EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Hea juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt, meie tänane sünnipäevalaps ja rahanduskomisjoni esimees Aivar Kokk on sama põhjalikkusega kõiki neid rahanduskomisjoni istungeid juhtinud, nagu ta täna siin on kõikidele küsimustele vastanud. Ja võin Maris Laurile oponeerides öelda, et kõik rahanduskomisjoni liikmed, kuigi nad võib-olla kõvasti ei võta sõna ega diskuteeri nendel elektroonilistel koosolekutel, on eelnevalt ära teinud päris suure töö kas kaudselt või otseselt nendesamade eelnõude ettevalmistamisel. Mul on väga hea meel, et opositsiooni ridadesse kuuluvad Andres ja Maris, samuti Riina, keda täna küll kohal ei ole, pidevalt küsivad väga asjalikke küsimusi ja nendele kõikidele on alati ka väga korrektselt vastatud. Aga veel veebruari lõpus kirjutas Statistikaamet, et Eesti sisemajanduse koguprodukt on kasvanud 2019. aastal 4,3% ja järgmisteks aastateks lubati kasvu 4%. Seda seni, kuni Hiinast alguse saanud koroonaviirus selle prognoosi nullis. Selle viiruse levik on nii mujal maailmas kui ka meie kodumaal jätnud päris suure jälje ning 12. märtsi ööl, kui valitsus kasutas võimalust kuulutada välja riigis eriolukord, kehtestatigi erinevad piirangud. Nende piirangute kehtestamine on mõjunud sisuliselt kogu meie riigi majandustegevusele, kuid järgnenud otsused, mis olid tõesti ainuõiged, on hakanud natukenegi pakkuma leevendust tänasele kriitilisele olukorrale. Soodsatel tingimustel on võetud 750 miljoni eurone riigilaen, et finantseerida meetmeid, mis on vajalikud, et leevendada koroonaviiruse pandeemia mõju majandusele ja ühiskonnale. Valitsuse otsust lisavahendeid kaasata peab mõistlikuks ka Eesti Panga president Madis Müller, kelle sõnul on praegune laenamine majanduslanguse puhul tõesti igati põhjendatud. Laen aitab riigil leevendada ettevõtetele langenud majandusraskust ja kriisist välja tulla. Tõepoolest, Eesti majandus on saanud tugeva hoobi ning ekspertide hinnangul ootab meid ees vähemalt 10%-line langus. Kui varem räägiti 8%-lisest langusest, siis tegelikk
Hea juhataja! Austatud Riigikogu! Minul ja veel 13 Keskerakonna fraktsiooni liikmel on arupärimine preili Keit Pentusele ehk Eesti keskkonnaministrile. Arupärimine puudutab seda muret, et Eesti on aasta-aastalt langenud maailma riikide keskkonnaalase tulemuslikkuse edetabelis allapoole. Praegu me võime näha, et Eesti on viimase avaldatud uuringu põhjal murettekitaval 54. kohal. Samas on antud veelgi laastavam hinnang, kui me vaatame Eesti arengusuundi ja tulemuslikkust viimasel aastakümnel, selle poolest on Eesti lausa 128. kohal. Ja kui veel täpsemalt jälgida graafikuid, siis võib öelda, et halva hinnangu on saanud meie ökosüsteemi elujõulisus ning erakordselt madal hinnang on antud ka Eesti keskkonna tervisele. Seetõttu on meil austatud keskkonnaministrile viis küsimust. Aitäh!
Austatud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Komisjon valmistas eelnõu teist lugemist ette esmaspäeval, 10. detsembril 2018. Istungist võttis osa 9 komisjoni liiget, puudus 2. Kutsutud olid Siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungas ja sama osakonna nõunik Mari Käbi ning Sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna nõunik Ingrid Ots-Vaik. Linnar Liivamägi andis teada, et perekonnaseisutoimingute seaduse, rahvastikuregistri seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu muutmiseks Riigikogust muudatusettepanekuid ei esitatud, küll aga soovib kõnealust eelnõu muuta Sotsiaalministeerium. Ingrid Ots-Vaik tutvustas komisjonis Sotsiaalministeeriumi esitatud ettepanekuid, koos selgitustega on need kättesaadavad Riigikogu koduleheküljel. Ühtlasi andis ta teada, et Sotsiaalministeeriumi ettepanekud on kooskõlastatud Siseministeeriumiga ning sätted, mis puudutavad kohalikku omavalitsust ja prokuratuuri, on kooskõlastatud surma põhjuse tuvastamise uue seaduse väljatöötamise töörühmaga. Komisjon otsustas algatada kolm muudatusettepanekut, mis on teile nähtavad muudatusettepanekute loetelus. Otsustati saata eelnõu täiskogu päevakorda 19. detsembriks k.a (konsensus), teha ettepanek teine lugemine lõpetada (konsensus), saata eelnõu kolmandale lugemisele, kui teine lugemine lõpetatakse, 16. jaanuariks 2019 (konsensus) ja teha ettepanek viia läbi lõpphääletus (konsensus). Ettekandja on Toomas Paur. Põhjuseks oli see, et kui tänavalt leitakse laip, siis seda ei viida kohe tuhastamisele, vaid surnult võetakse DNA-proovid ja siis saab täpsemalt asja uurida.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Kaubandusliku meresõidu seaduse, meresõiduohutuse seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu 353 oli esimesel lugemisel 27. veebruaril. 27. märtsil oli esimesel lugemisel kaubandusliku meresõidu seaduse ja sadamaseaduse muutmise seaduse eelnõu 386. Riigikogu liikmetelt, komisjonidelt ega fraktsioonidelt ühtegi muudatusettepanekut ei laekunud, muudatusettepanekud laekusid juhtivkomisjonile vaid eelnõu algatajalt. Enne majanduskomisjoni istungit toimusid 14. märtsil ja 3. aprillil nn töörühmade koosolekud. Majanduskomisjon arutas seda eelnõu 18. märtsil, kui konsensuslikult tehti põhimõtteline otsus ühendada kaks eelnõu, 353 ja 386 ... ... uueks eelnõuks, mille nimeks saab kaubandusliku meresõidu seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. 22. aprillil arutasime majanduskomisjonile tehtud ettepanekuid ja tegime edasise menetlemisega seotud otsused. 6. mail vaatasime üle ühe muudatusettepaneku, mille sõnastust oli vaja keeletoimetajate märkustest tulenevalt muuta. Muudatusettepanekud võib jagada mitmeks grupiks. Üks muudatusettepanek oli kahe eelnõu ühendamine. Teist laadi muudatusettepanekud olid n-ö tehnilist laadi, need on praeguses numeratsioonis muudatusettepanekud nr 3, 4, 5, 6 ja 8. Seadust ajakohastati muudatusettepanekuga nr 2. Kehtivas seaduses räägitakse siiamaani lepingute ja lepinguväliste kohustuste seadusest. Teadupärast sellist seadust enam ammu ei ole, praegu kehtib võlaõigusseadus. Seega muudetakse eelnõu sõnastust. Suurem muudatus tehakse parandusettepanekuga nr 7, kus on toodud sisse väikelaeva raadiosideoperaatori tunnistuse väljastamise regulatsioon. Kui siiamaani pidid isikud, kes tahtsid saada õigust kasutada raadiosidet, sisuliselt tegema kutselistele meremeestele mõeldud eksami, mille ettevalmistus kestab nädal aega ja hind on suhteliselt kopsakas, siis tulles vastu väikelaevaomanike soovidele on neil uue regulatsiooni kohaselt võimalik osaleda väikelaeva raadio
Aitäh, aseesimees! Hea ettekandja! Mulle meeldis see küsimus, kui kaugel see meie debatt on. Mina ütleksin, et debatil on kultuurselt arenemise ruumi veel päris kõvasti. Aga minu küsimus on selline. Kas on päris õige võrrelda neid kahte asja: seda eelnõu ja õiguskantsleri ettepanekuid? Õiguskantsleri ettepanekud lähtuvad rohkem sellest, et välistada huvide konflikti, hoida seda ära ja teha asi selgemaks nii erinevatesse valitavatesse kogudesse kandideerimise kui ka seal osalemise poole pealt. Kas on päris õige neid kahte asja niimoodi võrrelda?
