EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Sa mainisid, et PRIA-s 98% saab automaatselt vastuse, kas ta on õigustatud erimärgistatud kütuse ostmiseks või mitte. Samas sa komisjonis mainisid, et tuleb teha arvutiprogramm, mis maksab 800 000 eurot. Kas tõesti 2% ettevõtjate jaoks on vaja PRIA-l teha 800 000 eurone programm? Ja teine on see, et kütusemüüjad, kes tanklatest müüma hakkavad, peavad omale programmi tegema. Kui see 800 000 makstakse riigi poolt kinni, siis ma saan aru, et tanklates programmi ümbertegemine maksab 100 000, komisjonis vastasid sa nii, aga selle peavad kinni maksma kas tanklate omanikud ehk lõpuks tarbijad ehk põllumehed. Mis me nüüd tekitame, miljon umbes arvatakse, et maksuamet on arvutanud, et võib tekkida see kahju, mida varastatakse, 200 000 anname PRIA-le ... ... menetluseks, et kas sellel asjal ikka nagu mõte on, et kuhu see raha siis lõpuks läheb?
Kui me vaatame tähtpäevade kalendrit, siis näeme, et peaaegu igal päeval on midagi tähistada. Aga on olemas niisugused tähtpäevad, mis peaks olema võimendatumad. Jah, kalendris on 365 päeva aastas ja oleks võinud kohalikele omavalitsustele ka mõne teise päeva sünnipäevaks valida. Ent just nimelt nii linnade liit kui ka maaomavalitsuste liit, samuti väga paljud muud organisatsioonid on teinud ettepaneku, et see päev saaks olema just nimelt 1. oktoober. Ja ma arvan, et see ei ole sugugi vale. Aitäh küsimuse eest! Ma arvan, et 1. oktoober on kuupäevana siiski tähenduslik. Loomulikult on kahe kalendri puhul tõepoolest tegu ligi kahe nädala pikkuse vahega, kuid maaomavalitsuste liit, linnade liit ja teisedki organisatsioonid on teinud ettepaneku tähistada seda päeva just 1. oktoobril, sest 1. oktoobril 1990, taasiseseisvumise ajal, taastati Eestis omavalitsussüsteem ning Muhu vald ja Kuressaare linn said omavalitsuse staatuse.
Aitäh, lugupeetud koosoleku juhataja! Lugupeetud minister! Te ütlesite, et kõik ei sõltu rahast, ja ma olen sellega nõus – senikaua, kuni raha on. Kui raha enam ei ole, siis hakkab see muutuma suureks probleemiks, olgu jutuks siis palgad või investeeringud. Eelarve on selline asi, [et oleneb,] kust otsast vaadata. Kui vaadata eelarvet, siis tõepoolest ta tõuseb aastate lõikes, aga kui võrrelda eelarvet eelmise <PARTY>S-iga, mis oli selleks aastaks tehtud, siis ta langeb oluliselt. Aga minu küsimus on see, kas arutati kärpekohti ka valdkondade lõikes. Näiteks, kui vaadata Riigikontrolli aruannet bussiliikluse kohta, siis aastal 2024 moodustab see 64,6 miljonit eurot, mis on tegelikult ju peaaegu seesama vahe, mis aastail 2024–2025 riigieelarvega. Bussiliiklus Riigikontrolli andmetel ei ole väga efektiivne. Kas ei ole leitud muid kokkuhoiukohti, on minu küsimus.
Selle eelnõu seadusena jõustudes tuleb ilmselt Indrekul selline käik ette võtta. Mis puudutab selle eelnõu jõustumist, siis tuleb möönda, et eelnõu edasisel menetlemisel tuleb siin väiksed korrektiivid sisse viia. Eelnõu esimest paragrahvi, mis puudutab Riigikogu liikmete osalemist riigi osalusega äriühingute nõukogudes, ei ole võimalik tavalises korras rakendada ja mõistlik oleks rakendussätetes lükata selle paragrahvi jõustumine edasi sügise poole, näiteks 1. novembriks. Aga mis puudutab eelnõu § 2, kus on nähtud ette küsida ministri poolt riigi osalusega äriühingute nõukogude liikmete nimetamisel asjaomase Riigikogu komisjoni nõusolekut, siis selle tavalises korras rakendamise juures ma mingit probleemi ei näe, see võiks rakenduda tavalises korras. Esitatud kujul ei tähenda eelnõu seda, et kõik nõukogud tuleb laiali saata, vaid see puudutab ainult neid juhtumeid, kui kedagi hakatakse välja vahetama.
Aitäh! Hea rahandusminister! Siin saalis on täna korduvalt kõlanud seisukoht, et mootorikütuse aktsiis kasvab väga kiiresti, aga teede korrashoiuks ei eraldata piisavalt vahendeid. Samal ajal on läbi aastate olnud selline indikaator, et 75% mootorikütuse aktsiisist laekuvast summast võiks kuluda teehoiule. Majandus- ja taristuminister on kinnitanud, et sel aastal on see protsent suurem kui 75. Kuidas sinu arvates see numbrite võrdlus ikkagi tundub? Kas on nii halvasti, et kütuseaktsiis muudkui kasvab, aga teedele ei lähe justkui midagi?
Austatud koosoleku juhataja! Head kolleegid! Tänu uue aasta eelarvele on Eestil ilmselt võimalik tulla koroonakriisist ja sellega kaasnevast majanduslangusest välja kiiremini ja tugevamana kui paljudel teistel riikidel. Ennekõike seetõttu, et majanduse hoogustamine jätkub. Juba kevadel alandas valitsus makse, mis tähendab järgmisel aastal väiksemat maksukoormust ja madalamaid hindu. Nüüd lisandub majanduse stimuleerimiseks veel 1,9 miljardit investeeringuid, mida on varasema eelarvega võrreldes ligi kaks korda rohkem. Millised on olulisemad otsused? Esiteks, erakorraline pensionitõus. Kui majanduskasvu tingimustes tõuseb pension indekseerimise tõttu igal aastal automaatselt, siis koroonakriisist tingitud majanduslangus oleks selle tõusu ära jätnud. Valitsus otsustas, vaatamata raskele ajale, tulla vanuritele, pensionäridele appi. Keskmine pension tõuseb rohkem kui 20 eurot, jõudes keskmiselt 544 euroni. <PARTY> leiab, et pensionitõus on riigi jaoks kulu. Aga kui pensionär ei pane lisaraha sukasäärde, vaid ostab selle eest tooteid või teenuseid, aitab see Eesti ettevõtlust ja majandust. Teiseks, neljarealised maanteed. Rahandusminister on mitmel korral juba varem avaldanud soovi ehitada neljarealised maanteed valmis planeeritust oluliselt kiiremini. Ja seda plaanitakse ju ka teha Tallinna–Tartu maanteel, Pärnu lähistel Libatse–Nurme teelõigu PPP-pilootprojektiga ning raha eraldatakse ka kohalike teede rekonstrueerimiseks. Kolmandaks, riik võtab rohkem kui poole miljardi ulatuses laenu haiglavõrgu korrastamiseks. Investeeringuid saavad Viljandi Haigla tervisekeskus ja psühhiaatriakliinik, Hiiumaa ja Järvamaa haigla EMO-d, PERH, Tartu Ülikooli Kliinikum ja Ida-Viru Keskhaigla. Rahasüst aitab tagada, et riik on kriisiolukorras valmis kiirelt ühiskonda aitama. Kuna enamik uuenevaid haiglaid on maakondades, siis annab see ka regionaalpoliitilise tõuke. Neljandaks, eesti keele õpe vene lastele. Uue aasta eelarvest suunatakse rohkem kui kunagi varem raha eesti keele õpetami
Tänan, lugupeetud esimees! Austatud ettekandja! Jälgides euroala võlakriisi arengut, tekitab minus ärevust mõte, et osal riikidel võib tekkida ahvatlus näidata end kriisis olevana, selleks et saada odavat laenuraha ja osaliselt kustutada erasektori laenud. Mida te sellest mõttest arvate? Mulle tundub, et kriisi lahendamisel on siiani natukene nagu peata oldud, ei ole täpset ja head kriisist väljatuleku kava. Itaalia näide on minu jaoks esimene ohumärk, et see võib nii olla. Mis te sellest arvate?
