EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud koosoleku juhataja! Austatud kolleegid! Hüva tehniline personal! Ütlen <PARTY> fraktsiooni esindajana siin hilisel tunnil ka paar mõtet. Küllap me oleme väsinud, aga on selge, et ka kogu ülejäänud ühiskond on väsinud. Ja eriti väsinud on kindlasti õpilased ja haridustöötajad, kes on juba üle aasta olnud selles keerulises olukorras. Siinkohal on mul au tervitada ja tunnustada meie fraktsiooni nimel kõiki Eesti õpetajaid ning meenutada, et meie fraktsioon tegi ettepaneku võtta 2021. aasta lisaeelarvesse 32 miljonit eurot, et maksta õpetajatele ühekordset preemiat, aga kahjuks hääletas valitsuskoalitsioon selle ettepaneku maha. Vaimne pinge tekib teatavasti mitmel põhjusel. Eelkõige siis, kui tööd on palju ja see töö on stressirikas, aga tekib ka siis, kui elu- ja töökorraldus pole selge. Pandeemia ajal on meil kõigil olnud raske ja tihti pole meil olnud kuigi palju võimalusi töö- ja stressirohkust leevendada. Tegelikult ainus asi, mida meie seadusandjana teha saame, või üks kindel asi, mida me teha saame, on selguse loomine. Kahjuks pean ma eelkõnelejaid korrates möönma, et me ei ole selguse loomisel piisavalt hästi tegutsenud. Laiemas mõttes on <PARTY> eesmärk loomulikult see, et meie noored saaksid võimalikult kvaliteetse hariduse. See tähendab, et õpe peaks taastootma ja edendama ühiskonda. Me oleme uhked oma õpilaste PISA-testide tulemuste üle, aga samas ei eita vist ükski kogenud kõrgkooliõppejõud, et koolilõpetajate tase on järjepidevalt alla käinud. Pikaajalise ajalooõppejõuna võin kinnitada, et üks murrangumomente oli eelmise kümnendi alguses, kui meil kaotati ajaloo riigieksam. Sellega ma tahan rõhuda nõudlikkuse vajadusele. Ei saa nõustuda tendentsiga muuta lapse subjektiivne heaolu üldhariduse eesmärgiks. Tsiteerin professor Martin Ehalat: "Teadagi, nõudlikkus ja kohustused vähendavad inimese subjektiivset heaolu, kui ta pole harjunud pingutama. [...] Möönan, et siin on oma loogika: kui kool ei esita kellelegi nõudmisi, siis kindlasti väheneb kõigi
Austatud aseesimees! Head kolleegid keskkonnasõbrad! Selle seaduse algatas Vabariigi Valitsus 2018. aastal 24. mai istungil. Eesmärk on teenida riigile põlevkivi kui riigile kuuluva energeetilise maavara eest õiglast tulu, lähtudes põlevkivi tasumäärade tasemete määramisel põlevkivist valmistatud toodete turuhinnast. Sellest lähtuvalt siis kehtestatakse seadust muutes uus põlevkivi kaevandamisõiguse tasu ülemmäär. Põlevkivi kavandamisõiguse tasumäärade kujundamise alused lähtuvad põlevkivi abil loodavast väärtusest. See on idee, millest on tegelikult räägitud aastaid. Lõppkokkuvõttes tahetakse keskkonnatasud panna sõltuma maailmaturu hindadest. Muuseas, olulisena tuleb märkida, et muudatuse kavandamisel on hinnatud ka võimalikku puutumust riigiabiga. Eesmärk on kehtestada tasude süsteem, mille korral riik käitub nagu turuinvestor, kes soovib maksimeerida enda maavarast saadavat tulu. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tehtud riigiabi analüüsi kohaselt on käesoleval juhul täitmata üks riigiabi kriteerium: avaliku võimu ehk riigi poolt eelise andmine mis tahes ettevõtjale. Kuna üks kriteerium on kindlasti täitmata, puudub vajadus ülejäänud kolme riigiabi kriteeriumit analüüsida. Seega ei ole kavandatav põlevkivi kaevandamisõiguse tasumäärade süsteem seotud riigiabi temaatikaga. Keskkonnakomisjon arutas eelnõu ka 12. juuni istungil, kus komisjon tegi ettepaneku saata eelnõu esimesele lugemisele tänaseks, 12. septembriks ja määras konsensusega muudatusettepanekute tähtajaks 26. septembri kell 16. Lühidalt veel otsustest. Eelnõu ettekandjaks otsustas komisjon konsensusega nimetada Rainer Vakra. Ühtlasi tehti ettepanek Riigikogu täiskogu istungil eelnõu esimene lugemine lõpetada. See otsus tehti ka konsensusega. Aitäh!
