aseesimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Meie ees on otsuse eelnõu 60, mille alusel tehakse Vabariigi Valitsusele ettepanek töötada välja eesti keele valdkondlik arengukava aastateks 2021–2035. Eelnõus on kümnepunktiline käsulaud, milles soovitakse neli korda tagada, kolm korda toetada, kaks korda säilitada, aga ka tugevdada, töötada, suurendada, koostada, pöörata, laiendada, jätkata, väärtustada, arendada. Neil sõnadel ja sõnadega kirjeldatud tegutsemisviisidel ei ole iseenesest midagi viga ja need eesmärgid on või vähemalt peaksid ammuilma olema iga Eesti Vabariigi valitsuse siht lähtuvalt meie põhiseadusest, mille järgi tuleb tagada eesti keele säilimine läbi aegade. Enamgi veel, strateegiliste dokumentide koostamine on vastavalt ministeeriumide põhimäärustele iga ministeeriumi ülesanne ning ministeeriumidevaheline ja -ülene koostöö olulistes küsimustes, mida eesti keele elujõu, arengu ja õppe tugevdamine kahtlemata on, on samuti iseenesestmõistetav. Tsiteerin Haridus- ja Teadusministeeriumi põhimääruse § 4 "Ministeeriumi valitsemisala": "Ministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ning sellega seonduvalt alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ning täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine." Põhimääruse § 5 "Ministeeriumi põhiülesanded" puhul toon kolmeteistkümnest punktist välja esimesed kolm, teemakohased: "1) arengukavade ja programmide väljatöötamine, nende elluviimise ja rahastamise korraldamine ning tulemuste hindamine; 2) õigusaktide eelnõude väljatöötamine ja õigusaktide rakendumise korraldamine; 3) poliitika mõju analüüsimine, uuringute korraldamine ja statistika koostamine". Kultuurikomisjoni koosolekul toimus ministeeriumide vastutusvaldkondade teemaline arutelu. Komisjoni juhi, professor Aadu Musta selgitusel sisaldab meile esitatud otsus Vaba
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud Kalle Palling! Mul on selline küsimus. Praegu oleme olukorras, kus Eestisse on väga raske võtta töölisi välismaalt, sellepärast et meil kehtivad ranged tingimused. Neil peab olema aritmeetiline keskmine palk pluss koefitsient, nii tuleb välja päris kõrge palk. Paljud ettevõtjad lahendavad selle niimoodi, et näiteks võtavad siia inimesi Poolast. Poolas vormistatakse töölised tööle ja siis lähetatakse nad Eestisse, kus nad töötavad rendilepingute alusel vms. Lõppkokkuvõttes on tulemus see, et maksud ei laeku Eesti eelarvesse, vaid laekuvad Poolasse, kuigi inimesed töötavad reaalselt siin. Ma tahangi küsida, kuidas see eelnõu mõjutab antud kontekstis maksude laekumist Eesti eelarvesse.
Aitäh küsimuse eest! Ma ütleksin, et tegelikult on see raport pigem konstruktiivne. Alati saab midagi paremaks teha. Ma toon natukene näiteid Euroopast. Euroopas on riike, kus riigieelarve, mida kinnitama hakatakse, antakse parlamendile üle jooksva eelarveaasta sees. On riike, kus parlament riigieelarvet kui sellist suurt dokumenti ei kinnitagi. Selles võtmes on Eesti olukord isegi päris hea, aga arenguruumi on muidugi alati. Kui tulla küsimuse teise poole juurde, siis ma ütleksin, et on olnud väga konstruktiivne koostöö. Nii nagu ma juba korra mainisin, on meil olnud väga konstruktiivsed arutelud Rahandusministeeriumi ametnikega, kes on samamoodi märganud paljusid kitsaskohti. Muidugi, eks meil on erimeelsusi ka, aga see ongi iseloomulik parlamentaarsele süsteemile, kus täidesaatev ja seadusandlik võim peavad üksteist tasakaalustama. Nad peavadki olema üksteisega natukene nagu konfliktis või, ütleme, pidevalt otsima, kus see tasakaalupunkt on. Kokku võttes on valitsuse suhtumine olnud väga positiivne.
Aitäh, lugupeetud esimees! Väga austatud peaminister! Järgmisel nädalal annab valitsus Riigikogule üle riigieelarve. Tõsi on see, et väga palju on viimastel kuudel olnud juttu eri valdkondadest, mis kõik vajaksid lisaraha. Kui vaadata Rahandusministeeriumi suvist majandusprognoosi, siis 2019. aasta maksukoormuseks kujuneb 33,1% SKT-st, mis on kevadprognoosi põhjal oodatust tasemest 0,5% võrra madalam. Ka järgmistel aastatel maksukoormus langeb ning jõuab 2023. aastaks 32,4%-le SKT-st. On väga sümpaatne, et lõpuks ometi on meil peaminister, kes julgeb panna lauale küsimuse, kas Eesti maksusüsteem ja eelarvepoliitika teenib meie inimesi ja riiki parimal võimalikul viisil. Kas sellises olukorras, kus raha on olulistest sektoritest kogu aeg pigem puudu, samal ajal aga maksukoormus langeb, tuleks selgelt ja konkreetselt üle vaadata eelarve tulupool, selmet tegeleda vaid kulupoolega? Aitäh! Aastaid on nii mõnigi erakond üritanud teha Eestist nn õhukest riiki. Küll on räägitud eraravikindlustusest, madalatest maksudest, teenuste tsentraliseerimisest Tallinnasse ja Tartusse. Ometi oleme riigina tahtnud jõuda järele just Põhjamaadele. Alles ütlesite siin, et maksukoormus on Põhjamaades 43%, mis on tunduvalt kõrgem kui Eestis, ja samas ütlesite ka seda, et Euroopas on keskmiselt 39% SKT-st. Kui te olete kohtunud oma ametikaaslastega Euroopas, siis kas maksukoormus on tulnud teemaks ning mis on eri riikide seisukohad maksu- ja võlakoormuse küsimustes?