Austatud juhataja! Kas praegu saab kaheksa minutit? Tõsi või? Okei. Väga hea! Nii. Alustame kõige otsustavamast küsimusest, mille vastus on ka kõige otsustavam: mis vahe on mikro- ja makroökonoomikal? Ütlen uuesti, Kadri! Mis vahe on mikro- ja makroökonoomikal? See oli selle küsimuse essents. Vahe on selles, et makroökonoomika opereerib selliste mõistetega nagu "nõudlus", "pakkumine", "reisijate indeks" ja teiste selliste makroökonoomiliste näitajatega. Mikroökonoomika hakkab peale ettevõttest, firmast, ühendusest, ta läheb kuni ühe inimeseni välja. Tema ei küsi mitte seda, milline on nõudluse ja pakkumise kõver, vaid ta küsib seda, kuidas inimene sõita saab. See on lähenemise vahe. Unustame nüüd korraks ära Tabivere. See on tingnimetus, sest kellelegi ei jää meelde nimi Kami-Shirataki Hokkaidol. See on see, millest me räägime. Kami-Shiratakis Hokkaidol seisab üks tüdruk viiuliga ja tema pärast hoitakse käigus mitte rongi, vaid rongiliini. Te võite päris kindlad olla, et see on puhas kahjum, aga see on põhimõtte küsimus. Tegelikult on see küsimus ka Eestist: kas Eesti riik jääb alles või ei? Eesti riik jääb alles, kui igal pool Eestis elavad inimesed, kui igal pool on kas või üks suitsuke, üks tulekene, kui me elame igal pool ja oleme valmis kas või kümnekordse hinnaga ära tooma ühe viiuliga tüdruku Tabiverest. Raudteevalitsus räägib meile, kuidas bussid sõidavad jne. Mis see sinu asi on? Bussid ei allu sulle. Buss sõidab seal, kus on kasum, kus saab dotatsiooni jne. Riigi käes on raudtee ja kogu see infrastruktuur. Mis seob Tabiveret ja Rail Balticut? Tõepoolest, need on justkui erinevad asjad. Aga ei ole. See on seesama ministeerium. Tegelikult on see seesama inimeste kogum, kes tegeleb globaalse Rail Balticu planeerimisega, kus inimest ei ole. Muide, kui keegi väga Pärnust hoolib, siis ärge arvake, ega sealt Pärnust ka ei saa kaugemale kui Poola piirini ja sealt võpsikusse, sest see raudtee juba on kord selline. Just seetõttu on oluline, et me praegu ei lähtu mit
Austatud härra spiiker! Armsad kolleegid! Vabariigi Valitsus algatas Euroopa Liidu liikmesriigist ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 117 oma istungil 2015. aasta 26. oktoobril. Eelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle Euroopa Liidu kultuuriväärtuste parema kaitse direktiiv. Muudatustega tugevdatakse liikmesriikide keskasutuste halduskoostööd ning võetakse kasutusele siseturu teabesüsteem, samuti pikendatakse kultuuriväärtuse omaniku või valdaja vastu tagastamisnõude esitamise tähtaega. Hüvitise maksmine kultuuriväärtuse omanikule või valdajale seotakse hoolsuskohustuse tõendamisega. Muudatustega laiendatakse kultuuriväärtuse mõistet. Regulatsioon puudutab kultuuriväärtuse tagastamist olukorras, kus liikmesriigi territooriumilt avastatakse kultuuriväärtus, mille sinna toimetamine eeldab luba, mida ei ole aga antud. Seaduseelnõu esimene lugemine toimus mäletatavasti 10. novembril s.a ning muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 20. november kell 16. Riigikogu liikmed, fraktsioonid ega komisjonid muudatusettepanekuid ei esitanud. Kultuurikomisjon arutas eelnõu teiseks lugemiseks ettevalmistamist 24. novembri istungil. Eelnõu esimene lugemine ja selle ettevalmistamine oli komisjoni liikmete arvates olnud piisavalt põhjalik, mistõttu komisjon ei soovinud arutelu uuesti avada. 24. novembril otsustas kultuurikomisjon saata eelnõu 117 teisele lugemisele Riigikogu täiskogusse 9. detsembriks ettepanekuga teine lugemine lõpetada. Otsused olid kiired ja konsensuslikud. Ma tänan teid!
Aitäh! Tõepoolest, fraktsioonid esitasid RMK nõukogu liikme kandidaatideks Jaanus Marrandi, Andres Metsoja ja Külliki Kübarsepa. Istungil toimus hääletus, millest võttis osa kaheksa komisjoni liiget. Hääletusel anti Jaanus Marrandile 5 häält, Andres Metsojale 8 häält ja Külliki Kübarsepale 3 häält. Mul ei ole mitte mingit põhjust kahelda keskkonnakomisjoni liikmete hääletustulemuses. Aitäh! Metsapoliitikas on Eesti rangelt lähtunud põhimõttest, et me rohkem metsa ei raiu, kui peale kasvab. Aga ma veel kord kordan: me anname kõik tekkinud küsimused ja mõtted edasi loodetavasti kohe oma volitused saavatele Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liikmetele. See rinnuni rohi ja võssa kasvanud seenemets peaks kõigile korda minema.
Aitäh, härra Helme! Nüüd, kui te olete selle temaatikaga pidanud ennast kurssi viima, ei ole te kordagi kasutanud võimalust kahetseda neid inetusi, mida olete öelnud eelkäija kohta. Meil ei ole olnud probleeme regulatsioonide ja Finantsinspektsiooniga. Küll aga olete teie täna siin vihjanud pankade suunas, et nemad käituvad kuidagi valesti, on liiga karmid. Te teate ju väga hästi, et pangad peavad iga üksiku kliendi pärast kandma kohutavaid kulusid ja risk on lihtsalt ebareaalne. Öelge, mida te pankadelt selle jutu taustal, mida te nende suunas räägite, täpselt ootate. Mida pangad peaksid tegema, kui neil on rahvusvaheliselt selline surve peal?
Aitäh! Eilsel ELAK-i ja väliskomisjoni ühisistungil küsiti peaministrilt, kus on Eesti võimekuse piir, kui palju me oleme võimelised inimesi vastu võtma. Ka teie siin viitasite, et Eesti võtab pagulasi vastu oma võimekuse alusel. Vastus ühisistungil oli, et Eesti võimekus kasvab pidevalt. Eile jaotas Euroopa Liit 40 000 pagulast, täna jaotab 120 000, homme 240 000, sest me teame, et pagulaste voog ei lõpe, vaid see aina kasvab. Võib-olla aasta lõpuks on ülesanne jaotada Euroopa Liidus laiali kaks miljonit inimest. Kus on siis teie meelest Eesti jaoks piir?