Aitäh vastuse eest! Mina tahaks tulla tagasi selle külmutatud summa juurde. Algne põhimõte seisneb selles, et kui tegemist on elatise puhul miinimummääraga, siis see tähendab, et vanem ei pea tõestama, et lapse ülalpidamise peale kulub nii palju raha. Tahtsin küsida, kas on plaanis rakendada lihtsustatud korda kohustatud lapsevanema jaoks, kui ta tahab vaidlustada selle külmutatud summa, mis käib talle üle jõu. Ta lihtsalt ei suuda nii palju maksta – me räägime heatahtlikest vanematest. Ja kui teine pool ei nõustu sellega, peab olema selline pikk kohtuprotsess. Aga küsimus on selles, kui keegi ei hakka vaidlustama, et äkki peaks olema võimalik rakendada lihtsustatud korda, et inimene ei peaks advokaate palkama ja käima jälle läbi seda pikka teed, et jõuda niikaugele, et ta maksab selle miinimummäära, mis on seadusega ette nähtud.
Hea juhataja! Auväärt Riigikogu ja austatav maaeluminister! Taimekasvataja oma nektarit produtseerivate kultuuride kaudu ja mesinik oma mesilindude kaudu on olemuslikult suured liitlased, kes tegutsevad vastastikku kasu saades. Mesilased koguvad oma saagi rapsilt ja rüpsilt, ristikult ja mujaltki, nii aiakultuuridelt kui ka looduslikelt taimedelt, ka enamikult õitsvatelt umbrohutaimedelt. Mesilinnud suurendavad oma usina tolmeldamisega kultuurtaimede saagikust oluliselt. 84% taimeliikidest ja 76% toodetavatest toiduainetest meie piirkonnas sõltuvad mesilaste ja omakorda nende putukliitlaste, näiteks kimalaste ja seltsinguliste mesilaste tegevusest. Mitte ainult kultuurtaimed, vaid ka looduslikud taimekooslused suurendavad oma elujõudu selle putuktolmlejate seltskonna töö tulemusena. Taimekahjurite, näiteks hiilamardika tõrjeks töötleme me oma põldusid ja aedu insektitsiididega. Et saada paremini kätte seemnesaaki, töödeldakse nii liblik- kui ka ristõieliste põldusid enne koristamist defoliantidega, kuigi näiteks lutsern sel ajal veel õitseb. Defoliandid satuvad ka moodsa pritsimistehnika kasutamisel põllu- ja metsaservade poollooduslikele õistaimekooslustele ja vaesestavad sealset elurikkust. Pestitsiidide mõju mesilasperedele on pikaajaline, sest mesilased käivad saastunud õitel veel mitu päeva pärast pritsimist. Sestap vajame me kodumaise mesinduse edendamise ja keskkonnahoiu eesmärgil taimekaitsevahendite kasutamise ohutumat korraldamist ja senisest hoopis tõhusamat järelevalvet. Meil käsitleb mesinduse ja pestitsiidide koosmõju teatud määral vaid taimekaitseseadus. Muide, Taani Kuningriigis on olemas ka mesindusseadus. Selline seadus võiks ju ka meil olla, võib-olla isegi peaks olema. Mõtleme selle peale. Nii see on, ühe või teise uue seaduse sünd oleneb eeskätt võimul oleva ministri tahtest või mittetahtest. Näiteks nõutakse Läti Vabariigis põlluraamatute täitmist taimekaitsevahendi kasutamise päeval, kohe, meil aga peab seda tegema kümne päeva jooksul. Millest