Aitäh, austatud aseesimees! Head kolleegid! Inimesed, kes meid kuulavad-vaatavad! Üks väga muret tekitav suundumus Eesti ühiskonnas on see, et kui sa midagi räägid Eesti oma rahva huvide kaitsmisest, siis sind hakatakse kohe tembeldama Putini käsilaseks ja nii edasi, erinevate väga värvikate, iseloomustavate sõnadega. Ja sama kahjuks peab ütlema ka sellesama eelnõu kohta. Oleme siin võinud lugeda, ka eile näiteks, erinevaid tõlgendusi, et kõik, kes seda eelnõu ei toeta, on kuidagi sõjapõgenike aitamise vastu ja nii edasi selles värvingus. See ei vasta üldse tõele. See seaduseelnõu ei ole ju tegelikult otseselt seotud nende sõjapõgenikega, vaid selle seaduseelnõuga me tegelikult tahame alla viia Eestis palgataseme ja vähendada tulevikus palkasid. Eile saime teada, et tegelikult ju puudub analüüs. Eelnõu ettekandja pidi tunnistama, et puudub analüüs, mis saab selle seaduse vastuvõtmise korral viie või kümne aasta pärast, kui palju tegelikult peab hakkama Eestist välja rändama neid inimesi, kes täna siin töötavad. Seda [analüüsi] ei ole. Siia juurde räägiti mitmel korral demagoogiliselt, et eelmine, hea valitsus algatas selle eelnõu ja nüüd siis järsku ei taheta toetada. Sellist juttu ei ole paslik rääkida. Siin on kõlanud kordi ja kordi jutt, et sellest eelnõust, mis eelmise valitsuse ajal algatati, on alles 70%. See protsendiga mängimine ei maksa mitte midagi, kui muudetakse ära selle eelnõu või üldse ükskõik millise eelnõu tegelik eesmärk ja sisu. Muudatus võib-olla ka 2%, aga kui eelnõu mõte on täiesti teine, kui algselt oli, siis ei ole maksa rääkida, kui palju protsentides on eelnõu muutunud ja kui palju ei ole muutunud. Ja see on tõsine probleem, et me ei analüüsi asju, meil analüüs puudub, me ei saa aru tegelikult, mida see meile kaasa toob. Sisuliselt me vähendame Eestis palgataset. Me teame kõik neid lugusid, et ka praegu on kiusatus varasemalt töötanud välistööjõudu välja vahetada ja võtta nüüd uues olukorras tööle odavamad inimesed. Kas see ongi see, mida m
Lugupeetud esimees! Auväärsed kolleegid! Eelmise sõnavõtu peale tuli mulle meelde, et seoses meie õigusleksikaga, õiguskeelega on vihjatud ka sellele, et mine sa tea, võib-olla sellega alateadlikult üritatakse elus hoida õigustekstide ja keerukate sõnakombinatsioonide n-ö preestreid, kõikvõimalike õigustekstide lihtinimeste tarvis tõlgitsejaid, et nende leib ei kaoks. Mine tea! Aga asja juurde! Alustan õiguskomisjoni istungist ja protokollist nr 200 teisipäevast, 6. novembrist. Istungi juhataja oli Jaanus Karilaid, protokollija Tiina Kärsna. Päevakorra teine punkt oli "Tsiviilseadustiku üldosa seaduse ning võlaõigusseaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja rahvusvahelise eraõiguse seaduse rakendamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (627 SE I)". Kõlas ilusti! Kutsutud olid Riigikogu liige Jüri Adams, Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna eraõiguse talituse juhataja Indrek Niklus ja Riigikogu Kantselei avalike suhete osakonna pressinõunik Kristi Sobak eraldi selle päevakorrapunkti arutelu juurde. Komisjoni liikmetest võtsid istungist osa Uno Kaskpeit, Hardi Volmer, Külliki Kübarsepp, Raivo Aeg, Toomas Paur, Toomas Vitsut ja Urve Tiidus, ka osalesid Carina Rikart kui nõunik, Linnar Liivamägi kui nõunik ja Raini Laide kui nõunik-sekretariaadijuhataja. Puudusid Mati Raidma, Olga Ivanova ja Vilja Toomast. Indrek Niklus märkis, et kõnealune eelnõu muudab jõustunud kohtulahendi või muu täitedokumendiga tunnustatud osade nõuete aegumistähtaega. Kehtiva õiguse kohaselt aeguvad kõik täitedokumendiga tunnustatud tsiviilõiguslikud nõuded ühetaoliselt kümneaastase tähtaja jooksul. Eelnõu eesmärk on sätestada, et kahju õigusvastasest tekitamisest tulenevate n-ö deliktiliste nõuete ja kriminaalmenetluse raames esitatud tsiviilhagi alusel välja mõistetud nõuete aegumistähtaeg pikeneb kümnelt aastalt 20-le. Muudatusega kaasneb võimalus, et teatud nõuete maksimaalne aegumistähtaeg saab katkemisi arvestades olla kuni 40 aastat. Jüri Adams juhtis tähelepanu, et Eesti õiguster
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud minister! Minu küsimus on rubriigist, et vana kaevu ei tasu enne kinni ajada, kui uus valmis ei ole. Teatavasti toimub kriiside reguleerimine meil ametkondade koostöös. Arvestades, et haldusreformi teema võib meil veel väga pikka aega paigal seista, ja teades, et maavanematel on Vabariigi Valitsuse seadusest tulenev kohustus korraldada kohalike riigiasutuste koostööd, kas ei oleks siis kohaliku elanikkonna turvalisuse huvides mõttekas taastada maakondlik kriisireguleerimise võimekus ja maakondlikud kriisikomisjonid?