Tänan küsimast! Kallis kolleeg, sa oled asjast valesti aru saanud. Teatavasti nõukotta ei tohi kuuluda ükski Riigikogu ega valitsuse liige. See tähendab, et majanduskomisjonil on võimalus koostöös opositsiooniga otsida välja sobiv isik, kes võiks esindada meie vaadet, et oleks ka seos Riigikoguga. Ma arvan, et majanduskomisjon leiab väga sobiva inimese, kes on majandusega seotud, olgu ta ettevõtlusest või kusagilt mujalt. Me saame seda tõenäoliselt pärast seaduse vastuvõtmist kohe arutama hakata, võib-olla järgmisel nädalal. Tänan küsimast! See on kindlasti teema, mille üle väga palju diskuteeritakse. Väga paljudes riikides, kus riiklikul tasemel arenguseirega tegeletakse – kõikides, täpsemalt enamikus riikides ei tegeleta –, toimub see tõesti täitevvõimu juures. Kui me jagame täitevvõimu juures tegutsejad väga jämedalt, siis pooltel juhtudel käib see töö valitsuse tasemel ja ülejäänud juhtudel mõne ministeeriumi alluvuses. Kindlasti on küsimus selles, milline on ühe või teise asutuse-organisatsiooni valmisolek selle asjaga tegeleda, ja kindlasti on küsimus ka selles, millised eesmärgid arenguseirele seatud on. Arenguseire ei ole üheselt defineeritav valdkond. Sellel on kaks olulist komponenti: vaade tulevikku ja vaade n-ö laialdaselt, aga ülesande püstitus võib olla väga erinev. Meiepoolne ülesande püstitus, mida me töögruppides ka arutasime, oli see, et kaasamine peaks olema võimalikult lai – peaks andma kõigile, sh ka opositsioonile, koalitsioonile, eri komisjonidele Riigikogus, vajaliku sisendi, et oma töö tegemisel saaks vaadata kaugemale. See, et keskus asub Riigikogu juures, ei välista koostööd Riigikantselei juures oleva strateegiabüroo ja kõigi ministeeriumidega. Ma loodan, et kõik riigiasutused, aga ka eraettevõtted on valmis tegema koostööd keskusega, sest siis tuleb kõige parem seire.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Minister! Ma enne küsisin töötervishoiu ja kõige sellise kohta, aga ei saanud siiski konkreetset vastust. See küsimus oli võetud tööandjate manifestist. Nad on meie poole pöördunud sooviga, et saaks rohkem panustada tervishoidu. Te mainisite oma näites golfi või midagi niisugust. Te lähete oma vastustes alati väga äärmuslikuks. Kuukaart kuskil spordiklubis, mille maksumus võiks piirduda 500 euroga aastas, ma arvan, ei oleks sugugi paha. Me hoiaksime kokku päris palju raha, nii ettevõtjate kui ka riigi raha, panustades inimeste tervisesse. Aga ma küsin teie arvamust. Kui see summa oleks umbes 500 eurot aastas, kas see oleks vastuvõetav?
Hea juhataja! Head kolleegid! Eelnõu esitas Vabariigi Valitsus k.a 5. novembril ja esimene lugemine toimus 21. novembril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, mis oli 3. detsember kell 17.15, ei esitatud ühtegi muudatusettepanekut. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist ka oma 4. detsembri ja 10. detsembri istungil. 4. detsembri istungil kiitis komisjon konsensusega heaks eelnõu teise lugemise teksti ning 10. detsembri istungil seletuskirja. Nagu kahel viimasel aastal, võimaldab see eelnõu seaduseks saamise korral Eesti Kaitseväel panustada oma üksusega rahvusvahelisse sõjalisse operatsiooni, mis on seotud kas NATO, selle liikmesriigi, Euroopa Liidu või ÜRO juhitava operatsiooniga esmakordselt. Eeltoodut võib kokkuvõtlikult nimetada valmisoleku mandaadiks ja selle kasutamiseks, kui tegu on eelkõige kriitilise vajadusega, näiteks ajakriitilise olukorraga, kus on vajalik Kaitseväe üksuse kiire väljasaatmine. Nüüd menetluslike otsuste juurde. Oma 4. detsembri istungil otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega esitada eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu 12. detsembri istungi päevakorda. Lisaks otsustas komisjon konsensusega teha ettepaneku eelnõu teine lugemine lõpetada ning tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109 panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtta. Aitäh!
Aitäh, austatud ettekandja, hea ettekande eest ning samuti väga põhjaliku ja avatud diskussiooni eest, mis toimus samal teemal kultuurikomisjonis! Mul on üks lihtne küsimus selle aruande koostamise metoodika kohta. Te olete ka täna mitu korda maininud varajase haridusliku, ütleme, hoolivuse tähtsust. Kui me räägime kõrgkoolide, rakendus- ja kutseõppeasutuste õppejõudude ja õpetajatega, siis nad ütlevad, et nad peavad suures mahus tegema seda tööd, mis on jäänud tegemata eelmises kooliastmes. Nii me jõuame põhikooli välja, kus öeldakse, et nemad peavad parandama laste sotsiaalseid oskusi ja füüsilist arengut, mida võib-olla oleks tulnud teha juba lasteaias. Samas aruande hariduse osa alusharidust ei puuduta. Kas see oli teadlik valik, kas läks juhuslikult nii või millest see tulenes?
Aitäh, härra eesistuja! Härra minister! Eelmise arupärimise puhul ma tahtsin selgelt mitte-Eesti päritolu inimeste kohta teada saada, kas nad on illegaalid või ei ole, on neil seaduslik alus Eestis viibida. Vastust ma ei saanud. Samamoodi ei vasta te praegu sellele küsimusele adekvaatselt. Kui kolm tudengit lepivad kokku, et nad jagavad bensiiniraha ja sõidavad Tartusse, siis sellel, kes sõidab, peab olema selle teenuse osutamiseks litsents. Või saan ma midagi valesti aru? Minu meelest seadus ikkagi nõuab seda. Sest kujutame ette, kui juhtub õnnetus – kes siis vastutab, missugused tulevad kahjukäsitlused, kas on olemas kindlustused ja muud niisugused küsimused. Minu arvates Eesti seadustes on see asi paika pandud.