Aitäh, härra istungi juhataja! Austatud erikomisjoni esimees! Seaduseelnõu, millega me praegu tegeleme, on kahtlemata ülioluline, eriti arvestades just ajalugu – seda, mis on toimunud näiteks Reformierakonna juhitud Viimsis, Keskerakonna juhitud Narvas, Kohtla-Järvel ja eriti Tallinnas, kus korruptsioon on lausa kirjeldamatu ulatusega. Kahetsusväärsel kombel on aga selle eelnõu selgitavasse teksti sattunud jampsi. Siin viidatakse Riigikogu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumile. Sellist kolleegiumit Riigikogus ei ole. Siit on minul teile mõnevõrra protseduuriline küsimus: kas me ei peaks Riigikogu liikmetele nii olulise eelnõu menetlemise käigus andma üle korrektse eelnõu teksti, võtma selle praegu päevakorrast tagasi ning seaduses või menetluskorras ette nähtud ajal esitama uue ja korrektse eelnõu teksti?
Suur tänu! Lugupeetud ettekandja! Teil on viimastel nädalatel koalitsioonis kindlasti olnud tõsiseid vaidlusi alkoholiaktsiisi teemal. Äkki te annate ka Riigikogule ülevaate arutatud teemadest ja puhkenud vaidlustest, eelkõige vahest sellest, mis põhjusel teie koalitsioonipartner <PARTY> on keeldunud tuntavalt tõstmast alkoholiaktsiisi alkoholiturul laiemalt ehk siis ka nendel jookidel, mille kangus on väiksem. Mis on peamised argumendid, mis on toodud? Ja mille tõttu rahanduskomisjonis hääled jaotusid kahetsusväärselt nii, et vaid kuus komisjoni liiget oli selle eelnõu poolt, mida te täna ette kannate, mitte ei tehtud konsensuslik otsus?
Lugupeetud juhataja! Austatud siseminister! Sisekaitseakadeemia, mida selle kooli asutamise ajal nimetati riigikaitse akadeemiaks, on läbi elanud paremaid ja halvemaid aegu. Akadeemia ülesanne on algusest peale olnud valmistada ette pädevaid ja lojaalseid ametnikke, kes hakkavad tööle Eesti riigi jõuametkondades, eelkõige kriminaal-justiitssüsteemis. Halbadel aegadel hakati valjuhäälselt rääkima Sisekaitseakadeemia kõrvalfunktsioonidest. Proua siseminister, kas te võite täna täie kindlusega öelda, et tumedad pilved Sisekaitseakadeemia kohalt on nüüdseks kadunud ja see asutus saab rahulikult, järjepidevalt, ilma muretsemata tegelda oma põhifunktsioonidega?
Aitäh! Riigieelarve on vormilt suhteliselt üldine ja läbipaistmatu ning palju asju on kirjeldatud kas seletuskirjas või sealtsamast puldist antud lubadustena. Minu huvi on selles, et praeguse seisuga on just nagu ette nähtud 2 miljonit eurot Haapsalu raudtee projekteerimiseks, aga mingit kindlust see eelarve meile selleks ei anna. Kas te saate mulle anda kindluse, et aasta jooksul ei võta valitsus ette muudatusi sellesama suhteliselt mitteläbipaistva eelarve raames ja see raha kulutatakse muudel eesmärkidel? Õigupoolest tahaksin ma kindlust, et seda ei kulutata muudel eesmärkidel.
Härra juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Põhiseaduskomisjon arutas kõnealust seaduseelnõu 30. mai k.a korralisel koosolekul. Peale komisjoni liikmete olid arutelule kutsutud justiitsminister Urmas Reinsalu ning Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse nõunik Monika Tappo. Justiitsminister andis põhjaliku ülevaate eelnõu esitamise põhjustest ja selgitas, nagu ta tegi seda ka praegu, Riigikogu liikmetele selle üksikasju. Pärast ministri sõnavõtte esitasid komisjoni liikmed küsimusi ja ka oma kommentaare. Toon nendest välja põhilised. Komisjoni esimees Kalle Laanet märkis, et eesistumisest tulenevalt võetakse teatud ajaks tööle konkreetne hulk inimesi, ning küsis, kas seda ei oleks lihtsam teha käsunduslepinguga ja kas seadus kehtib sisuliselt kaks aastat. Selle peale andis minister selgituse, et seadus kehtib alates sellest hetkest, kui see vastu võetakse, see jõustub üldkorras ning kehtib 2018. aasta lõpuni, kui Eesti eesistumine lõpeb. Tööaja piiranguid käsitlevad sätted rakenduvad 2017. aasta suvest. Vajaduse korral võetakse inimesi tööle ka töölepinguga. Üldine loogika on aga selline, et kuna need isikud teostavad eesistumise ajal avalikku võimu avaliku teenistuse seaduse loogika kohaselt, on mõistlik kohaldada neile ka avalikus teenistuses ettenähtud piiranguid. See oleks liiga suur erisus, kui me ütleksime, et teatud hulgale tähtajaliselt töölevõetud ametnikele avaliku teenistuse seadus ei kohaldu, kuigi need isikud võetakse faktiliselt avalikku teenistusse. Komisjoni liige Mihhail Stalnuhhin palus ministril selgitada, millist perioodi pidas see silmas, kui palus eelnõu menetleda võimalikult kiiresti. Minister esitas komisjonile oma seisukoha, aga komisjoni esimees Kalle Laanet selgitas, millised on komisjoni võimalused menetlust kiirendada. Ta selgitas, et eelnõu esimene lugemine saab täiskogus toimuda kõige varem järgmisel, st sellel töönädalal, kuna komisjoni istung toimus möödunud nädalal, ning eelnõu teise lugemise arutelu saab seejärel komisjonis t
Tänan! Auväärt minister! Enamik pestitsiidide jääkidest kuulub närvimürkide, kantserogeenide ja mutageenide hulka. Need on ohtlikud kõigele elavale. Viimase tosina aastaga on meil kasutusele võetud pestitsiidide kogus kasvanud kaks korda. Neljal viimasel aastal seirepunktidest võetud põhjavees on ühes kolmandikus punktides leitud pestitsiidijääke. Seejuures piirväärtus oli ületatud ligi veerandis seirepunktides. Härra minister, mida teha? Olen rääkinud. Tänan! Härra minister! Pestitsiidijääkide teekond põhjavette ja ka näiteks mesilaseni saab alguse mitmetest tegevustest ja väga eriilmelistest tegijatest, on need siis põllumehed, tee- ja raudteehooldajad, aiakujundajad või muud iluloojad. Näiteks glüfosaat olevat suhteliselt ohutu, sestap kasutatakse meil seda ilmselt liiga kergekäeliselt. Härra minister, kas me peaksime karmistama pestitsiidide kasutamise korda ja tõhustama sellekohast järelevalvet, kaasates sinna ka Keskkonnainspektsiooni? Olen rääkinud.