Auväärt Riigikogu esimees! Austatud Riigikogu! Keskkonnakomisjon arutas pakendiseaduse muutmise seaduse eelnõu 125 oma kahel istungil, 13. oktoobril ja 12. novembril s.a. Arutelust võtsid osa keskkonnaminister Marko Pomerants, Keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja Peeter Eek ja peaspetsialist Marika Siht, Keskkonnainspektsiooni keskkonnakaitseosakonna peainspektor Rene Rajasalu, Maksu- ja Tolliameti osakonnajuhataja Jaanus Värk ning juhtivad isikud Audiitorkogust, kaubandus-tööstuskojast, osaühingust A-Tolliagentuur, Eesti Taaskasutusorganisatsioonist, Eesti Pandipakendist ja Eesti Pakendiringlusest. Komisjoni istungitel käsitleti probleemi, mis on kujunenud seoses pakendi audiitorkontrolli ja sellealase järelevalvega. Sealhulgas selgitati, miks tõstame audiitorkontrolli kohustuslikkuse künnisväärtuse, mis praegu kehtiva korra järgi on 100 kilogrammi plastpakendi korral ja 200 kilogrammi muust materjalist pakendi korral, viiele tonnile. Kuidas see võib mõjutada keskkonnatingimusi? Kui me viime künnise seadusega, mitte ministri korraldusega viiele tonnile, hõlmab see 2000 pakendiettevõtjat ja ainult 2% üldisest pakendikogusest, mis turule lastakse. Keskkonnaministeeriumi selgitusel on pakendiauditi puhul lubatud eksimise piir 5% ja lubatud vea piiresse jääb ka selle viietonnise künnisväärtuse korral 2% turule lastud pakendikogusest. Nii leiti komisjoni istungitel, et sellest künnismäära muutmisest põhjustatud keskkonnamõju on mitteoluline. Tekkis ka küsimus, kas auditeerimiskohustus on üldse vajalik. Aruteludel leiti, et praegu ikkagi on. Just pakendi ringlusse viimise järelevalve huvides, pakendiaktsiisi saamiseks ja käibemaksupettuste vältimiseks on audit ikka vajalik. Aruteludel leiti ka, et pakendiettevõtjad, eriti just väikeettevõtjad saavad kavandatavast seadusmuudatusest, künnisväärtuse muutmisest küllaltki arvestatavat majanduslikku kasu. MTÜ Eesti Pakendiringlus juhatuse esimees Aivo Kangus esitas mitmel korral ettepaneku, et eelnõu kohaselt järgmis
Tänan! Austatud keskkonnaminister! Keskkond hõlmab nii loodus- kui ka inimese muudetud ruumi, sestap tuleb teie juhitaval ministeeriumil tegelda nii loodus- kui ka inimtekkeliste objektidega. Kõik on kõigega seotud ühisnimetajaga "keskkond". Muinsuste ja muu keskkonna kaitse töötavad üldjuhul koostöös, ühes suunas. Keskkonnaministeeriumis on looduskaitse osakond. Kas seal ja mitte kuskil mujal ei peaks olema ka muinsuskaitse osakond? Olen rääkinud. Tänan! Härra minister! Mart Laari esimese valitsuse ajal, mil meil Eestis polnud Kultuuriministeeriumi, oli muinsuskaitse kõrgeim valitsusasutus mõnda aega Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas. See näis igati mõistlik, sest nendes sektorites on väga palju ühist. Samas on olukordi, kus kaitsekorraldus võib olla ka mõnevõrra vastandlik, näiteks ehitismälestised ja põlispuud, vooluveekogud ja paisud. Kas seda Mart Laari esimese valitsuse aegset histoorilist näidet ei tasuks valitsuse tasandil analüüsida? Olen rääkinud.