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud kolleegid! See eelnõu võimaldab 2021. aastal kuni kuue Eesti kaitseväelasega panustada EUNAVFOR Med/Irini sõjalisse missiooni. Missioonil osaledes täidab Eesti oma Euroopa Liidu liikmesusest tulenevaid liitlaskohustusi, mille tulemusena muu hulgas suureneb Eesti välispoliitiline nähtavus. Riigikaitsekomisjon arutas seda eelnõu koos selle esitaja esindajatega oma 26. oktoobri istungil. Riigikaitsekomisjon otsustas konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada eelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu tänase istungi päevakorda. Eelnõu ettekandjaks määras komisjon minu. Ühtlasi otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks Riigikogu esimehe nõusolekul k.a 23. november kell 15.
Austatud kolleegid! Riigikogu väliskomisjonis on esindatud kõik Riigikogu fraktsioonid. Kui kogu Riigikogu töötaks niisama demokraatlikult, ühtehoidvalt, otsustavalt ja konstruktiivselt, siis oleks meie igapäevane töö kindlasti tulemuslikum. Riigikogu väliskomisjonis möödus selle avalduse menetlemine minu arvates erakordselt produktiivselt ja hästi. Me oleme Valgevene teemat käsitlenud läbi selle suve, ja nagu enne mainitud, võtsime juba 2006. aasta veebruarikuus vastu Riigikogu avalduse Valgevene demokraatia kaitsmiseks. Loomulikult lugesime toonase avalduse uuesti läbi ja pidime tõdema, et kõik need valupunktid on tänaseni alles ning et olukord on läinud kriitilisemaks ja halvemaks. See viitab sellele, et see avaldus on erakordselt oluline. Päris loogiline on ka see, et esimesed lausungid tulid Riigikogus just väliskomisjonist. Mõni päev pärast 9. augusti valimisi kirjutasin ma kolleegide heakskiidul alla Eesti, Läti, Leedu ja Poola väliskomisjonide esimeeste avaldusele Valgevene valimiste kohta. See avaldus oli kriitiline. Ja siis me hakkasime koguma üha rohkem informatsiooni. Seda informatsiooni on palju, meie oleme seda saanud õige mitmest allikast. Meil on oma Valgevene suursaatkonnaga, mis asub Minskis, olnud väga sagedased videokonverentsid ja nende pikkus ei ole olnud mitte 10 või 15 minutit, vaid need on kestnud tunduvalt kauem. Oleme välisministriga ja nende Välisministeeriumi inimestega, kes Valgevene teemasid hästi teavad, mitmed korrad koos aru pidanud. Me oleme väga rahul ja kasutame aktiivselt ka Välisministeeriumi nn seireosakonna informatsiooni, kus juba mõnda aega on kõik 4–5-punktilised teemad olnud seotud Valgevenega. Valgevene temaatika ei ole kaugeltki ammendunud. Tänane informatsioon on üsna rahutuks tegev. Te kindlasti teate ja olete kuulnud, et Lukašenka saatis oma sõjahelikopterid meie andmetel koguni Leedu territooriumile, et likvideerida õhupallid, mis olid piiritsoonis ja tõenäoliselt jõudsid ka Valgevene poolele. Ta ütles, et neis õhup
Hea eesistuja! Head kolleegid! Hea, et eestikeelse hariduse küsimus on taas laual. Ma ei tuleta siit sellest kõnetoolist esimest korda meelde, et 2007. aastast ühtegi sellist üldiselt Eesti venekeelset kooli puudutavat otsust vastu võetud ei ole. Siis otsustati gümnaasiumiastmes 60% kohustuslikest õppeainetest õpetada eesti keeles. Edulugu see ei ole, sest ainult 60,2% keskhariduse omandanutest teevad ära kesktaseme eesti keele eksami. See on väga vähe, kolmest kaks. Muidugi on seal sees ka kutsekooli lõpetajad, aga eks ka teenindaja või lukksepp peab eesti keelt siiski teadma. Kui ma sellel kevadel nägin Eurostati uuringut, mis rääkis meie üliõpilastest, kas nad käivad õpingute ajal tööl või ei käi, siis seal oli statistika, mis pani mind tõsiselt muretsema. Me ju, sõbrad, räägime sellest, et meie venekeelsetel noortel peaks olema sama hea Eestis elada kui eestlastel, et nad saaksid õppida ülikoolis. Ülikoolid on meil valdavalt eestikeelsed. Põhikoolis õpib 20% noori vene keeles, aga kui me vaatame kogu spektrit ülikooli esimesest astmest, s.t rakenduskõrgharidust ja bakalaureuseõpet, siis seal on 15% venekeelse põhikooli lõpetajaid – vähem kui põhikoolis. Aga magistriõppes, head inimesed, on 7%. 20% õpib põhikoolis, aga ainult iga kolmas nendest jõuab magistriõppesse. Seetõttu peab midagi tegema, see on absoluutselt selge. Lasteaed on muutusteks õige koht. 2017 oli viimane integratsiooniuuring Eestis, kus ligi 80% nii eestikeelsetest kui ka venekeelsetest lastevanematest ütles, et eestikeelne õpe ja eesti keele õpe peab algama lasteaiast. Me ei saavuta kunagi sadat protsenti, aga see on väga hea stardipositsioon. Ometi on ka täna siin saalis kõlanud, et me vajaksime tegelikku reaalset plaani – reaalsemat, kui praegune plaan on. Lubatagu mul hästi laia pintsliga luua pilti, mitte mosaiiki, nagu on praegu see meie venekeelsete koolidega toimetamine. Teeme Eestis kolme tüüpi lasteaiad, teeme viie aastaga. On eestikeelne lasteaed, on osaline keelekümblus, kus alates k