Auväärt härra esimees! Austatud Riigikogu! Kolmeteistkümnel Eesti Keskerakonna fraktsiooni liikmel on arupärimine ettevõtlusminister Urve Palole. See käsitleb valitsuse poolt regionaalsete majanduspilootprojektide algatamise võimalust või vajadust. "Lugupeetud proua Urve Palo! Vabariigi Valitsuse käsutuses, sealhulgas tema ametitel, inspektsioonidel ja teistel institutsioonidel, on rohkesti materjali (andmeid, uuringuid, analüüse, projekte, ettepanekuid, arvamusi jm) Eesti loodusvarade, majandussuutlikkuse ja regionaalsete eelduste kohta. Lähtudes Vabariigi Valitsuse hallatavast ülevaatlikkusest, rahalistest võimalustest ja rahvusvahelisest tunnustatusest, leiame, et just täitevvõimu kõrgeim tasand peaks algatama regionaalsete ökosotsiaalsete majanduspilootprojektide koostamist. Kuna ettevõtlus on meie riikliku arengu alus ja teades Teid, proua minister, selle valdkonna tõsise edendajana, on meil kolm küsimust." Järgnevad allkirjad. Olen rääkinud.
Austatud eesistuja! Hea peaminister! Te olete täna korduvalt rääkinud väljumisstrateegiast. Arusaadavalt on olulisel kohal terviseküsimused, meditsiiniküsimused ja majandusküsimused. Mulle tundub, et Eesti inimesed vajavad ühte suurt positiivset tulevikuvaadet. Kas te olete sedasama meelt, et selles strateegias peaks olema selline pikem ilus tulevikuvaade? Kindlasti on teil peaministrina ka endal märksõnu, mis võiksid seda tulevikuvaadet iseloomustada või milles see võiks seisneda. Hea peaminister! Peaminister teatavasti kannab vastutust kogu oma kabineti eest. Te olete märkimisväärselt hea meeskonnamängija, suur tunnustus teile selle eest! Te kiitsite enne oma haridus- ja teadusministrit. Ma ei saa aga siinkohal teiega täiel määral nõus olla. Kahjuks tekitas haridus- ja teadusministri väljaütlemine, et maikuu keskel osaliselt koolielu taastub, suurt segadust – signaal sellest, et kui lapsed lähevad kooli, siis võib ikka ka õhtul koos välja minna jne, jne. Kultuurikomisjon on palunud haridus- ja teadusministrit enda juurde selle nädala alguses. Kahjuks ei ole teada, kas minister tuleb. Sotsiaaldemokraadid pöördusid haridusministri poole järelepärimisega 3. aprillil. Selle peale 7. aprillil teatas haridusminister, et ta tuleb 18. mail. Isegi kodu- ja töökorra seaduse järgi tekib seal teatud küsimus, kas see siis ikka on 20, 21 või 22 istungipäeva. Ent sellises eriolukorras on täiesti arusaadav, et kogu ühiskonda puudutavas küsimuses võiks minister tulla esimesel võimalusel vastama. Te ise olete seda põhimõtet järginud – veel kord suur tunnustus teile selle eest! –, kas te saaksite aga ka oma kabineti liikmetele edasi öelda, et nad siiski leiaksid võimaluse tulla varem, esimesel võimalusel küsimustele vastama? Need küsimused ei tulene opositsiooni jonnist, vaid on Eesti inimeste küsimused. Selgus võimaldab meil eriolukorraga paremini hakkama saada. Ma pean silmas nii koduõpet kui ka kõike seda, mis puudutab 9. ja 12. klassi lõpetamist – see on haridus- ja teadusminist
Vastus on jah. Ma arvan, et me peaksime sellele üle minema. Kui rääkida sellest, millised on järgmised sammud maksude deklareerimisel, siis kõigepealt ütlen, et me teame eraisikutena väga hästi, kuidas toimib e-maksuamet. Ettevõtlusmaksude deklareerimisest rääkides võib öelda, et näiteks Portugal on läinud üle täielikult elektroonilisele käibemaksu deklareerimisele, kõik toimub online"is. Ma usun, et selles suunas maksude deklareerimine liigubki ja Eesti jõuab selleni kolme või viie aasta pärast, aga kui see eelnõu saab teoks, siis võib-olla kiiremini. Ma jagan hea küsija seisukohta, et Eesti peaks kindlasti üle minema sellele süsteemile, mida eelnõu ka välja pakub. Aitäh! Ma täpsustan, et aasta lõpus toetas toonast eelnõu 22-st <PARTY>-i fraktsiooni liikmest 17. Teiseks arvan, et tänast sammu võib võtta vahesammuna. Ma toetan teie ettepanekut suundumuse kohta.
Aitäh, esimees! Suur tänu ettekandjale! Väga sümpaatne on see, et mul on taskus sellesama ülikooli diplom, mille nõukogu esimees te olete. Aga minu küsimus tuleneb teie kahest kommentaarist. Ka hea kolleeg Aivar Sõerd küsis selle kohta, aga mina küsin hoopis teise poole pealt. Te hindasite seda 500 euro peale tõusvat maksuvaba tulu justkui probleemseks. Mina arvan, et probleemne on pigem see, et see maksuvaba tulu jääb ikka veel nii väikeseks. Teine probleem on see, et võrreldes naabrite ja muu Euroopaga on meie alampalk üliväike. Minu küsimus on sama, mida ma küsisin ka Reformierakonna esimehelt. Ta ei vastanud sellele. Miks siis ettevõtjad lähevad sinna, kus on ettevõtte tulumaks, ja miks lähevad töövõtjad sinna, kus on astmeline tulumaks? Teine küsimus on seotud regionaalpoliitikaga. Te ütlesite, et peaks Eesti ülikoole koondama ja peaks koondama haiglaid, mis niikuinii selles suunas liiguvad. Aga kust peaks siis tulema see tasakaal, et terve Eesti elaks ja kõikjal Eestis oleks inimestel võimalik elamisväärne ja inimväärne elu?
Aitäh, proua juhataja! Hea kolleeg Margus! Ütle mulle palun, kas komisjonis arutati ka seda, et tegemist on ju maksuvaidlusega. Tehti seadus ära tööandjate ja ametiühingu heakskiidul, tõsteti sotsiaalmaks 33% pealt 37,2% peale, öeldi, et seda tehakse ajutiselt ja koos jagatakse raha. Raha on nüüd valitsuse käes ja teised on jäänud tühjade kätega. Tüli on ju raha ümber! Koalitsioon tõstis makse 4,2%, aga kinnitab ikka, et ta makse ei ole tõstnud. Tegelikult ta tõstis tõsist maksu, tõstis sotsiaalmaksu. Sellepärast see tüli on, sellepärast esitatakse küsimusi. Kas te rääkisite lihtsalt ainult miks, miks, miks? Aga raha küsimus on ju!
Tänan väga, proua juhataja! Austatud ettekandja! Ma kuulasin huviga, kui kenasti te andsite ülevaate Põllumajandusministeeriumi haldusalast. Aga mind huvitab kui mitte meie kõigi lemmiku, siis vähemalt Riigikogu Kodukandi toetusrühma lemmiku ehk liikumise Kodukant rahastamine järgmisel aastal. Siiamaani on see toetus tulnud Põllumajandusministeeriumi kaudu ka Riigikogu kaasabil. Aga põllumajandusminister ütles väga kavala näoga, et seekord on see raha regionaalministri rea peal. Ütlen ausalt, et mina seda rida siin ei näe. Kuhu see raha siis ära peidetud on? Kui palju seda on ja kas ta üldse on selles eelarves olemas?