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud härra minister! Ma tean ainult ühte Eesti patsienti, kes on välismaal operatsiooni tegemas käinud, ta kas ei jaksanud siis enam järjekorras seista või ei usaldanud Eesti arste. See oli president Ilves. Huvitav oleks teada aga üldisemat statistikat. Kui mitmele patsiendile maksis haigekassa 2012. aastal kinni ravi välismaal ja millise protsendi nad moodustavad kõigist neist, kes samal aastal Eestis raviteenust said? Sellega seonduvalt veel üks küsimus: mitu välismaa patsienti sai eelmisel aastal Eestis raviteenust?
Suur tänu! Hea riigikontrolör! Aitäh ettekande eest ja suur tänu peaaegu kümme aastat kestnud koostöö eest! Küsimus on mul selline. Ettekanne oli küll päris tumedates toonides, ka väljas on näha, et toonid on tumedad. Aga kas sa võid meile kõigile öelda, kas see kümme aastat on olnud ainult tumedad toonid? Sa oled riigikontrolörina näinud ju pikka arengut. Kas on midagi ka paremaks läinud või on olukord kogu aeg ainult kukkunud ja kukkunud? Aga kuhu ta kukkuda sai, ega ta ju kõrgelt ei saanudki alustada.
Aitäh! Ma ei näe siin olulist probleemi. Peale seda, kui omavalitsused ühinevad, kahtlemata kasvab valijate arv ja kasvab tõenäoliselt ka volikogu suurus. Kohalikel valimistel, nagu ma juba osutasin, ei ole mingeid olulisi kandideerimispiiranguid. Kui tekitada piirang, et üks nimekiri või kaks nimekirja kusagil omavalitsuses ei oleks ebaproportsionaalselt pikad, siis see pigem avardab poliitilist mängumaad ja loob paremad võimalused pluralistliku poliitika ja erinevate nimekirjade kujunemiseks. Aitäh! Kui ma küsimusest õigesti aru sain, siis te peate silmas teoreetilist olukorda, kus ühel ja samal erakonnal – eeldatavalt erakonnal – on ühinevates omavalitsustes volikogu liikmeid rohkem, kui oleks kahekordne volikogu liikmete arv omavalitsuses pärast ühinemist. Ma pean seda teoreetiliseks võimaluseks. Aga kui teil on kahtlus, et see võib takistuseks kujuneda, siis ma eespool juba osutasin, et selle üle võib vaielda, kas kõnealune kordaja on kaks volikogu koosseisu suurust või 2,5. Seda võib muuta, nii et seda kahtlust edaspidi ei tekiks. Aga see siin ja seal üle piiri minemise praktika ei ole hea. See piirang Riigikogu valimistel on ennast minu arvates kenasti õigustanud ja ma arvan, et see õigustab ennast ka kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel. Seda sõltumata sellest, kas omavalitsusreform suudetakse läbi viia või ei suudeta, kas omavalitsused suudavad ühineda või mitte. Aitäh! Jah, mul on ettekujutus olemas, kuidas võib teha otsuse selle kohta, kui suur on volikogu koosseis. See tõepoolest sõltub omavalitsuse suurusest. Kui te kahtlustate siin mingisugust nn omaotsustuskadu, siis see on kindlasti aspekt, millest haldusterritoriaalse reformi puhul tuleb rääkida. Ma tean, siin on räägitud osavaldadest, halduskogudest, aga minu tähelepanek on küll see, et Tallinnas on halduskogude mudel töötanud halvasti. Siin võib olla sisulisi argumente, mis omavalitsusreformi käigus esile tulevad, aga praegu me oleme paraku sellises olukorras, kus haldusterritoriaalset reform
Aitäh, austatud koosoleku juhataja! Hea ettekandja! Mul oli võimalus uudistest kaks korda näha, kuidas kapten Piht ja tantsijatest kaksikõed tulid välja väikebussist ja sisenesid majja. Nad olid lisatud nimekirja, kuid hiljem sealt kustutatud. Sama klippi nägi kapten Pihti kolleeg ja sõber oma meeskonnaga, kes oli Saksamaal uut laeva vastu võtmas. Hiljem see klipp kõrvaldati uudistest. Kui reaalseks te peate võimalust, et kapten Piht tõmbas ise ennast nimekirjast maha ja kadus koos kolleegidega vabatahtlikult – ma toonitan, vabatahtlikult – ning lisaks lasi ise uudistest klipi eemaldada?
Aitäh selle küsimuse eest! Kindlasti on kutselise kalapüügiga tegelevate isikute seas nii merel kui ka siseveekogudel neid rikkujaid. Aasta jooksul on neid umbes 30–40, kes ei saa seda toetust taotleda. See, et ta kohalduks ka vastavalt siseveekogudele, on minu arvates mõistlik, et kõik kalamehed tunneksid end seaduste ees võrdselt. Aitäh, hea küsija! Ettepaneku tegemise võimalus maaelukomisjonile on sul ka olemas. Maaelukomisjonis ei toimunud meil ka seda arutelu, kes on kõvem kalamees või jahimees.