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud peaminister! Kolleegid! Ma mõtlesin, et ma kodurahu huvides ei võta täna sõna, ehkki need arupärimised on kõik väga aktuaalsetel, teravatel ja nii minevikku kui ka tulevikku ulatuvalt väga pikaajaliste mõjudega teemadel. Aga paraku vastaja oma sõna otseses mõttes häbematuses provotseeris ja ma ei saa jätta sõna võtmata. Aasta oli siis vist 2015, me olime esimest korda Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga Riigikogus. Ma ei mäleta, kas oli infotund või oli arupärimine, aga see oli täpselt elanikkonnakaitse teemadel. Esitasime küsimuse nendesamade varjendite kohta tollasele peaministrile Taavi Rõivasele. Tema vastus oli loomulikult lahmiv ja demagoogiline, nagu kõik tema vastused üldreeglina olid. Aga üks lause jäi mulle meelde. See lause kõlas nii: "Eesti ei valmistu sõjaks." Aastal 2015 võib-olla tõesti oli selline tunne, et ajaloo lõpp on käes, rahu on igavene, Ameerika vihmavari, vikerkaarevärviline, on meie kohal ja sealt ükski Vene rakett läbi ei saja. Aga täna on meil aasta 2022 ja olukord on täiesti muutunud. Juba siis, 2015, oleks pidanud valmistuma sõjaks. Taavi Rõivas ütles, et Eesti ei valmistu sõjaks. Kui me olime valitsuses, siis me 2019. aasta oktoobris, kui puhkes see torm Lõuna-Eestis, mis viis ühe katuse alajaama peale, mille tulemuseks oli elektrikatkestus ja kõik sellest tulenev, avastasime, kui halvasti on Eesti Reformierakonna ja tema koalitsioonipartnerite juhtimisel olnud kõikideks kriisideks valmis. Selle unustas peaminister ära, kui halvasti oli <PARTY> Eestit juhtinud, nii et meil kriisivalmidus praktiliselt puudus. Siis hakkas üks õudne siblimine pihta ja selle siblimise tulemusena muutus midagi ka paremuse poole. Aga siis tuli uus kriis, see oli koroona. Siis selgus veelgi selgemalt, kui halvasti on Eesti riik valmis kriisideks. Meil ei olnud ei näomaske, ei kaitseriietust, ei temperatuuri mõõtmise abivahendeid. Meil ei olnud mitte midagi. Tollane Jüri Ratase valitsus, milles ka meie olime osapool, pidi kõig
Aitäh, austatud eesistuja! Väga austatud ettekandja, suur tänu selle mulle väga meeldinud ettekande eest! Ma lihtsalt tahan tuua siia juurde ka natuke teistsuguse aspekti. Ma toon näite. Inetu on küll iseenda näidet tuua, aga siiski. Läheme tagasi aastasse 1992, kui mul oli plaan alustada luuüdi siirdamisega Eestis. Ühtegi senti ma tol korral ofitsiaalset raha ei saanud, ainuke võimalus oli kas plaan maha matta või hakata midagi tegema. Siis õnnestus mul tõesti, mitte küll inimeste annetustega, vaid äriettevõtete juures personaalselt käies koguda algaparatuuri jaoks 100 000 dollari. See tähendas iga kord seletamist. Kõige pikem seletamine oli viis tundi, aga ega see ei tähenda, et raha sai. Aga aastal 1993 ma tegin esimese siirdamise. Ehk ma tahan öelda seda, mida ma olen kuulnud annetamise juures kahtlemise kohta: inimesed tahavad väga selgelt teada, mille jaoks [raha on vaja]. Ma arvan, et võib-olla siin on mõnel ühingul võimalus veel annetajaid juurde saada.