Mida teha siis, kui on küll jõustunud elatisnõue, kuid inimesel, kes on kohustatud seda maksma, lihtsalt ei ole raha? Praegu on võimuerakondade poliitiline otsus, et kui lapsevanem ei maksa elatist, on seda kohustatud tegema tema vanemad. <PARTY> leiab, et see on väga vale lahendus olukorras, kus me teame, et vanemate inimeste sissetulek ei ole piisav isegi selleks, et osta endale ravimeid. Mõned ei saa endale isegi sooja tuba lubada. Lõpetan oma kõne süüteomenetlust puudutava eelnõu käsitlemisega. Eile saatis advokatuur kõikidele Riigikogu liikmetele kirja, kus juhtis tähelepanu tõsiasjale, et riik tahab inimesed ilma jätta neile põhiseadusega ettenähtud õigusest nõuda kahju hüvitamist juhul, kui riik on neile süüteomenetluses kahju tekitanud. Selles kirjas on öeldud, et süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse eelnõu eesmärk pidi ja peaks olema ülalkirjeldatud ning seni reguleerimata puudujääkide kõrvaldamine, võimaldades isikutel nõuda riigi tekitatud kahju hüvitamist. Menetluses olev eelnõu, mida Riigikogu vastu võtma asub, aga, vastupidi, pigem välistab kahju väljamõistmise või vähemalt oluliselt piirab seda võimalust. Kallid kolleegid seaduseelnõu väljatöötajad! Kas te olete küsinud, kuidas teie valijad sellesse suhtuvad, kui te võtate inimestelt ära õiguse nõuda riigi tekitatud kahju hüvitamist? Minu valijad seda ei mõista. Aitäh!
Austatud peaminister! Mõni päev tagasi lugesin lehest – küllap lugesite ka teie –, et Reformierakonna maavanemad kohtusid sotsiaalministriga ja arutasid kiirabi reformi. Ma eeldan, et see oli ametlik kohtumine ja seal langetati ka mingeid otsuseid. Küllap te jagate minu arusaama, et Eesti maavanemad on üks tervik ja nad kujundavad eluolu oma piirkonnas. Kas aga nüüd on oodata, et <PARTY>-i kuuluvad maavanemad kohtuvad näiteks kodukulude vähendamise arutamiseks lugupeetud majandusministriga ja sellele järgnevad mitmesugused seisukohavõtud? Kuidas te sellist töövormi hindate? Kas see hakkabki Eestis niimoodi olema?
Aitäh, austatud juhataja! Ma võin siin nõu anda. Jah, tõepoolest proportsiooni 60 : 40 – õppekeeleks nimetatakse seda gümnaasiumiastmes, kus õpetatakse selles keeles 60% ulatuses õppekavast – ei ole enamikus Euroopa riikides. Enamikus Euroopa riikides õpetatakse gümnaasiumiastmes 100%-liselt riigikeeles või siis enam levinud keeles. Selliseid vähemuskeeles, mis ei ole riigikeel, gümnaasiumiharusid nii väikses mahus kuskil mujal ei ole. Aga minu küsimus peaministrile on järgmine. Kui nüüd tõesti oodatakse seda valitsuse otsuse teksti, et valitsus kohtusse kaevata, kas sellisel juhul valitsus lähtub seisukohast, et üleminekut nagu ei toimu, et üleminek protsessina on peatatud, või üleminek ikkagi viiakse lõpule?
Aitäh küsimuse eest! Tegelikult, eks see ole kõigi nende kogude ülesanne, olgu see tulevane Riigikogu või ka tänane Riigikogu, kes seda otsust vastu hakkab võtma, olgu need kohalikud volikogud või kohalikud täitevvõimuorganid ehk valitsused. Sa ütlesid väga õigesti, et siin on võib-olla kirjas teatud mõttes unistused. Poliitika põhialustes ongi kirjas eesmärkide püstitus ja seetõttu ei ole mõtet tagantjärele ju midagi ette võtta. Ma arvan, et siin on päris mitmeid asju – näiteks kohanemisvõimelise Eesti punktis, mille ma ise oma eelistusena välja tõin, s.o nii regionaalpoliitika ja regionaalne areng kõikjal Eestis kui ka väiksem halduskoormus –, mille suunas me ju mingis mõttes liigume. Mulle endale tundub, et juhilubade protsess on selles mõttes päris kaugele arenenud ja toimib, teise poole pealt võttes isikut tõendavate dokumentide osa kindlasti nii hästi ei ole toiminud. Julgen öelda, et omal ajal, kui ma tegelesin ka dokumentide väljaandmisega, oleks sellise korraldamatuse tõttu ilmselt kaalutud minu sobivust sellele ametikohale. Aga nii on asi edasi läinud. Nii et tegelikult on see teemapüstitus minu arvates kaugeleulatuv. Kindlasti on meie kõigi teha see, et seda dokumenti hakataks täitma. Sellele lisatakse ka rakendusosa. Tegelikult on valitsuse riigireformi rakenduskava olemas, seda ka täidetakse, seal on täiesti konkreetsed mõõdikud. Ütlen endiselt, et järgmine rakenduskava võiks olla ambitsioonikam. Selle dokumendi väljatöötaja oli riigireformi probleemkomisjon (selle nimetus on küll natuke pikem), mida algul juhtis Ivari Padar, täna juhib seda Tanel Talve. Kuulun minagi sinna. Selle komisjoni aseesimees on Arto Aas, teised komisjoni liikmed mul praegu päris kõik meelde ei tulegi, aga põhimõtteliselt on nende nimesid võimalik meie koduleheküljelt vaadata. Nii et seal komisjonis on kõigi fraktsioonide esindajad. Komisjonil on nõunikud, komisjon töötas päris tihedas koostöös mitmete mõttekodadega, ka Riigikogu arenduskeskusega ja teiste organitega. Nii et te
Lugupeetud rahvasaadikud! Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud minister! Tiibeti vanasõna ütleb: tuhat munka, tuhat religiooni. Meil on täpselt samasugune lugu: üks artikkel, mitu erinevat lugemist. On täiesti ilmne, et seesama naaritsalugu on ju laiendatud terve Eesti peale ja toodud näitena selle kohta, kuidas Eestis lokkab talumatu rassism ning vanem vend Ameerika Ühendriigid oma diplomaatilise esinduse kaudu peab õnnetu metsarahva korrale kutsuma. See on meile solvav, see on meile kui suveräänsele riigile vastuvõetamatu. On väga piinlik, kui Välisministeeriumis sellest asjast nii aru ei saada, vaid seal saadakse aru nii, et meil tuleb käsi kõrva äärde tõsta, tunnistada isegi olematute probleemide olemasolu ning asuda kiirkorras ja entusiastlikult kõrvaldama probleeme, mida ei eksisteeri. Me kõik siin teame, et Eestis ei ole mitte mingisugust rassismi. Eestis võib olla mõni huligaan, kes purjus peaga kuskil lärmab ja kedagi solvab, aga see ei ole rassism, mis puudutab meid kõiki. Välisministeeriumi, kaasa arvatud välisministri asi on selgitada välisdiplomaatidele, kellel selline eksiarvamus on, et niisugust asja meil siin ei ole. Mis puutub kõrgete sõjaväelaste vihjetesse, siis need on kuulujutud ja jäävad kuulujuttudeks seni, kuni ei ole must valgel tõestamist leidnud. Palun, needsamad kõrged Ameerika diplomaadid ja sõjaväelased, kes väidavad, et Ameerika sõdureid on siin solvatud, ähvardatud või mis iganes, toogu tõendusmaterjal, pöördugu meie õiguskaitseorganite poole. Kõik meie ministrid ja muud asjapulgad armastavad lakkamatult korrutada, et Eesti on õigusriik. Kui Eesti on õigusriik, siis siin toimivad õiguslikud mehhanismid, mitte kuulujutud, mitte Facebooki postitused, kus süüdistatakse oma rahvast selles, et see ei oska käituda ja seab ohtu oma liitlassuhted. Ei, me ei sea ohtu oma liitlassuhteid. Me oleme oma nahka turule viinud Aafrikas, Aasias ja ka Euroopas. Me oleme oma liitlaskohustusi täitnud piinliku täpsusega. Ei maksa väriseda sellepärast, et kui k