Lugupeetud istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Kuulates siin neid kõnesid, ma võib-olla võtaks seda siirast usku ja emotsiooni pisut maha ja tuletaks ühte olulist nüanssi meelde. Lapsed sünnivad vanemate tunnetest ja soovist lapsi saada. Mitte ükski komisjon ei saa käskida ega ükski määratud kvoot öelda, kui palju ja millal keegi peaks lapsi saama. Öeldakse, et laste kasvatamiseks on vaja tervet küla. Ja nii ka siin. Arvata, et üks komisjon kõrvaldab kõik takistused, millega riigil ja peredel tuleb laste saamisel ja nende kasvatamisel silmitsi seista, on naiivne. Selleks on vaja kõikide komisjonide koostööd, sünergiat, et luua paremad võimalused laste sünniks, elamiseks ja arenguks. Head ideed, lahendustele keskendumine ja koostöö on see, mis annab tulemuse. Ja headest algatustest Eesti ajaloos juba puudust ei tule, näiteks meie vanemahüvitis on Euroopas üks heldemaid hüvesid lastega peredele. Ma mõtlen, et kui oleks võimalus anda näiteks perepoliitika Oscar, siis meie vanemahüvitis selle kindlasti ka võidaks. Samuti lasterikaste perede toetus ja alates kolmikutest mitmike toetamine. Need on riigipoolsed võimalused, mis on mõjutanud positiivselt sündimust ja aidanud lastega peresid. Tehtud on need asjad aga Sotsiaalministeeriumi ja sotsiaalkomisjoni koostöös, mitte rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjonis. Head kolleegid! Meie ees seisavad suured väljakutsed. Riigi ülesanne on pakkuda võimalust ja tuge, mitte 100 000 eurot maksvat komisjoni, mis ütleb, kuidas naised peaks hakkama kiiremini sünnitama. Meil tuleb leida paremad ja efektiivsemad lahendused, mis arvestavad iga perega, nii suure kui ka väikesega, nii traditsioonilise pere kui ka üksikvanema ja kärgperega. Omast kogemusest võin öelda, et üheks väljakutseks on paremad ja hästi läbimõeldud avalikud teenused lastega peredele, et vanemal oleks lihtsam ja mugavam pere- ja tööelu ühildada. Meil tuleb järgmistel aastatel senisest rohkem toetada emasid, sest just nemad on koroonakriisis kõige enam pih
Hea juhataja! Head kolleegid! Mul on järgmised märkused. Üldiselt arvan, et ei oleks midagi hullu, kui komisjonipoolne kaasettekandja pärast seda, kui ta on täitnud oma ettekande kohustusliku osa, mis on Vabariigi Valitsuse arvamuse selgitamine rahvasaadikutele – see on õige ja nii peabki tegema –, ütleb sel juhul, kui ta ise seda arvamust ei jaga, et tegemist on jamaga. Et mingi suvepraktikant on selle kokku kirjutanud ja tegelikult komisjon ei toeta eelnõu hoopis mõnel teisel või kolmandal põhjusel. See pole häbiasi. Praegu oli kolleeg Sõerdist natuke kahju. Eks me meelega kiusasime sind ja sa said meie arvamust Vabariigi Valitsuse arvamuse kohta praegu oma nahal tunda. Aga see on üks osa laiemast plaanist, seda ma sulle ütlen. Teisest küljest on asi tõsine. Kogumispensionide teema on ju laialt üleval ja oli viimasel nädalalgi. Ei ole mingi saladus, et sellel süsteemil on omad puudused. Ma võin teile öelda, et teinekord mul tekib meeletu kihk ka selles võitluses osaleda, ja ma arvan, et suudaksin seda süsteemi ise võib-olla veel paremini kritiseerida kui kõik kriitikud kokku. Ma olen jätnud selle tegemata sellel lihtsal põhjusel, et midagi paremat ei ole ka keegi kuskil välja mõelnud. Teisisõnu, sellele probleemile, mis üleminekul põlvkondade solidaarsuse Bismarcki süsteemilt väheneva rahvastiku tingimustes pensionide väljamaksmisele on tekkinud, ei ole kuskil paremat lahendust leitud. Ma arvan, et Eesti üks tee võiks olla see, et lisaks esimesele sambale, mida on vaja remontida, ja teisele sambale, kus liituvus on väga tõsine ja arvestamisväärne, me elavdame kolmandat sammast. Ma ei tea, mis see tööpension on, kas ta on siis täielikul kujul neljas sammas või ei tea mitmes veel – selles sambasüsteemis sobiks öelda, et ta on parasjagu kaks ja pool, ta on kuskil teise ja kolmanda vahepeal –, aga ka talle tuleb luua võimalused. Loomulikult on tähtis usaldusküsimus. Tänastes tingimustes arvata, et peale masu on usaldus kogumispensionifondide vastu suur, oleks naiivne.
Aitäh, austatud esimees! Härra minister! Regionaalministri valitsemisalas koostati 6. märtsil 2013 omavalitsusreformi kava, kus muu hulgas oli esitatud reformi elluviimise ajakava. See nägi ette, et detsembris 2013 võtab Riigikogu vastu omavalitsusreformi elluviimise seaduse. Praegu on käimas Riigikogu selle aasta viimane istunginädal, aga nimetatud seaduseelnõust pole midagi kuulda. Mis seisus on omavalitsusreformi elluviimise seaduse eelnõu ettevalmistamine ja kunas võiks see jõuda Riigikogusse? Aitäh, proua juhataja! Härra minister! Sellessamas kavas, millest me räägime, on kirjutatud, et te saatsite küsimustiku eri mudelite kohta omavalitsustele, omavalitsuste katusorganisatsioonidele, maavalitsustele, ekspertidele jt. Te saite 67 vastust, millest 32-s üheselt pooldati tõmbekeskuste mudelit. Tegelikult sai tõmbekeskuste mudelile tuginev omavalitsusreformi kava nendelt, kellele te küsimustikud saatsite, 12–13%-lise toetuse ja sellel kaval puudub ka teie valitsuspartneri aktsept. Kas sellega on mõistlik jätkata või on ikkagi vaja enne tegevuse jätkamist selgitada, milline suund on õige ja selline, mida kõik aktsepteerivad? Aitäh, proua esimees! Härra minister! Nagu te ütlesite, inimene mõtleb, aga jumal juhib. Ma olen nõus, et elu läheb edasi. Te teate väga hästi, et praegu uuendatakse maakondade arengustrateegiaid, sest tulemas on uus Euroopa Liidu rahastamisperiood. Aga mul ei ole veendumust, et see tõmbekeskuste kava on kõige aktsepteeritavam. See ei ole nii, selle kava toetus on suhteliselt väike. Kuidas te arvate, kas on mõistlik sellise omavalitsusreformi kava põhjal, mis pole leidnud ühest ja selget toetust, planeerida maakondlikke investeeringuid, teadmata, mis suunas meie kohaliku tasandi halduskorraldus kujunema hakkab?