Lugupeetud proua eesistuja! Austatud minister! Ma küsisin selle küsimuse Jürgen Ligi käest eelarve arutlusel ja ta soovitas teie poole pöörduda. See soovitus oli igati õigustatud. Nimelt, me oleme kõik harjunud teadmisega, et meie kaitsekulud moodustavad 2% SKT-st, mis on igati korralik rahasumma. Tavainimesele tundub, et kaitsejõud ei tohiks küll rahapuuduse all kannatada. Järgmise aasta eelarve projekt näeb ette, kui mälu mind ei peta, kaitseväe rea peal 22% kasvu ja see on personalikulu. Aga kas te olete taotlenud lisaraha ka kaitseväe varustuse hankimiseks? Üldse, kas te olete ajateenijate varustuse tasemega rahul? Ma pean silmas nii relvastust kui ka kõikvõimalikke n-ö abivahendeid – taskulampe, sokke, sõrmikuid jne. Aitäh! Hea minister! Ma ei tahaks küll reeta oma vanust, aga paraku on nii, et ma olen sellest põlvkonnast, kus peaaegu kõik noored mehed teenisid sõjaväes – mu arvukad klassivennad jne. Praegu mul on poeg parasjagu sõjaväes. Tema viimane koduskäik oli selline, et me läksime poodi, kaasas väike loetelu, ja ma ostsin talle kaks paari sõrmikuid, masinaõli, viis paari sokke ja pealambi. Kaks nädalat enne seda pidin ostma talle noa, sest see nuga, mis talle anti, ei lõika, ja taskulambi, sest tema oma ei põle. See olevat enam-vähem massiline nähtus. Kuna mul on neli poega, siis nende taga olev sotsiaalvõrgustik on päris suur. Ma tean, et tegu ei ole mingi üksiku üksusega ega üksiku probleemiga. Kas ma saan õigesti aru, et see probleem saab lahendatud? Asi pole selles, et mul on rahast kahju, vaid on kuidagi väga kummaline, et nii suurte rahasummade eraldamise korral meie ajateenijatele ei jätku sokke. Austatud minister! Ma palun vabandust, ma ei küsi kiusu pärast, ma tõesti ei saa aru! Ma sain eelmine nädal jällegi SMS-i – palun vabandust, isiklik kogemus. Poisid saadeti viieks päevaks metsa ja jagati neile šokolaadi, mille "parim enne" oli möödas neli kuud tagasi. Kas teile on selliseid fakte teada ja kas teieni on säärase sisuga kaebusi jõudnud? Usku
Lugupeetud juhataja! Austatud kolleegid! 12. oktoobril kuulas õiguskomisjon ära justiitsministri ja Justiitsministeeriumi asekantsleri kriminaalpoliitika valdkonnas, kes andsid meile selgitusi eelnõu sisu ja eesmärkide kohta ning vastasid esitatud küsimustele. Nagu minister juba mainis, tegemist on suuresti Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisega. Nendel punktidel ma ei peatu ja räägin kõige olulisemast küsimusest, mis meil komisjonis tekkis. See puudutas eelnõuga muudetavat kriminaalmenetluse seadustiku § 2001, mis räägib kriminaalmenetluse lõpetamisest kuriteo toime pannud isiku tuvastamatuse tõttu, ja selle muudatuse vajalikkust. Eelnõu kohaselt saaks uurimisasutuse enda või prokuratuuri määruse alusel kriminaalmenetluse lõpetada, kui ei ole kindlaks tehtud kuriteo toime pannud isikut ning kui tõendeid ei ole võimalik koguda või kui kohtueelne menetleja leiab, et tõendite kogumine ei ole otstarbekas. Ministeeriumi esindaja selgitas, et muudatus on vajalik prokuratuuri ressursside vabastamiseks, sest selliste määruste peale kulub märkimisväärselt aega. Näiteks koostati 2014. aastal peaaegu 12 990 sellist kriminaalasja lõpetamise määrust. See küsimus pälvis meil kõige tõsisema diskussiooni. Loen ette ka otsused. Otsustasime teha ettepaneku esimene lugemine lõpetada (konsensuslikult) ja teha ettepaneku määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 6. november kell 16 (ka see tehti konsensuslikult). Aitäh! Aitäh küsimuse eest! Tegelikult, jah, aegumistähtajad on olemas, ma praegu peast ei julge neid öelda. Aga põhimõtteliselt, kui selguvad uued asjaolud, siis on võimalik alati uurimist uuendada ja menetlust jätkata. Nii et kui on ikkagi selge, et mingid faktid on teada, siis uurimist jätkatakse.