Võtaks ka igaks juhuks aega juurde. Lugupeetud kolleegid! Ma lisan ka omalt poolt mõned mõtted. Täna on ridamisi kõlanud päris mõistlikke arvamusavaldusi ja paljud mõtted, mis ma paberile ritta panin, on juba ära öeldud. Ma ei hakka neid põhjalikult üle kordama. Aga selle eelnõuga on tõesti olnud nii, et kohe, kui see valitsusest siia Riigikokku tuli, siis minu esimene kommentaar oli, et see on siis nüüd eelnõu, mis, kui ta läbi läheb, mõistab kogu Eesti rahva lõputusse vaesusesse. Sellisel viisil pensioniküsimuse lahendamist ei saa kuidagi õigeks pidada. Ütlengi kohe alguses ära, et mitte ainult <PARTY> ei taha muudatusi ja seda eelnõu menetlusest tagasi kutsuda, vaid mina fraktsioonitu ja parteituna kindlasti ka. Eesti riigi suur küsimus ei ole ju tegelikult mitte ebavõrdsed pensionid, vaid erinevad palgad. Hädaldada selle üle, et keegi saab 100 eurot rohkem või 100 eurot vähem pensionit, ja sellelt, kes saab 100 eurot rohkem, see ära võtta ja anda mõnele teisele natukene juurde – see ei ole jätkusuutlik lahendus. On selge, et palgad ei pea olema kõigil võrdsed – kaugel sellest! –, aga palkade struktuur, nagu on siin saalis ja kogu ühiskonnas palju räägitud, on meil pisut äraspidine. Ma ei pea näiteks õigeks, et tegevusjuhendajad ja hooldajad, kes töötavad pikki päevi psühhoosi all kannatavate märatsevate ja muude haigete inimestega erihoolekandes, teenivad oma töö eest kolm või neli korda vähem kui ministeeriumide "klergid", kes istuvad laua taga ja joonistavad paberile kaste, et inimesed sinna sisse hüppaksid, mida nad tegelikult ju iialgi ei tee. Mida ma veel tahan öelda? Täna on siin rõhutatud, et üleeile sündis sotsiaalkomisjonis otsus, et teeme skeemi 50 : 50, et pensionist pool sõltub töötatud aastatest ja pool teenitud palgast. No ma ei tea, võib-olla ma räägin mingi saladuse välja, aga mitte mingit otsust ega kokkulepet ei sündinud ei eile ega üleeile. See oli nagu kevadel ... Võib-olla mina olen saanud kuu pealt signaale, aga mina teadsin seda juba kevad
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea Mihhail, minu küsimus tuleb riigikaitse valdkonnast ja eesti keelest. Mulle sageli tundub, et riigikaitse valdkonnas on lihtsam väljendada ennast inglise keeles, ingliskeelses ruumis, kus mõistetakse üksteist kohe, kiiresti ja väga hästi. Küsimuse rõhuasetus on tegelikult sellel, kuidas me siis ikkagi saaksime eesti keelt sellises paljuski tehnilises ja lühendirikkas valdkonnas, nagu seda on riigikaitse, sõjapidamine, tervikuna paremaks muuta. Tõepoolest, hariduse valdkonnas me oleme suurte sammudega edasi astunud, aga võib-olla on liialt tähelepanuta jäänud just nimelt eesti keele mitmekesisus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kristen Michal ja Taavi Rõivas küsisid suuremate investeeringute kohta 2021. aasta riigieelarves, milleks peaminister ja rahandusminister eelarve üleandmisel ja tutvustamisel pidasid Tallinna Haiglat ja päästekoptereid. Teie vastustest tuleb aga kahjuks välja, et eelarves seisavad nende ridade peal suured nullid. Kuidas see saab nii olla? Teie vastustest tulenevalt ei olegi neid eelarves. Kas me siis ei saa uskuda ja usaldada peaministrit ja rahandusministrit?
Aitäh! Austatud minister! Ma olen teiega absoluutselt nõus, et Eesti toodab oma kaitsevõimet NATO sõprade abil palju rohkem kui iseenda abil. Aga ma olen samal ajal seisukohal, et õpetaja toodab Eesti riigile ka võrratult rohkem ja kaugemas perspektiivis võib-olla enamgi kui kaitsevägi. Meie NATO sõbrad ei ole üldiselt näitajani 2% SKT-st jõudnud. Kas oskate vastata, miks oli vaja nüüd meie kaitsekulutustes nii kiiresti selleni jõuda, ignoreerides täielikult õpetajate õigustatud palganõudmist? Kas seda küsimust üldse arutati või lihtsalt tehti poliitiline valik mingi kokkuleppe teel? Kuidas see sai nii juhtuda?
Hea küsija! Seda huvide konflikti näeb õiguskantsler. Tema seisukoht on, et kui sama riigiameti eri harudes töötavad isikud saavad mõlemalt poolt tasu, siis võib selles näha konflikti. Eelnõu algatajad on püüdnud oma ettepanekuga seda konflikti vähendada. Aga ma usun, et täna ei ole selle eelnõu puhul tähtis mitte niivõrd selle kvalitatiivne tase, see, kui palju seal küsitavusi ja vaieldavaid seisukohti on. Tähtis on see, et teema on arutelul. Minu ja ma arvan, et kõigi lootus ja ootus on, et sellest saab üks hea eelnõu ja hea seadus.
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid ja lugupeetud minister! Üldine põhimõte korraldada tulevikus parvlaevaühendus mandri ning Hiiumaa ja Saaremaa vahel riigile kuuluvate laevadega ja operaatori leidmine konkursi korras on põhimõtteliselt väga õige. Sellest rääkis kunagine teede- ja sideminister Toivo Jürgenson juba 2000. aastal. Toona oli see väga julge seisukoht, sest juba siis arvati, et riik on halb peremees. Kahjuks on Jürgensoni sõnumi kohalejõudmine üle kümne aasta aega võtnud. 2011. aasta detsembris valmis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tellimusel põhjalik selleteemaline uuring, mis veel kord tõestas riigilaevadel baseeruva ühenduse õigsust ja põhjendatust. Paraku lasti veel kaks aastat lihtsalt mööda minna ja alles mullu sügisel otsustas valitsus tegutsema hakata. Sotsiaaldemokraate teeb murelikuks teadmine, et selle pisut rohkem kui kahe ja poole aastaga, mis lahutab meid praeguse liinilepingu lõppemisest, ei ole võimalik ette valmistada ning läbi viia hanget nelja uue parvlaeva projekteerimiseks, ehitamiseks ja ka valmis ehitamiseks. Lihtsalt laevaehitustehastes ei ole kuskil sellist vaba võimsust ootamas, et äkki keegi tahab lasta piltlikult öeldes üleöö neli parvlaeva valmis ehitada. On tõesti olemas ka teine variant, et riik ostab praeguse operaatori kasutatavad laevad ära, aga neid on kolm sobivat vajamineva nelja asemel. Üks tuleb ikkagi juurde leida või ehitada. Kuna otsustamine ja tegutsemine on veninud lubamatult kaua, siis on selle teise variandi realiseerumine kõige tõenäolisem. See aga tähendab ka seda, et riik on ennast venitamisega teatud mõttes nurka mänginud. Viimasel hetkel ainukesi turul saada olevaid sobivaid laevu müües dikteerib hinna ju müüja, nii et riik on selle tehingu puhul selgelt nõrgem pool. Praegu tuleb väga targalt tegutseda, et 2016. aasta sügisel ei tabaks meid uus Elroni tüüpi segadus. Aitäh!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud minister! Mõned teoreetikud on defineerinud kodanikuühiskonda vastasjõuna valitsuste türanniale. Eestis on selliseid kodanikuühendusi marginaalne arv ja nende mõju valitsuse tegevusele väike. Enamik kodanikuühendusi on rakendatud täitma neid ülesandeid, mida valitsus ei suuda või ei taha täita. Nende kohustuste täitmiseks eraldab valitsus üldjuhul ka raha, aga sellega pannakse vabakond sõltuvusse ja kodanikuühendused minetavad oma valitsust survestava rolli. Mis te arvate, kas tänapäeval sellised suundumused tugevdavad või nõrgendavad demokraatiat?