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus on oma olemuselt üks Eesti riigi alusseadusi. See on üks suur kivi meie riigi vundamendis. Seetõttu ei tohi selle seaduse eelnõu menetleda vähese või simuleeritud kaasamisega, pealiskaudselt, kiirustades ja kohalikele omavalitsustele järjekordselt pähe istudes. Ometi just seda me praegu siin teeme. Tundub, et paari koalitsioonipoliitiku mundriau ja populistlikud lubadused on tähtsamad kui põhi- ja gümnaasiumihariduse elujõud ja tulevik. Alustuseks kaasamisest. Kahetsusväärselt on selle eelnõu puhul kasutatud pseudokaasamise taktikat, mille Res Publica kunagi Riigikokku tõi. Selle esimene rakendus oli maavanemate määramise uus kord, kus valitsuse esitatud kandidaadi kohta kuulati ära omavalitsuste arvamus ning lasti neil isegi poolt või vastu hääletada, kuid nende arvamus ei olnud valitsusele kuidagi siduv ning valitsus otsustas ikka nii, nagu varem oli kokku lepitud. Nii on ka selle eelnõu kohta saanud oma arvamust avaldada väga lai ring inimesi, haridusvaldkonna vabakonna esindajatest kuni omavalitsusliitude esindajateni välja. Paraku nende arvamusega tegelikult arvestatud ei ole ning igasugune jutt heast seadusloome tavast ja kaasamisest ei ole selle eelnõu puhul lihtsalt siiras. Elegantse kergusega asendatakse kogu seaduse tekstis mõiste "pedagoog" mõistega "õpetaja". Nii välistatakse riigi senine vastutus kooli tugispetsialistide, nagu logopeedide, psühholoogide, sotsiaalpedagoogide ja eripedagoogide palga eest. Ära kaob ka koolis vajalik abiõpetaja või õpetaja abi mõiste. Tundub, et minister on liiga palju Oskar Lutsu "Kevadet" lugenud. Kust muidu pärineb arusaam, et koolis on lisaks õpetajale veel köstri-nimeline tugispetsialist ja selle koha ärakaotamine ei ole suur probleem? Või on ta äkki kinni oma põlvkonna koolikorralduses, kui lisaks õpetajale oli ametis ka palgaline tugispetsialist, kelle ametinimetus oli pioneerijuht? Tegelikult ei usu ma, et minister Aaviksoo eitaks tugispetsia
Aitäh, austatud esimees! Kuna tegemist on väga olulise muudatusettepanekuga, see puudutab välismaalastele makstava töötasu suurust, siis palun seda muudatusettepanekut hääletada. Lisaks sellele palun võtta kümme minutit vaheaega ja viia enne hääletamist läbi kohaloleku kontroll. Aitäh! Seegi on väga oluline muudatusettepanek. See paneb ette, et välismaalasele, kellel on kriminaalne taust, võib loobuda elamisluba andmast. Ma palun seda muudatusettepanekut hääletada, võtta kümneminutiline vaheaeg ja enne hääletamist läbi viia ka kohaloleku kontroll. Aitäh, austatud eesistuja! See muudatusettepanek räägib sunni kohaldamisest juhul, kui välismaalane keeldub biomeetriliste andmete võtmisest viisataotluse esitamisel. See on väga oluline punkt ja ma palun panna see muudatusettepanek hääletamisele. Palun ka kümme minutit vaheaega ja enne hääletamist kohaloleku kontrolli. Aitäh! Kuna see muudatusettepanek on tehtud õigusselguse huvides välismaalasest elaniku pikaajalise elamisloa kehtetuks tunnistamise kohta, siis ma palun seda muudatusettepanekut kindlasti hääletada. Enne seda aga palun teha kümneminutiline vaheaeg ja seejärel viia läbi kohaloleku kontroll. Aitäh, austatud eesistuja! See muudatusettepanek välistab pikaajalise elamisloa andmise välismaalasele, keda on karistatud Eestis riigivastase tahtliku kuriteo eest mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis või väljaspool Euroopa Liitu tahtliku kriminaalkuriteo eest ja kelle karistus ei ole kustunud. See on väga-väga oluline muudatus ja ma tõsiselt palun, et see läheks hääletamisele ja et head kolleegid seda toetaks. Palun võtta ka kümme minutit vaheaega ja enne hääletamist viia läbi kohaloleku kontroll. Aitäh! Meie kodu- ja töökorra seaduse § 83 ütleb, et fraktsiooni esimees või aseesimees võib nõuda kuni kümneminutilist vaheaega, § 76 ütleb, et täiendava istungi ajal kontrollitakse kohalolekut, kui mõni Riigikogu liige kohaloleku kontrolli nõuab, ja § 106 ütleb, et istungi juhataja paneb hääletusele need muudatusettepanekud, m
Aitäh, austatud esimees! Mina olen nüüd küll nädal aega siin Riigikogus olnud, aga olen vist juba neljas kord siin, olen siit läbi käinud. Mul on vanast ajast meeles, kuidas ettekandeid tehakse. Kõigepealt on esimene lugemine, siis tulevad ettepanekud, siis on teine lugemine, mis ettepanekuna lõpeb teise lugemise lõpetamisega, ja nii edasi. Ma ei kuulnud seda kõike täna. Täna ma sain teada sellest esimesest lugemisest, ettekandja Odinets kandis ette selle, mis oleks pidanud olema esimesel lugemisel. Aga teine lugemine – see, mida komisjon tegelikult arutas –, uskuge mind, meie komisjoni istung kestis võib-olla 45 minutit, tänane teine lugemine ja Odinetsi ettekanne oli peaaegu poolteist tundi. Minul oli täiesti segadus ja selline tunne, et kas me hääletasime nii või me ei hääletanud nii, kas see ettepanek oli nii või ei olnud nii. Tegelikult ma väga paluksin, et oleks midagi konkreetset, mis tegelikult toimus teisel lugemisel, kuidas hääletati, kes oli poolt, kes oli vastu, ja kui vaja on, siis tulevad uuesti ettepanekud, millele oldi vastu, siia saali hääletamisele. Nii et igal juhul, ma ei tea, võib-olla see kõik on muutunud, aga minu jaoks oli see väga uus kogemus.