Jah, otse öeldes on see olnud üks valdavaid motiive, mida kurdetakse ajutise tööjõu puhul probleemina: kohtutäiturid. Paljud helistavad ja küsivad, aga lõpetavad kõne hetkel, kui öeldakse, et ei, mustalt ei saa töötada. Mustalt töötamist ei saa endale korralik talunik tegelikult sellises olukorras lubada. Põllumajanduses on alati sellist piiripealset vahendust olnud, aga praeguses olukorras on põllumehi ka usinalt laimatud ja ähvardatud, et nad ei maksa makse, mis on kui mitte otsene vale, siis tugev liialdus. Aga see on lihtsalt näide. Nad ei saa võtta neid töötajaid, kellel on väga sügavad probleemid, kes tegelikult ei saa oma palka näidata. Aga ma ju rõhutasin seda, et põllumajandus ei tohi olla see viimane koht, kuhu riisutakse kuskilt mujalt väljapraagitud tööjõudu. Vabandust, aga nii on. Alati, igas majanduses on osa tööjõudu selline, mida kuhugi tööle ei taheta. Me ei tohiks, ükski erakond ei tohiks jätta muljet, et põllumajanduses peab saama toota kellega iganes. Ei ole niimoodi, ei tohi alandada ühtegi tööandjat. Tal on ikkagi omad nõuded töötajatele, omad tööviljakuse nõuded, oma konkurentsivõimevajadus. Nagu sai öeldud, 6 kilogrammi päevas versus norm 20 kilogrammi tunnis on see, mida tasub meeles pidada. Igaüks ei ole selleks võimeline. Töötaja peab olema kaine, ta ei tohi kaastöölistelt varastada, ta ei tohi mürgitada tööandja koera. Sellised pisikesed iseloomustavad detailid on lihtsalt toodud nendes kirjades, mida ma olen saanud alates aprilli algusest. Silmamoondusel on väga tugev majanduslik loogika valitsejate enda jaoks. Sel moel nad hoiavad oma võimu ja oma palka, siin ei ole mingit kahtlust. Aga mis puutub jah sellesse võitlusse tööjõu pärast, siis nii suurena ju selle eelnõu eesmärk isegi ei ole püstitatud. Ma ei taha kindlasti, et jääks mulje, nagu meie tulevik seisneks võõrtööjõus. Meie olevik juba osaliselt sõltub, selles on asi. Me oleme teinud endale väga suurt kahju, tekitanud väga suured lüngad teatud valdkondadesse, mis ei saa toimida i
Palun kaheksa minutit! Proua esimees! Head kolleegid! Afganistani missioon on selgelt Eesti kõige tõsisem missioon läbi ajaloo. Me osaleme seal kuni 170 kaitseväelasega, mis on tegelikult minimaalne mõistlik võimalus osaleda ühel sõjalisel operatsioonil. See võimaldab meil välja panna lahingukompanii suuruse üksuse ja kahjuks või õnneks saame kompaniid lugeda esimeseks operatiivtaktikaliseks elemendiks, millega on võimalik toimetada iseseisvaid operatsioone. Ma tahaksin siit kõnepuldist siiralt tänada kõikide erakondade nimel – ma rõhutan, et kuni hilise minevikuni töötas riigikaitsekomisjon konsensuse põhimõtetel – Eesti ühiskonda, kes on suhtunud sellesse missiooni mõistvalt. Sellel missioonil on olnud meil kaotusi. Meil on olnud langenuid, meil on haavatuid. Tõsist teemat käsitledes tuleb tunnistada, et need langenud ja haavatud ei ole asjata oma tööd teinud, ei ole asjata langenud. Kui peaaegu kahe aasta jooksul on Eestis ainuüksi lahtiste kanalisatsioonikaevude tagajärjel hukka saanud 11 inimest, siis üheksa langenut sõjaväljal teevad meile pigem au ja 11 lahtistes kanalisatsioonikaevudes hukkunut näitavad, et meil on veel teed käia küll ja küll. Sõda ei ole kunagi lihtne. Sõda ei ole kunagi ilus. Pahatihti on sõda möödapääsmatu. Ma tahaksin siinkohal kasutada veel ühte mõttetera, mis ütleb meile: kes oma armeed toita ei taha, toidab varsti võõrast. 21. sajandil võivad need sõnad tunduda võõrastavad. Meie head naabrid Lätis ja Leedus on tänaseks valinud natuke teise tee, kui on valinud Eesti. Ja ma väidan, et see, mida me teeme Afganistanis, näitab selgelt nendele riikidele ja nendele rahvastele, kes saavad aru: rahu maailmas ei ole asi iseeneses, vaid maailma rahu on meie kõikide ühine pingutus ja meie pingutuse tagajärjel saavutatud tulemus. Näiteks, kui situatsioon peaks halvenema ja meil oleks vaja oma riiki kaitsta – me ei saa ju täie vastutustundega väita, et situatsioon maailmas ei või halveneda –, siis on meil tänu mitmele missioonile, eelkõige Afganist
Aitäh! Minister Martin Helme! Vabandust, Mart Helme! Seoses härra Kuusiku episoodilise ministriks olemisega: jah, sõnapidamine on oluline, aga sõnal on ka väga oluline jõud ja kaal. 2. mail valitsuse pressikonverentsil, kommenteerides seda kaasust, ütlesite te muu hulgas lauseosa, milles olid järgmised sõnad: "mingisugused lastekaitsjad ja naisteorganisatsioonid". Sotsiaalvaldkonda, lastekaitset ja lähisuhtevägivalla vastu võitlemist, nende inimeste abistamist on Eestis üle 20 aasta üles ehitatud. Need inimesed teevad tööd oma vabast tahtest ja nüüd teevad need inimesed tööd sotsiaaltöötajatena ning ka nende palk jääb selliseks, nagu ta on, ega tõuse, nagu me teame, eelarve tõttu. Ma väga palun iseenda ja kõikide nende inimeste nimel, kes teevad lastekaitsetööd ja võitlevad lähisuhtevägivalla vastu: palun vabandage ja möönge ka seda viga, selle kõrval, mida te möönsite ühe raadiosaate ...
Suur aitäh! Austatud minister! Suhtumine Kreekasse ja Kreeka valitsusse, konkreetselt just Kreeka peaministrisse, on üle Euroopa Liidu väga erinev. Ma usun, et enamik peab peaminister Tsiprast otsekui Euroopa Liidu rehepapiks, kes kasutab ka mitte kõige puhtamaid võtteid, et oma eesmärke saavutada. Kreeklaste arvates on ta tõenäoliselt pigem kaval Herakles, kes Augeiase tallid laseb puhastada teistel Euroopa Liidu rahvastel, mitte kreeklastel. Ütle, palun, kuidas siis on see väga mitmeti Kreeka olukorda suhtuv Euroopa Liit homme-ülehomme nõus ühehäälselt ütlema jah, et Euroopa Liit toetab Kreeka kolmandat abiprogrammi, kui ainult mõnes üksikus riigis, nagu Eesti, Saksamaa, Malta ja mõni veel, tehakse see otsus parlamendis, mõnes aga hoopis teisel tasandil.
Aitäh, härra eesistuja! Elektri ja gaasi hind on tõusnud 70%, kütuste hind 44%, see on nüüd ilmunud ka toiduainete hindadesse, mis on kallinenud 13,5%. See häda ei tulnud vaikselt, see tuli tegelikult vabriku- ja aurikuvilede saatel, hakkas pihta juba sügisel. Seda oli kõike ette näha, kes tahtis näha. Eesti Pank ei tahtnud näha, oli vait nagu kult rukkis, ei täitnud oma ülesannet. Täna me oleme olukorras, kus elekter on meil kaks korda kallim kui Rootsis. Kui kaua meie ekspordivõimekus üldse veel hinges püsib sellise süüdimatu valitsuse jätkamise korral? Millal meil esimesed ettevõtted oma uksed kinni panevad?