Aitäh, härra juhataja! Austatud peaminister! Täna on meil suures saalis aktsiisiseaduse muutmise eelnõu esimene lugemine. Te olete varem öelnud, et kõik on hästi ning maagaasi hind tõuseb aktsiisimäära tõstmise tõttu ainult 1%. Samas keelab teie juhitav valitsus ära eriotstarbelise kütteõli kasutamise kütteks, mis tähendab inimestele, kes seda liiki kütet kasutavad, 38% hinnatõusu. Kas selline kallinemine on teie arvates normaalne? Aitäh! Hea peaminister! Valitsuse esialgne plaan nägi ette lõpetada erimärgistatud vedelkütuse kasutamine juba 1. jaanuaril 2015. Õnneks pani õiguskantsler oma käe vahele ja inimestele anti pool aastat armuaega juurde. Samas, nagu me kuulsime ka teie käest, on igasugused toetusmeetmed alles idee tasandil ja suure tõenäosusega toetusvahendeid juurde ei tule. Lihtsalt te jagate korterelamute soojustamiseks mõeldud raha ümber. Siit ka küsimus: miks te olete ikkagi ette võtnud need vaesed inimesed, kes kasutavad oma kodu kütmiseks kütteõli? Kas poleks loogiline kõigepealt toetusmeetmed välja töötada ja alles seejärel hindu tõstma hakata? Aitäh! Hea peaminister! Mulle jääb siiski mulje, et te ei loodagi, et kõik oma küttesüsteemi ümber ehitavad. Seletuskirjas on, et eelnõu mõjude hindamisel on arvestatud, et pärast 2015. aasta 1. maid jääb 75% erimärgistatud kütuse kasutajatest vana lahenduse juurde. Ehk siis 75%-l kütteõli kasutajatel tuleb ikkagi hinnatõus 38%. Kas see peakski aitama meie riigieelarvet täita ja kas me nende inimeste arvel peaksimegi jõudma viie rikkaima Euroopa riigi hulka?
Lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud kolleegid! Olulise tähtsusega riikliku küsimusena energiasäästu teema käsitlemine on energiakandjate maailmaturuhindade järjekindlat tõusu arvestades igati põhjendatud ja asjakohane. Ja ka ajakohane, kuna möödunud pika kütteperioodi peale tagasi vaadates mõlgub paljudel mõttes küsimus, kuidas hoida kokku kütte-, elektri- ja bensiiniarvetelt – seega, kuidas säästa energiat. Kas maailmaturgude dikteerituna tundub energiakandjate ja energia hinna tõus kaugemas perspektiivis paratamatuna? Mida saaksime teha, et kokku hoida energiat, eeskätt mittetaastuvaid energiakandjaid, säästa keskkonda, hoida kokku raha? Reformierakonna energiapoliitika eesmärk on Eesti energiajulgeoleku kindlustamine odavaima võimaliku hinnaga Eesti tarbijale ja keskkonnale. Kindel, taskukohane ja puhas energiavarustus tugevdab Eesti konkurentsivõimet ning loob eeldused suuremaks majanduskasvuks ja uute töökohtade loomiseks. Energiat säästa ja kokku hoida saab ja tuleb nii selle lõpptarbijate juures kui ka kogu tootmisahelas. Energiasäästu on võimalik erinevate meetmetega saavutada kõigis valdkondades – nii elamumajanduses, tööstuses, energeetikas kui ka transpordis. On olnud juttu sellest, et umbes 40% energiast tarbitakse kodumajapidamistes, ja sellestki, et olulist energiasäästu on võimalik saada just kortermajade soojapidavamaks muutmisega, kulutades nendes vähem energiat. Minagi keskenduksin esmalt sellele valdkonnale. Riik on rakendanud toetusmeetmeid korterelamute soojapidavuse suurendamiseks ja energiakadude vähendamiseks. Loodetavasti ühistute huvi kortermajade renoveerimise toetuse vastu kasvab veelgi ja Eesti riigi kasutamata saastekvootide Luxembourgile müügist saadud rohkem kui 30 miljoni euro abil muutuvad renoveeritavad kortermajad analoogselt juba renoveeritud majadega vähemalt kolmandiku võrra energiasäästlikumaks. Sellisel juhul saab ligemale 10 000 ühistumajast üle Eesti umbes 1000 tervikuna ja tõhusa järelevalve all renoveeritud. Aga kuidas
Austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Osaliselt sain ma arupärimisele vastuse, just põhiküsimuses sain ma vastuse. Ma loodan, et ma sain õigesti aru. Aga teatud osas rääkisite te muidugi teemast mööda või käisite nagu kass ümber palava pudru. Ma tahtsin ikkagi teie käest selge sõnaga teada saada, kas selline praktika, kui seadusandja on seaduse vastu võtnud ja täitevvõim leiab mingisuguseid ettekäändeid seda seadust mitte rakendada või mitte õigel ajal rakendada, on vastuvõetav või ei. Te ei öelnud sõnaselgelt ja otse välja, et see ei ole vastuvõetav praktika. Sellest võin järeldada, et kui on veel mingisuguseid seadusi, mille tähtaega on vaja muuta, või on vaja kuidagi libisevalt asjale läheneda, siis seda tulevikus ka tehakse. Mina tahtsin teie käest kinnitust, et sellist asja ei juhtu, aga seda ma ei saanud. Mis puudutab raha, siis ma olen tükk aega töötanud omavalitsuses ja mind riivas natuke teie seisukoht, et omavalitsused tahavad ei tea mida, tahavad kogu aeg paremini elada, aga selle jaoks ei ole kunagi mõistlikult raha. Ei, omavalitsused ei taha mitte ebamõistlikult palju raha ega lõputult paremini elada, omavalitsused tahavad selgust, missuguste ülesannete täitmise eest ja kui palju riik raha eraldab. See oli ka Riigikohtu lahendi põhisisu, aga see lahend on siiamaani täitmata. Ma loodan, et ma sain teie vastusest õigesti aru, et see probleem, mis puudutab seda eelnõu ning käesoleval aastal eraldatavat 380 000 eurot ja järgmistel aastatel eraldatavat umbes 800 000 eurot, on lahendatud.