Aitäh! Ma palun igaks juhuks kolm minutit lisaaega. Head kolleegid! Natura ala on sihuke huvitav ala. Keskkonnaamet ütleb alati, et Natura ala pindala on alla Euroopa keskmise. Tõsi! Aga kui vaadata, kui palju metsamaast on meil range kaitse all, siis oleme kolmandal kohal Liechtensteini ja Itaalia järel. Igaüks näeb seda, mida ta näha tahab. Hiljutine Natura ala kehtestamine on käinud üsna imelikke radasid mööda. Metsameestele on Keskkonnaamet selgitanud, et peamine põhjus Natura ala laiendamiseks on Euroopa Komisjoni rikkumismenetluse algatamine juunis 2021. Erametsaliidu järelepärimisele minule teadaolevalt on Keskkonnaministeerium vastanud, et see ei ole põhjus. Euroopa Komisjoni reeglite järgi ei ole Natura alal metsa majandamine keelatud. Seda tuleb lihtsalt teha mõistlikult. Metsameestele lubati, et enne kui Natura ala kehtestatakse, nendega seda arutatakse. Tegelikult, kui nendega kokku saadi, siis pandi nad lihtsalt fakti ette, et nii on ja nii jääb. Nii nagu Heikigi ütles, jälle näeme, et Eesti on ikka paavstim kui paavst ise. Nüüd majandustegevusest. Ma küsiksin, kas meil on eelmiste Natura alade kohta analüüsi, mil moel majandustegevus on neid alasid mõjutanud. Mina neid analüüse näinud ei ole. Aga võib-olla on see minu viga, ei oska öelda. Ka mina mäletan Natura tegemise aega. Siis oli see idee ja eesmärk hoopis midagi muud, sellepärast et Natura aladel oli toetus natukene suurem ja toetuste kriteeriumid olid nõrgemad. See oli see põhjus tol korral. Jälle jõuame sinna, et korralikke ja aktsepteeritavaid mitmest aspektist lähtuvaid analüüse meil ei ole. Me kas teeme otsuseid teadlikult või järjekordselt emotsionaalselt, nii nagu kellelegi tundub, et on õige. Ja jõuamegi sinna, et metsa majandamine on igal juhul patust. Kagu-Eestis, Kesk-Eestis on metsa majandamisega seotud ligikaudu 24% või 25% elanikest. Kas ütleme neile inimestele, et minge sinna, kus metsa ei ole? Ehk õnnestub teil kuskil kuidagi ellu jääda. Ärme räägime siin enam regionaalsusest ja s
Kallid kolleegid! Me arutame siin täna seadusmuudatuste paketti, mis on tegelikult selline kergelt rebenenud lapitekk: mõned paigad sellel on ilusad, mõned koledad ja mõned üldse puudu. Siin on seadusparandusi, ideid ja uusi mõtteid, mis teevad meie poliitika inimlikumaks ja selgemaks, kuid siin on ka pakkumisi, ideid ja regulatsioone, mis ei võta üldse arvesse reaalset maailma, kus me elame ja tegutseme. Kasulike ideede hulgas on siin näiteks kohanemisprogramm, mis loodetavasti aitab inimestel saada teadmisi sellest, millised on siinsed toimimisviisid, milline on õigusruum ja kuidas siin tegutsetakse. Teine positiivne asi on kindlasti kohtumenetluse ja väljasaatmismenetluse selgitamine. Nimelt, kui me oleme otsustanud, et ühele või teisele inimesele ei saa me paraku rahvusvahelist kaitset võimaldada, siis ei jäta me teda igavesti kuhugi limbosse, vangi ega Calais" džunglisse, vaid ütleme, et, jah, paraku meie sulle kaitset ei võimalda, me saadame su välja, me saadame su tagasi sinna, kust sa tulid. See tekitab õiguskindlust. Teiselt poolt arutame me täna paraku ka ebarealistlikke nõudmisi. Ma räägin keeleõppenõudmistest. Kui me paneme inimesele kohustuse, et ta peab midagi tegema – näiteks meie seadusi täitma ja meie keelt õppima –, siis see tähendab, et talle tuleb see ka realistlikult võimalikuks teha. Meil aga ei olegi sellist metoodikat, kuidas ikkagi õpetada eesti keelt võõrkeelena inimestele, kes näiteks ei ole kirjaoskajad. Saabuvad inimesed võivad tulla väga erineva keelekeskkonnaga paikadest, aga meie lööme neid kõiki ühe lauaga ning seda olukorras, kus me isegi oma riigi pikaajalistele elanikele ei ole suutnud korralikku ja toimivat keeleõpet tagada. Me esitame selgelt nõudmisi, mille täitmist me riigina ei üritagi kuidagi võimaldada. See ei ole kindlasti riigimehelik ega ka mõistlik. Nüüd viimane ja kõige olulisem asi. Need muudatused ja ideed, mida me siin täna arutame, ei vasta, ma arvan, sellele, mida Eesti kodanikud praegu meilt siin Riigikogus kõige
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikohtu liikme kandidaat! Sellest kõnepuldist on meile töösoovitusi jaganud ja muid ettepanekuid teinud ka endine Riigikohtu esimees Märt Rask. Üks tema tungivaid soovitusi oli see, et seadusandja parlamendi näol ei kiirustaks seaduste muutmisega. Ta rõhutas, et järjepidevus ja tasakaal on olulised ning iga esimest viga ei peaks kohe ruttama parandama – enne tuleks mitu korda mõelda ja siis alles asuda seadust muutma. Täna on meil päevakorras pensionide süsteemi muutmine. Kehtima hakanud seadust pannakse ette muuta nõnda, et praegu pensionil olevate inimeste pension jääb vanemapensioni võrra väiksemaks. Mida teie arvate sellisest järjepidevusest?