Aitäh! Lugupeetud kolleegid! Ka see eelnõu on olnud põhiseaduskomisjoni istungi päevakorras kahel korral, 23. veebruaril ja 20. aprillil. Nii nagu ma ütlesin ka enne, erikomisjone me arutasime põhiseaduskomisjonis põhimõtteliselt sisuliselt ühtemoodi, sest need tuleb lahendada ühtemoodi. Leidsime 23. veebruaril, et see eelnõu vajab veel arutelu, sest meile on väga oluline, et kõik Riigikogus esindatud erakonnad oleksid erikomisjonide moodustamise printsiibiga ja töötamisprintsiibiga nõus, et me oleksime n-ö ühel lehel. Seetõttu lükkasime arutelu edasi, et me saaksime omavahel sellest kõneleda. Need kõnelused jõudsid eduka lõpuni aprillis. 20. aprillil me tegime põhiseaduskomisjonis ka selle eelnõu kohta otsused, sisulist arutelu eraldi ei avanud. Otsustati teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 4. mail, teha ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada, teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks 7. mai kell 16, määrata ettekandjaks põhiseaduskomisjoni liige Oudekki Loone ja esitada eelnõu esimesele lugemisele muudetud kujul. Kõik need otsused tehti konsensusega. Riigikogu juhatus otsustas päevakorra mõistlikuma jaotuse huvides arvata eelnõu Riigikogu tänase, 3. mai istungi päevakorda. Aitäh!
Aitäh! Lugedes seda umbusaldusavaldust ja mõeldes viimastele päevadele, tundub olukord äärmiselt emotsioonitiine olevat. No samasugune nagu keskmises loomakliinikus, kus sotsid sünnitaksid mingeid ideoloogilisi kutsikaid. Ma saan aru, et asja eesmärk on öelda, et <PARTY> on saast, Lang tuleb kuivkemmergusse uputada. Olles Sirbist tunduvalt suurema väljaande KesKus peatoimetaja, saan ma öelda, et konsensust kultuuris ei ole olemas, aga seda ei tohi traagiliselt võtta. See on ja jääbki niimoodi. Minule ka ei meeldi <PARTY>, aga veel vähem meeldib mulle see umbusaldusavaldus ja kui tuleb hääletus, siis mina kõnnin lihtsalt saalist minema. Ma ei saa seda hääletada. Uskuge mind, ausõna, minu ukse taga ei käinud Rosimannus ega see teine tüüp, Michal. Et aga kõik rahuneksid maha, palun ma sinult kinnitust: a) et sa ei suukorvista Eesti kultuuriinimesi ega ühiskonda, ei reformierakonnasta neid, ja b) et uus Sirbi peatoimetaja konkurss tuleb.
Esiteks, enamik neid seadusi on vene keeles juba mingis formaadis olemas. Nii et on suhteliselt lihtne teha seda, mida me ette paneme. Jah, see ei ole mitte minu arvamus, see on, kui ma ei eksi, advokatuuri esimehe arvamus, et tulevikus ei ole võib-olla enam mõtet seda teenust pakkuda, olgu see siis kümne, kahekümne või ei tea mitme aasta pärast, kui kõik või vähemasti enamik siin elavaid inimesi, kelle emakeel ei ole eesti keel, saavad seadusi eesti keeles lugeda. Ma tõesti arvan ja loodan, et see aeg tuleb. Aga kindlasti ei juhtu see aasta, kahe ega viie pärast. Minu meelest ei ole see piisav argument, et tõlkimine sellepärast ära jätta. Mis puudutab seda, miks ühed inimesed on paremini ja teised inimesed halvemini eesti keele omandamisega hakkama saanud, siis see kahjuks ei ole nii lihtne, nagu kodanik Raidi jutust võis selguda. On väga erinevaid aspekte, mis mõjutavad seda, kui hästi inimene keelt omandab, sh inimese intellektuaalne eripära ja loomulikult see, kus ta näiteks on terve elu elanud, kas Tartus, Pärnus, Tallinnas või Narvas. Aitäh selle küsimuse eest! Ma sellele küsimusele sellisel viisil vastata ei oska. Seda peaks küsima nende käest, kes seda seisukohta kaitsevad. Küll aga juhin tähelepanu sellele, millele te kaudselt viitasite. On räägitud, et üks põhjus, miks kõik Eesti seadused tõlgitakse inglise keelde, on see, et me tahame olla atraktiivsem ettevõtluskeskkond välismaailmale ja meelitada siia välisinvestoreid. Meie eelnõu kindlasti parandab Eesti ettevõtluskeskkonna atraktiivsust nendel turgudel, kus põhiline ärikeel on vene keel. Vaatame statistikat. 2012. aastal oli Venemaa Eesti suuruselt kolmas ekspordipartner, sinna läks 12% Eesti ekspordist, ning viiendal kohal välisinvestorite seas, 4,2% otseinvesteeringute kogumahust. Vene keel on kindlasti praegu ka levinuim võõrärikeel enamikus endistes Nõukogude Liidu vabariikides, Eesti kaubavahetuses andsid need riigid 2012. aastal 33% ekspordi ning 28% impordi kogumahust.
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Eesti Rahvusringhäälingu seaduse § 31 lõige 2 ütleb, et eetikanõuniku ettepanekul otsustab juhatus eetikanõukogu loomise, ehk seaduses on võimalus eetikanõukogu luua sisuliselt juba olemas. Samuti on seal kirjas, et eetikanõuniku nimetab juhatus nõukogu nõusolekul, kelle omakorda määrame ametisse meie siin. Kas teile ei tundu, et see seadus püüab lahendada ühe konkreetse juhtumi probleemi, kas ta ei dubleeri olemasolevat olukorda? Või on teil kahtlusi selles, kas nõukogu, kelle nõusolekul eetikanõunik ametisse määratakse, on ikkagi sõltumatu?
Aitäh! Suur tänu selle ettekande eest! Mul on kaks küsimust mõjude analüüsi kohta, mis on eelnõus lk 42 ja 43. Ühel juhul on väidetud, et kuna täienduskoolituse pikkus on reeglina 40–50 akadeemilist tundi, siis puhkuste osas eelnõu mõju ulatuslik ei ole. Samas me läheme üle koolituste väljundipõhisele hindamisele, mis on väga õige. Aga kas me tõesti arvame, et väljundipõhine hindamine toob kaasa selle, et ka edaspidi on koolitused ainult 40 tundi pikad ja et selleks, et mingit muutust õppija tasemes ja oskustes saavutada, ei lähe koolitused mitte pikemaks? Teise küsimuse jõuan ka ära küsida. Leheküljel 43 on hinnatud eelnõu mõju haigekassa eelarvele, pidades silmas, et kuigi me tühistame eapiiri, mis on väga õige, õppijate arv põhikoolis ega gümnaasiumis ei kasva. Miks te eeldate, et me teeme küll muudatused, aga mingit mõju neil ei ole?