Aitäh, hea istungi juhataja! Härra Helme! Te olete jälle valetanud. Te ütlesite, et mingit kriminaalasja ei ole. 29. aprillil alustas Politsei- ja Piirivalveamet prokuratuuri juhtimisel menetlust. 29. aprillil. Te ütlesite, et mitte mingit kriminaalasja ei ole. Jälle valetasite. Kas ma võin küsimuse ära küsida? Hea istungi juhataja, kas ma saaksin oma 45 sekundit tagasi? Aitäh! Te olete juba mitu korda siin puldis valetanud. Te ülbitsete, te ründate küsijaid. Te ei saa demokraatia põhimõtetest aru. Te ütlete, et parlament kandku teile ette. "Kandke mulle ette," on teie täpne tsitaat. Ma saan aru, et teil on head eeskujud. Vale peab olema nii suur, et see tunduks usutav. See on ajaloos päris tuntud ütlus. Aga ma annan teile ühe võimaluse: võtke valge paber, kirjutage sinna isiklik avaldus peaministrile teie tagasiastumise kohta ja teil ei ole vaja siin ennast veel sügavamasse auku kaevata. Tõepoolest, te ei sobi siseministriks, te ei tea kriminaalmenetluse alustamisest midagi, te ei tea õigusruumist midagi, te ei tea demokraatia põhimõtetest midagi. Tehke see samm enda ja Eesti rahva heaks.
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea minister! Ma tänan väga põhjaliku ettekande eest ja [selles] sektoris tehtud tubli töö eest, [kui vaadata] kas või seda, et tervishoiutöötajate palk tõusis selle kuu alguses. Aga ma küsin selle kohta. Eesti inimeste tervena elatud eluaastad on kogu aeg pikenenud ja momendil on see 55,9 aastat. Kui selle pikaajalise strateegia "Eesti 2035" lõppu [vaadata], siis mis need tervena elatud eluaastad võiksid olla? Kas on mingi prognoos või isiklik arvamus? Kas need pikenevad või lühenevad?
Hea juhataja! Hea siseminister! Me oleme siin Riigikogus mitmel moel rääkinud palju liiklussurmadest, tulekahjude tekitatud surmadest, aga oleme ära unustanud sellise valdkonna nagu narkosurmad, mis puudutavad suures osas just nooremapoolset elanikkonda. Kui 2006. aastal oli narkosurmade arv Eestis 70, siis eelmisel aastal 146 ehk peaaegu lausa kaks korda suurem kui meie järel järgmisel Euroopa Liidu riigil. Siit minu esimene küsimus sulle: mida sa siseministrina – ma just rõhutan sõna "siseministrina", sest sotsiaalministrilt ma olen sama asja juba küsinud – pead narkosurmade arvu väga suure kasvu põhjuseks? Aitäh vastuse eest! Küsin natuke ka teiselt poolt. Pakun siia kõrvale Justiitsministeeriumi statistika sellise kuriteoliigi kohta nagu narkootilise ja psühhotroopse aine väikeses koguses ebaseaduslik käitlemine ehk rahvakeeles diilerlus. See on see, mis toimub tänavanurkadel. Mul endal õnnestus mõni päev tagasi kutsuda politsei sellisele käitlusoperatsioonile, kahjuks nad ei jõudnud kohale. Vaat see näitaja on drastiliselt kukkunud. Ma ei hakka rääkima 2003.–2004. aastast, kui see arv oli poole tuhande ringis. Aastal 2006, millega ma ennist võrdlesin, oli see 197, nüüd on 91. Kas sa ei näe siin mingit seost? Just tänavalt ostetakse ju see surmav doos ja tänaval kinnipüütud diilerite arv on nii drastiliselt vähenenud. Aitäh! Hea minister, meil ei ole aega debatiks, aga sinu jutt ei veennud mind kuidagi selles, et asjad arenevad positiivselt. Inimesi ju sureb. Me võime määrata ükskõik mis karistuse, kas või kaks eluaegset, aga see kogus, mis tänavalt tuleb, on aastast aastasse kasvanud. Sa räägid, et avastamiste arv on kasvanud. Jah, kui on tegu suurte kogustega. Ning isegi alaealiste kallutamise katsete osakaal on vähenenud ja needsamad diilerluse juhtumid on vähenenud, aga surnud inimeste arv on kasvanud. Diilerluse vastu võideldakse tänaval ehk patrullpolitseis. Seepärast ma küsingi: millised on sinu ministeeriumi meetmed selleks, et seda näitajat, surnud noor
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud peaminister! Kuna Venemaa agressiivne käitumine Ukraina territoriaalsuveräänsuse suhtes ei ole vähenenud, vaid vastupidi, pigem on Venemaa olnud viimastel päevadel veelgi agressiivsem, siis on üsna põhjendatud tõstatada Venemaale täiendavate sanktsioonide kehtestamise või vähemalt olemasolevate uuendamise küsimus. Oma kõnes te mainisite ka, et peame kaaluma täiendavaid sanktsioone Venemaale. Milliseks te peaministrina hindate oma ametikaaslaste valmidust seda küsimust arutada?
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Lubage, et ma õnnitlen meid kõiki siin saalis 150. aastapäeva puhul. Nimelt, aastal 1866 andis keiser Aleksander II välja ukaasi, et Baltimaades tuleb läbi viia vallareform, ja sealt alates me võime rääkida euroopalike omavalitsuste eksisteerimisest. Isegi nõukogude ajal pidasid need külanõukogude nime all vastu. Demokraatiat oli siis küll üsna vähe, aga formaalselt olid need meil maal olemas. See eelnõu meenutab tõepoolest 150 aasta tagust aega. Lühidalt veel nii palju, et need vallad, kus 1866. aastal valimised läbi viidi, hakkasid tollest aastast peale omama vallavolikogu, mida uuendati iga aasta tagant. Iga kolmas mees pidi välja vahetuma. Valiti ka vallavanemad ja vallakohtud. Tähelepanuväärne on see, et ma ei tea ühtegi juhtumit Eestis, kus mõni vald oleks oma 150. aastapäeva tähistanud, aga väga palju on neid, kes tähistavad tänavu oma 25. aastapäeva. Kas meie ajalooline mälu on tõesti nii lühikene? Kas me nii vähe oleme ajaloost õppinud? See eelnõu sündis tegelikult hea kolleegi Toomas Kivimägi peas. Kahjuks täna teda meie hulgas ei ole, ta ajab riigi asju välismaal. Kindlasti oleks ta ka sõna võtnud. Mina tahan rääkida nendest vahvatest ennekuulmatutest mõõdikutest ja kriteeriumidest. Tegemist ei ole ju astronoomiaga. Inimene ei oleks jõudnud Kuule ega jõuaks ka Marsile, kui täpsusklass ei oleks absoluutne null. Seal ei saa olla plusse ega miinuseid siia- või sinnapoole, sest seal on tegemist loodusseadustega. Need seadused, mille järgi me elame siin selle maamuna peal, on aga meie endi tehtud ning peavad koos meiega kasvama ja muutuma. Selle eelnõu esitamine sügisel oli tingitud kahest asjaolust. Üks asjaolu oli see, et üsna mitu omavalitsust oli pöördunud Riigikohtu poole. Ja riik ei saa kaua kesta, kui ta kisub tüli omavalitsustega või kui omavalitsused kisuvad tüli riigiga. Ikka koostöös on vaja edasi elada ning selleks tuleb Vabariigi Valitsusele anda vabamad käed asjaomaste kriteeriumide käsitlemisel ja vältida sun