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Lubage alustuseks teiega koos nii kurvastada kui rõõmustada. Mul on väga kahju, et rahandusminister on võtnud kriitikat eelarve pihta lausa solvanguna, nagu ta täna siin ütles. See ei olnud kindlasti kriitikute eesmärk. Me oleme tahtnud rääkida eelarvest, mitte rahandusministrit solvata. Teisest küljest on mul hea meel, et vaatamata sellele kriitikale ei saa mind Riigikogust välja heita. Trummipõrina asjus – loomulikult, küsimus ei ole selles, et maksuvabasid reedeid tegelikult ei ole, on heal juhul ajavahemik laupäeva ennelõunal umbes kella 10-st kuni 11.30-ni. Aga selle eelnõuga on tõesti kaasas käinud ühtpidi tavapärane jutt teemal "Raha ei ole" ja teistpidi kange soov näidata, et seda raha, mida ei ole, on kuidagi mõistlikul moel püütud jagada. Eile sai meelega ministri käest küsitud, mis võiksid olla kohad, kus opositsioon saaks valitsusele appi tulla soovitustega, kuidas tulusid suurendada ja mitte kogu aeg põhjendada äraütlemisi sellega, et raha ei ole. Minister – ma ei tea, kas ootamatusest – pakkus välja lahenduse, mis ei lähe riigieelarve baasseadusega kokku: ta teatas, et võiks SKT kasvu kasutada. Tõesti, riigieelarve menetluse juures me seda kasutada ei tohi. Võib mõelda ka teistele vahenditele, millega tulusid suurendada ja mida samuti riigieelarve arutelul kahjuks tuluallikana kasutada ei saa. Ma soovitan kõigil Riigikogu liikmetel, mitte ainult rahanduskomisjoni liikmetel, kes on nii võimuliidu kui opositsiooni esindajad ning väga tihedas ja meeldivas läbikäimises meie Maksu- ja Tolliametiga, lugeda ühte eilset uudist, mis lühidalt kokku võttes kõlas nii. Tallinnas kontrollis maksuamet juba mitmendat korda ühte ehitusobjekti. Seal töötanud 15 töömehest oli tööleping kahel, ülejäänud 13-st 11 meest töötasid esimest päeva ja kaks esimest kuud, nendel töölepinguid ei olnud. Ettevõtetes, kus nad töötavad, on keskmine palk 140 eurot kuus. Kes seda usub? Maksuamet ei usu, Riigikogu rahanduskomisjon ei usu, aga me aruta
Suur tänu, hea juhataja! Otse loomulikult on kõnealused teised valimised presidendivalimised Prantsusmaal. Ma vaatasin ühte väga populaarse BBC vestlussarja "Hardtalk" saadet, kus üks mees, kes oli omal ajal n-ö vahemeheks tülis president Sarkozy ja Dominique de Villepini vahel, ütles nii, et ärge unustage, noormees, et teil seal Suurbritannias on demokraatia ja meil Prantsusmaal on monarhia. Sellega ta tahtis öelda, et presidendi võim Prantsusmaal on tõesti äärmiselt ulatuslik ja tugev. Nüüd, vaatamata sellele, et on uus president, ikkagi kehtib Viies vabariik ja kõik needsamad lepped on jõus. Ma tunnen huvi, kas nüüd, enne järgmist ülemkogu istungit on juba teada kohtumisi kantsler Merkeliga, mis tegelikult annaks esimese indikatsiooni, mis hakkab Prantsusmaa-Saksamaa teljel juhtuma.
Aitäh! Kõigepealt, see tarneahelate lühendamine algab võib-olla kõige lihtsamal kujul riigihangetest, mille korral kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja muud riigihankekohuslased tellivad kodumaist toitu, seavad selle tingimuseks. Me teame, et Euroopa Liidu avatud turu tingimustes ei saa seda teha nimeliselt, riigina, küll aga on võimalik seada kaugusepiiranguid, kui kaugelt midagi tuuakse. Teine pool, kuidas see võiks jõuda inimesteni kodudes, on pisut keerulisem. Aga ma usun, et kuigi turu on vallutanud suured kaubanduskeskused, mõtlevad meie nutikad inimesed varsti välja mingisuguse äpi, mille kaudu on võimalik tellida ka talutoodangut väga mugavalt ja kodu lähedalt. Oma olemuselt ei ole see äpp ju midagi keerulist, see on samasugune äpp nagu Uber või Bolt või mingid muud sellised äpid, mis näitavad, kus on kõige lähemad võimalused, ja tõenäoliselt saab seal pakkuda ka kohaletoomist. Aitäh! Kõigepealt, valitsus ju tegeleb vesinikustrateegiaga, nii et selles suhtes on see nagu lahtisest uksest sissemurdmine. Loomulikult võiks vesiniku pikaajaline areng ja visioon olla paremini lahti kirjutatud. Minu hinnangul võiks õige koht selleks olla energiamajanduse arengukava ja see oleks võinud mingisuguse visiooniga seal sees olla juba viis aastat tagasi. Ja kuna meie energeetiline olukord on viimasel ajal drastiliselt muutunud, siis ma usun, et mõistlik olekski energiamajanduse arengukava lahti võtta ja kirjutada see ümber vastavalt uutele oludele ja nägemustele ning kaasata sinna ka vesinik. Ma arvan, et Eestis on tootmisvõimekust piisavalt, et alustada vesinikuenergeetika kasutamist, vesiniku kasutamist bussides, rongides või laevades. Aga selleks, et jõuda kas või 2%-ni, nagu ma siin viitasin, on muidugi võimekust juurde vaja, kui me tahame just rohelist vesinikku saada. Üks võimalus seda saavutada on kasutada meretuuleparke, kus võiks kohe toota vesinikku ja siis transportidagi seda energiat sealt tuulepargist mandrile vesinikuna, mitte elektrina. Aga lisaks rohel