Lugupeetud ettekandja! Kõigepealt palju õnne sünnipäeva puhul! Ma arvan, et see jääb teile pikaks ajaks meelde, et vastate sünnipäeval sellisel öisel tunnil opositsiooni kiuslikele küsimustele. Minu arust alkoholiaktsiisi tõus on kindlasti rohkem õigustatud kui näiteks kütuse või elektri hinna tõus. Olen seda meelt, et alkoholiaktsiisi võiks tõsta, aga tulevikus, kui see ei ületaks seda kriitilist piiri, millest alates meil hakkab järjest rohkem vohama salaturg. Kas te oskate öelda, millised on meil alkoholi hinnad võrreldes Läti, Leedu ja Venemaa turul valitsevate hindadega? Meie salaturgu mõjutavad kõige rohkem need riigid.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Austatud Eesti Panga president! Tänan selle sisuka ettekande eest ja küsimustele vastamise eest! Ja ka suur tänu seitsme aasta eest, mis on olnud hästi tormilised. Teie töö algus oli keskkonna mõttes kindlasti hoopis midagi muud, kui on praegu. Ma räägiksin kahest teemast, mis minu arvates on olulised ka edaspidi. Esiteks see, et tuleb tagada stabiilsus finantssektoris. Muutused näitavad seda, et meil tuleb pidevalt olla valmis selleks, et keskkond muutub, olukorrad muutuvad, et juhtub midagi sellist, mida me mõni aeg tagasi ette ei kujutanud. Vaatame kas või omaenese panganduse peale! Meie oleme justkui olnud Põhjamaade pankade osad ja meil on olnud n-ö Baltikumi sõsarad. Vahepeal meie pangandussektor vähenes, kuna toimusid organisatoorsed muudatused, aga nüüd me oleme jälle selles rollis, kus olime mõni aeg tagasi. Nüüd on Läti ja Leedu selles rollis, kus meie olime kunagi Põhjamaade suhtes. Need asjad muutuvad, vastutus muutub ja kohanemine on vajalik. Me peame palju rohkem mõtlema nende asjade üle. See ei puuduta mitte ainult Eesti Panka. Ma pean silmas ka seda, mis toimub laiemalt majanduses, mis toimub meie piirkonnas ja mis toimub Euroopas. Me ei tohiks ära unustada ka muid finantssektoreid, mis on praegu võib-olla halvasti reguleeritud. Need pisikesed sektorid võivad ühel hetkel tekitada suuri probleeme. Meile tundub, et nad on väheolulised, aga kui on hästi palju erinevaid riske, siis ühel hetkel võib piisata väiksest nõksust, ja kõik hakkab kokku varisema. Nii et ma arvan, et me peame siin majas tegelema rohkem näiteks ühisrahastuse probleemidega või ka teiste finantssektori ettevõtetega, mille puhul riskid on suured, aga asjaosalised seda alati ehk ei taju. Teine teema, millest ma tahaksin rääkida, on Eesti Panga analüüsi- ja nõustamisfunktsioonid. Eesti Pank on valitsuse nõustaja ja valitsus ei tohiks olulisi majanduspoliitilisi otsuseid langetada ilma Eesti Panga seisukohta ära kuulamata. Nüüd tulebki vahet teha sell
Aitäh! Ei arutatud, on lühike vastus. Ja ei arutatud selle tõttu, et tegemist on tehnilise muudatusega, et viia see kooskõlla järjekordse rakendusaktiga, mis Euroopa Komisjonist tuli. Seal muudetakse mitte riigilõivu ennast, vaid selle objekti nimetust ehk arvelduskonto muutub kauplemiskontoks. Aitäh! Jaa, ma püüan lühidalt. Tegemist on kauplemisperioodiga ja lihtsustatult ka väga keeruline, kõiki nüansse ei valda ka mina, tunnistan. Riikidele antakse siis kogu see pott, mis ühikutes on, jagatakse riikide peale laiali. Riikidele tehakse kohustuslikuks müüa neid ühikuid tegelikult stabiilselt, vist isegi iganädalaselt võrdsetes kogustes, nii et spekuleerimist riikide poolt ei saa olla, et näiteks ma üheksa aastat ei müü, vaatan, kuni hind on jube kõrge, siis müün kõik maha. Sellist asja ei saa olla. Nii et kättesaadavate ühikute pakkumise poole pealt [võib öelda, et] kättesaadavaid ühikuid müüakse stabiilselt. Mis seda turgu mõjutab, on see, et heitmekaubanduse süsteemis on kokku lepitud ka lineaarse vähenemise koefitsient. See on väga oluline asi ja see näitab seda, mitu protsenti igal aastal kogu süsteemis vähendatakse tasuta ühikute arvu. Kuna igal aastal ühikute arvu vähendatakse, siis see tähendab, et saastamine muutub igal aastal Euroopa Liidus aina kallimaks, sest need, kes saastavad, peavad neid ostma. See ongi kogu asja mõte, et ettevõtted suunata vähem süsinikumahuka tööstuse poole. Kui see vähenemine on piisavalt kiire, siis loomulikult hinnad kasvavad. Need on need arutelud, mida tavaliselt peetakse, et kas lisada mingeid uusi valdkondi heitmekaubanduse süsteemi ja mida teha lineaarse vähenemise koefitsiendiga. Kas seda vähenemise kõverat muuta järsemaks, näiteks? Siis kindlasti kohe hinnad ka tõusevad. Nii et ta on selline reguleeritud turg selles mõttes, et turu aluseeldused on paika pandud regulatiivselt. Aga nende raamide sees on pakkumise poole pealt stabiilsus ja ostmise poole pealt ettevõtted teevad oma majandusotsuseid.
Aitäh, austatud juhataja! Austatud minister! Te tõdesite oma vastuses, et see meede takistab tööandjatel tõsta töötajate palka. Samuti mainisite, et olite sellega, küll teistsugustel tingimustel, nõus juba koalitsiooniläbirääkimistel. Teatavasti pannakse koalitsiooniläbirääkimistel kirja põhimõtted. Ma usun, et sotsiaaldemokraatide üks põhimõte on tõsta inimeste palka. Kas teile ei tundu, et te minetasite juba koalitsiooniläbirääkimistel mõned oma põhimõtted ning praegu lihtsalt realiseerite kellegi teise poliitikat?
Auväärt juhataja! Auväärt minister! Te vastasite Signe Kivi küsimusele eesti keele maine kohta, et see maine sõltub väga palju korrektsest eesti keele oskusest ja kasutamisest. Ma olen sada protsenti sellega nõus ja nõus ka sellega, et tegelikult meie korrektne ja perfektne eesti keel vajab ikkagi päris tõsist tööd, et see läheks paremaks. Eesti ajaloos on üks väga suur keeleuuendus ja parema keele rääkimise kampaania olnud seotud Johannes Aaviku nimega ning ka president Ilves algatas ju oma kampaania keele täiustamiseks. Kas valitsusel ei ole mõttes mingit suuremat plaani, et selle küsimusega edasi tegelda, st mitte ainult tõdeda, et näed, on probleem, kui ei räägi perfektset eesti keelt. Veel kord ütlen: sada protsenti nõus. Aga seda keelt on tegelikult vaja meil kõigil õppida ja selle kasutamist täiustada.
Austatud esimees! Hea peaminister, tänan küsimustele vastamise eest! Ma tahan peatuda kahel teemal. Üks teema on see, millest poole rääkis hea kolleeg Artur juba ära. Peaminister mainis oma vastustes, et ta ei arva, nagu tema põlvkond või veel vanem põlvkond oleks abitu. Ma usun, et kõik siin saalis olevad inimesed saavad iseendaga kriisiolukorras hakkama, pigem peaksime tähelepanu pöörama sellele n-ö nutitelefoni põlvkonnale. Täna ei ole asi võib-olla veel nii hull, aga homme võib nii mõnigi inimene arvata, et küllap on verejooksu sulgemiseks äpp olemas, sest usk digimaailma on lihtsalt nii suur ja võitmatu. Kriisiolukorras toimib päästeahel alati alt üles: leibkond, kogukond, omavalitsus, riik. Riiki ja omavalitsust saab seadustega kohustada kriisiolukorras midagi tegema, kogukonnale ja leibkonnale saab jagada soovitusi. Neid soovitusi tuleb tulevikus jagada palju jõulisemalt, kui teevad seda Päästeameti koduleheküljel olevad nõuanded, sest ma arvan, et on väga suur hulk inimesi, kes isegi ei tea, et Päästeametil kodulehekülg olemas on, rääkimata nende nõuannete lugemisest. Üks asi on veel hinge peal. Kuulge, lõpetame selle varjendijutu ükskord ära! Ka Nõukogude Liidus ei olnud igale inimesele varjendikohta olemas, Eestis ei hakka mitte kunagi olema igale inimesele varjendis kohta, see on utoopia. Helsingis ei ole ka igale inimesele varjendis kohta. Helsingis on metroo ning arvatakse, et juhul kui ..., siis viiakse inimesed sinna varju. Helsingis sai varjendite ehitamine alguse taas reaalsest kogemusest, sellest, kui talvesõja ajal Helsingit pommitati. Ma sellest kunagi ka kirjutasin, et ajaloos tehakse alati seda viga, et valmistutakse n-ö eelmiseks sõjaks. Tänapäevane sõda ei ole teine maailmasõda, kui lähenes pommituslennukite lüli, õhutõrjesireen hakkas huilgama ja inimesed läksid organiseeritud korras varjendisse. Nüüd ei jõua see sireen isegi huilgama hakata, kui tuleb Iskander-rakett, mis lendab üleülehelikiirusel. Isegi varjendist ei ole kasu, kui see ka o
Härra eesistuja! Kolleegid! Olles noor Riigikogu liige ja lugedes oma esimeste ettekannete stenogramme ma ei saanud aru, mis jura ma suust välja ajasin. Tähendab, tekst oli kuidagi sihuke, nagu ta oli. Stenogramm oli justkui paigas, aga jutumärke paigas ei olnud, emotsiooni paigas ei olnud. Kui võrrelda Riigikogu istungi lindistust ja stenogrammi, siis saate täpselt pointile pihta, mis tegelikult puldist öeldi. Just sellepärast palun ka mina selle eelnõu lugemine katkestada. Lindistus ja komisjoni istungi protokoll kokku annavad edasi emotsiooni ja ka tegeliku sisu. Eesti keel on küll vahva keel, aga inimese kehakeel, emotsioonid, vahelehõiked, ärritus ja kõik muud inimlikud nüansid protokollis ei kajastu. Ning Mart enne rääkis siin, et protokollid ei ole täielikud. Kust kohast on võetud selline juhis, et koosoleku protokollija kirjutab mittetäieliku protokolli? See on ju koosoleku juhataja täielik möödapõrutamine! Protokoll peab täielik olema. Aga protokoll kahjuks ei ole selline. Nii et palun toetust ettepanekule teine lugemine katkestada. Aitäh!
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! 1970. aastatel oli Tartu sõjakomissariaadis päris suur pahandus, sest arstlik komisjon oli mitme aasta vältel tunnistanud peaaegu kõigi Tartu Ülikooli töötajate lapsed sõjaväeks kõlbmatuks. Sellest tehti järeldused ja järgmisel aastal olid peaaegu kõik sõjaväeks kõlblikud. Tollal olid nõudmised küllalt ranged, aga Eesti kutsealuste hulgas ei olnud kõlbmatuid mitte iialgi üle 20%, kusjuures Eestis oli kõlbmatute protsent suurem kui mujal Nõukogude Liidus. Kas Eestis on keegi uurinud näiteks seda, kas kõlblikkus sõjaväeteenistuseks on kuidagi seotud perekonna haridustasemega?
Austatud esimees! Lugupeetud minister! Esmaspäeval pärast kahekuist pausi avatakse taas koolimajad. Ja kuigi selle õppeaasta lõpetamise osas on tulnud ministeeriumilt erinevaid arvamusi-seisukohti, siis lõpuks on selles osas loodetavasti ikkagi selgus majas. Ma olen väga nõus, et peresid ning koole ja õpetajaid huvitab rohkem see, mis hakkab juhtuma järgmisel kooliaastal. Mind just huvitabki uue õppeaasta korraldus. Kas ministeerium on selle peale mõelnud, et kui peaks tulema viiruse teine või kolmas laine, mis on need kriteeriumid, kui hullusti peab viirus möllama, et hakatakse taas koolimaju sulgema? Kas need suletakse eraldi või pannakse kõik koolid kinni ja mis saab siis, kui viirus võib-olla väga hullusti ei mölla, aga ikkagi liigub ringi? Kuidas kaitsta uuel õppeaastal riskirühma kuuluvaid õpetajaid? Teatavasti on õpetajate keskmine vanus ju päris kõrge. Aitäh! Ma tahan ikkagi veel üle küsida. Mis on teie jaoks olnud viimase paari kuu peamised õppetunnid? Millised on järeldused, mida võiks teha paremini, kui tuleb siiski hakata ka sügisel koole sulgema? Kuidas koole ja peresid siis paremini aidata?
Aitäh! Minu meelest tõstatas hea küsija ise küsimuse, kas dokumendis ei peaks olema märgitud see, et Eesti soovib ka Venemaad näha demokraatliku riigina. Nagu peaminister vastas, tõepoolest, Venemaalt lähtub meile väga selgelt kõige suurem julgeolekuoht ja demokraatlikud arengud Venemaal on väga oodatud. Laiapõhjalise riigikaitse teema on juba vähemalt neli või viis aastat arutusel olnud. Kuidas me riigikaitset kui sellist käsitleme: kas see on see, kui palju meil on suurtükke või püsse või mürske, või on see ühiskonna vastupanuvõime teema, mille puhul me ei käsitle eraldi sõjaväge ja politseijõude, meie meditsiinisüsteemi ja omavalitsusi ja kõike muud sellist. Meie riik on väike. Ressursse napib praegu ja napib ka edaspidi, eriti võrreldes suurte riikidega. Aga midagi me siiski suudame investeerida ka oma sõjalisse riigikaitsesse. On iseenesestmõistetav, et me peame käsitlema oma riiki ja selle toimimist nii kriisi ajal, rahu ajal kui ka sõja ajal ühe tugeva tervikuna, kus iga olemasolev ressurss saab võimalikult mõistlikult riigi kaitsmiseks ära kasutatud. Sealt see termin. Ausalt öeldes on väga mõistlik, et me oleme sellise lähenemise kasuks otsustanud. Samas ma olen täiesti kindel, et see dokument on elav dokument. Seda peab periooditi üle vaatama ja meil ongi peaministriga kokkulepe, et seda arutatakse millalgi uuesti. See on elav dokument, mis peab ajaga kaasas käima. Kui ma õigesti mäletan, siis see on neljas selleteemaline dokument – ma võin numbriga eksida, aga midagi sellist see on. Mõne aasta pärast tuleme selle dokumendi juurde tagasi, sest julgeolekukeskkond võib muutuda. Loomulikult võib muutuda ka sõnavara, mida me kasutame, aga põhiparameetrid me oleme kindlaks määranud. Ma arvan, et nii heale küsijale kui ka kõigile teistele on see laiapõhjaline riigikaitse käsitus tavapäraseks muutunud. Nüüd sellest meeleolukast sõnast. Väga hea, et me 21-leheküljelist dokumenti käsitledes tuleme nii palju kordi tagasi ühe sõna juurde. See sõna on "kerksus". Ma ole
Aitäh, proua juhataja! Austatud peaminister! See tänane arupärimine on tegelikult läinud laiemaks debatiks kohalike omavalitsuste eelarvete üle. Teie vastuseid kuulates peaksid Eesti kohalikud omavalitsused olema väga õnnelikud selle üle, mis valitsus on viimastel aastatel nendele lubanud või pakkunud. Te tõite siin välja selle, mis puudutab üksikisiku tulumaksu osa vähenemist 430 miljoni krooni võrra, kuid tegelikult on ka tasandusfond kahanenud üle 330 miljoni krooni, teederaha on pool miljardit vähemaks jäänud jne. Ma tahaksin jääda ikkagi teema raamidesse ja küsida hüvitamise valdkonna kohta. Maa korraline hindamine võib tekitada selle, et maatulundusmaale võib riik hinda juurde panna ja sellega võib-olla püütakse kohalikele omavalitsustele kompenseerida võimalik maamaksusoodustus. Kas see võib niimoodi olla või oskate mulle öelda, mille arvel need laekumised võiksid tulla?