Kolm minutit lisaks, palun! Aitäh, hea eesistuja! Head kolleegid ja auväärt tehniline personal! Kõigepealt ma ütlen seda, et seadusandjatena ja rahvaesindajatena peame me ikkagi lahendatavaid küsimusi vaatama kompleksselt. Ega selline demagoogia ei vii edasi ühegi küsimuse puhul, eriti aga rändeprotsesside puhul. Rändeprotsesside puhul on süsteemne lähenemine eriti oluline. Kui sõnastada meie välismaalastepoliitika, siis see peaks olema lojaalse kodanikkonna kujundamine ja migratsioonisaldo hoidmine tasemel, mis ei ohusta eesti rahvuse ja kultuuri säilimist. Ma ei räägi siin küll ajaloolasena, aga rändepoliitikat käsitledes ei saa me ikka mööda nendest okupatsiooniaegsetest rändeprotsessidest, mis teatavasti kujundasid meil erakordselt suure välispäritolu rahvastiku osakaaluga ühiskonna. Toona rändevood kõikusid, aga veel 1980. aastatel tuli meile keskeltläbi aastas sisse 30 000 inimest väljastpoolt ja lahkus 25 000. Ehk migratsioonisaldo oli 5000-ga plussis. Kahjuks peame ütlema, et kui mitte arvestada Eesti ja teiste Euroopa Liidu kodakondsusega isikute rännet, mis on enam-vähem tasakaalus, siis tuli Eestisse 2019. aastal ka ligikaudu 5000 inimest rohkem, kui siit lahkus, ehkki see rändekäive oli väiksem: sisse tuli umbes 18 000 ja välja läks üle 13 000. Rändesaldo on samas suurusjärgus. Nüüd ma julgen ajaloolasena arvata, et just omaaegse massiimmigratsiooni tõttu kujunes meie vabaduspüüe sedavõrd tungivaks. Poliitikuna julgen arvata, et see meie hoiak ei ole muutunud. Mu poliitikujulguse taga on ka uuring, mille kohaselt ligi 80% Eesti elanikest arvab, et mujalt võiks Eestisse elama tulla piiratud arvul inimesi, väga vähe inimesi või üldse mitte. Küsimus ei ole selles, et me peaksime sisserännanuid kuidagi endast halvemaks, vaid ikkagi Eesti põhiseaduse täitmises. Põhiseaduse kohaselt peab meie riik tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade. Kui me ei suuda immigrante Eestisse integreerida, siis ei ole see halb mitte ainult põlisrahvastikule,
Suur aitäh! Austatud Riigikohtu liikme kandidaat! Ühes küsimuses, mis esitati pisut süüdistavas kõneviisis, nähti teis praeguses vastaja rollis natukene liiga palju poliitikut. Siin on tõenäoliselt üsna suur erinevus Eesti ja USA vahel, sest seal on täpselt teada, et kui üks riigikohtunik ära sureb, siis balanss muutub, st on täpselt teada, kes on konservatiivid, kes on liberaalid. Nii et ei olegi veel päris selge, kas kramplik eemalehoidmine poliitikast ongi väga õige. Meie poliitilisel maastikul on jälle võib-olla rohkem probleem nende poliitikutega, kes kipuvad olema kohtumõistjad. Minu küsimus on aga selline: mis teemal te kirjutate doktoritööd?
Lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Me räägime täna Eesti tuleviku seisukohalt väga olulisel teemal. Tahtsin küsida ja rääkida ikkagi õpetajate palkadest, sest kindlasti palk on õpetajatöös väga oluline motivaator, kuigi mitte ainus. Tahaksin teada teie seisukohti, kuidas meie õpetajate järelkasvule, uute õpetajate leidmisele aitab kaasa valitsuse otsus külmutada õpetajate palgad neljaks aastaks ja seda olukorras, kus õpetajate alampalk juba täna on jäänud riigi keskmisest palgast päris tublisti maha.
Tänan! Eelnõu mõte on selles, et klassijuhatamine peab mahtuma õpetaja 35 töötunni sisse. Tavapäraste korraliste tööülesannete täitmist enam lisatasu eest kokku leppida tõepoolest ei saa. See on kantud töölepingu seaduse loogikast, mille järgi tuleb sõlmida kokkulepe, et kogu töö tehakse ära nädala töötundide sees. Lisatasu maksmine saab kõne alla tulla tõesti vaid erakorraliselt ületunnitööna tehtava töö eest. Loomulikult tasustatakse seda tööd erakorraliselt. Täpsuse huvides tuleb öelda, et klassijuhatamine on ka kehtivas seaduses väga hõredalt reguleeritud, kuigi praegu on selle eest tõesti fikseeritud eraldi tasu. Aitäh! Jah, me arutasime seda, nagu sa tead, õige mitmel korral. Toetust ei leidnud see ettepanek, mida sa ise praegu refereerisid ja millest ma eelmisele küsimusele vastates rääkisin. Komisjonis kõlas ka see seisukoht, et riik peaks omavalitsustega koostööd tegema ja nende arvamusega arvestama. Kui on kokku lepitud maakondlikud koolivõrgu arengukavad, siis need dokumendid on nii tähtsad, et riik peaks neist ka lähtuma. See teema puudutab ju otseselt rahastamist. Praegu on need peatükid siit välja jäänud, aga ma usun, et me saame selle küsimuse juurde tagasi tulla sügisel, kui hakkame rahastamisteemat põhjalikumalt arutama.
Aitäh, hea eesistuja! Austatud peaminister! Eile siinsamas saalis oli opositsioon täiesti paanikas selle pärast, et miks peaminister ei tule rääkima. Täna, kui te olete siin kohal, on saalis ainult mõned üksikud opositsioonisaadikud. Ja kui me vaatame neid küsimusi, siis on täiesti ükskõik, mida valitsus teeb: teeb ühtpidi, on paha, teeb teistpidi, on paha. Kõik on paha. Mis te arvate, kas selle taga on tegelikult mingisugune mure või mingisugune tõsine soov midagi paremaks teha või käib meil siin saalis lihtsalt opositsiooni korraldatud poliitmäng ja spinnimine?