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Esimese ja teise lugemise vahel esitati eelnõu kohta viis muudatusettepanekut. Komisjon arutas neid muudatusettepanekuid kahel istungil, esimene istung toimus 22. oktoobril, teine 8. novembril. Esimesed kaks muudatusettepanekut tegi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium seoses ühe jõustunud Riigikohtu otsusega, millega täpsustati kvalifikatsiooninõuet. Varem kvalifikatsiooninõuet dubleeriti kahes kohas, üks koht oli seadus ja teine oli ministri määrus. Need kaks esimest muudatusettepanekut seda situatsiooni parandavad ehk jääb ainult üks nendest kahest variandist. Kolmas ja neljas muudatusettepanek olid tehnilist laadi parandused ehk keeleparandused ja viies muudatusettepanek käsitles seaduse jõustumise tähtaega. Lõpuks tehti menetluslikud otsused: võtta eelnõu päevakorda 10. novembril teiseks lugemiseks ja viia läbi lõpphääletus 17. novembril. Kõik otsused ja muudatusettepanekud olid vastu võetud konsensuslikult.
Tänan, austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Idee lülitada veteranipäev lipupäevade hulka esitas riigikaitsekomisjon eesotsas Mati Raidmaga. Koostöös Kaitseministeeriumiga valmis asjaomane eelnõu, mis on nüüd esimesele lugemisele jõudnud. See eelnõu ei ürita käsitleda kogu meie kalendrit, mis on väga ulatuslik nähtus ja millega seoses on palju vaidlusi oodata, vaid keskendub konkreetselt ühele päevale ja ühele paragrahvile. Nagu te juba taipate, on ettepanek muuta 23. aprill kui veteranipäev üheks lipupäevadest. Tegemist on ühe osaga laiemast veteranipoliitikast, mille Kaitseministeerium algatas juba ülemöödunud aastal. Eeltööd algasid tegelikult veelgi varem. Möödunud aastal tähistati esimest korda avalikult veteranipäeva ja see läks väga hästi korda. Veteranid on osa meie ühiskonnast, osa meie rahvuskaaslastest ja teistest kaaskodanikest ning neid on tegelikult päris palju. Peale selle, et seadusandlike algatustega nähakse veteranidele ette teatud soodustused, mille nad on auga ära teeninud, on neil vajadus tunnustuse järele. Meil kõigil on vajadus tunnustuse järele, kui me oleme teinud midagi tunnustamist väärivat. Lipu heiskamine on üks selline lugupidamisavaldus, mis süüa ei küsi, mis ressursse ei nõua, aga nõuab meilt hetkeks mõtlemist paljude inimeste nähtud vaevale ja kantud ohvritele. Seda on meie ühiskonna koospüsimiseks ja ühtehoidmiseks vaja. Ma palun seda eelnõu toetada ja palun ka, kui on võimalik, arutelus mitte laiali valguda, vaid keskenduda just sellele, mida eelnõu reguleerida soovib! Ma tänan! Jah, see küsimus kerkis üles, sest eelnõu oli koostatud ajakavaga, et seadus oleks jõustunud nii, et juba tänavu oleks ametlikult olnud tegemist lipupäevaga. Menetleva komisjoni otsusega valiti aga aeglasema menetluse graafik. Seega on see küsimus põhiseaduskomisjonile, mitte mulle. Nii et ametlikult see päev tänavu lipupäev olla ei saa. Küll aga võin ma riigikaitsekomisjoni nimel teha üleskutse heisata ka sel aastal riigilipud. Küsisime juristilt järele
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Teie ees teisel lugemisel on eelnõu 171. See on riigivaraseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille algatas Vabariigi Valitsus 2016. aasta 18. jaanuaril. Eelnõu esimene lugemine täiskogus toimus 2016. aasta 23. veebruaril ning esimene lugemine lõpetati. Kuna eelnõu menetlemisest on möödas juba päris pikk aeg, siis meenutuseks mõne sõnaga selle sisust. Eelnõu lihtsustab riigivara valitsemist ja toetab ettevõtluse arendamist. Muudatuste kohaselt saavad kohalikud omavalitsused hakata tulevikus riigilt taotlema tasuta maad, juhul kui ettevõtluse arendamiseks soovitakse teha olulisi investeeringuid. Muudes olukordades peavad kohalikud omavalitsused ettevõtluseks maa saamiseks tasuma 65% maa harilikust väärtusest viie aasta jooksul. Muudatused lihtsustavad riigivara valitsemist, eriti regulatsiooni, mis puudutab vara üleandmist ühelt asutuselt teisele. Muudatused vähendavad asutuste töökoormust ning kooskõlastusringe ehk bürokraatiat. Majanduskomisjon arutas riigivaraseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu oma istungil k.a 2. mail. Vaadati läbi komisjonile kaalumiseks esitatud muudatusettepanekud ning langetati kõik eelnõu puudutavad menetluslikud otsused. Istungil osalesid eelnõu algataja esindajatena Rahandusministeeriumi riigivara osakonna juhataja Kaie Karniol, sama osakonna jurist Teet Kukk ning Maa-ameti õigusosakonna juhataja Triinu Rennu. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ei laekunud ühtegi ettepanekut ei Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega teistelt komisjonidelt. Rahandusministeerium eelnõu algataja esindajana esitas juhtkomisjonile kaalumiseks ettepanekud oma kirjas. Õieti oli kaks kirja, esimene neist tuli 7. aprillil ja teine 28. aprillil. Komisjon toetas kõiki 7. aprilli kirjas esitatud ettepanekuid, 28. aprilli kirjas esitatud ettepanek komisjonis toetust ei leidnud. Toetust ei leidnud ettepanek täiendada eelnõu volitusnormiga, mille jär