Aitäh, istungi juhataja! Hea kolleeg Urmas, kultuurikomisjoni esimees! Küsimusele klassijuhatamise kohta vastasite, et väga tähtis on läbi rääkida ja konsensus leida ning see, et direktori ja õpetaja vahel on olemas dialoog ja sõlmitakse kokkulepped. Ma arvan, et ka selle seaduseelnõu menetlemisel on väga tähtis läbi rääkida ja kõigi osapoolte arvamusega arvestada. Kui me vaatame, kes oma ettepanekuid esitasid, siis näeme, et ettepanekute tegijaid oli väga palju, kuni Võru maakonna logopeedide ainesektsioonini välja. Kuna tuli nii palju muudatusettepanekuid ja meie laudadele laekus mõni tund tagasi veel paar ettepanekut, siis hea seadusloome tava eeldaks ja oleks mõistlik, kui me täna hääletaksime need läbi ja võtaksime siis aja maha ehk katkestaksime eelnõu teise lugemise, vaataksime muudatused läbi, räägiksime huvigruppidega uuesti teksti läbi ja tuleksime siis siia saali selle eelnõuga tagasi. Miks komisjon seda teed ei läinud? Aitäh, hea istungi juhataja! Hea kolleeg, kultuurikomisjoni esimees! Minu küsimuse teema on klassijuhatamine. Ma küsin näite põhjal. Oletame, et koolis on kaks õpetajat, ühe õpetaja koormus on 1,0, teise õpetaja koormus on 0,6. Õpetaja, kelle koormus on 1,0, peab klassi juhatama, aga aasta jooksul selgub, et tal on hästi palju tööd konsultatsioonide andmisega ning klassijuhatamisega ta oma tööaja sees eriti tegelda ei jõua. Samas teeb see õpetaja, kelle koormus on 0,6, klassijuhatajatööd hoolega ja võib-olla maksab kool talle natukene selle eest juurde. Miks siis nendel lastel, kelle õpetaja ei jõua eriti klassijuhatajatööga tegelda, võib olla vähem ekskursioone? Miks klassijuhataja võib nendega vähem tegelda? Mind ei rahulda vastus, et komisjonis seda päris täpselt ei arutatud.
Tänan, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Mingil hetkel tekkis avalikkuses suur diskussioon kohtuliku aktiviteedi piiride üle. Eriti teravalt ei olnud sellega rahul üks siin esindatud fraktsioone. Sellele viitas ka eelküsija. Vahepeal võis seaduseelnõude seletuskirjadest lugeda, et seaduse tõlgendus täpsustub kohtuliku praktika käigus, mis on minu arust nonsenss, aga selliseid seletuskirju leidus. Kas seadusandja on käitunud millegi poolest vastutustundetult või kas võiks midagi muuta seadusandja ja kohtu koostöös? Kuidas te hindate kohtuliku aktiviteedi tasakaalu või proportsiooni praeguses kohtupraktikas?
Aitäh! Lugupeetud minister! Ma tulen ikka selle 640 euro juurde tagasi. 640 eurot on teie paika pandud summa, selle puhul jääb inimesele toetus alles. Aga võtame sellise näite. Ma saan iga kuu 640 eurot, 12 kuud järjest. Mul on oma osaühing ehk ma maksan iseendale palka. Täpselt aasta pärast, kui ma esitan majandusaasta aruande, võtan endale dividende, näiteks 7680 eurot, ehk ma saan topeltsumma. Kuidas sel juhul toetust arvestatakse? Ma olen siis ju ainult ühel kuul rohkem raha saanud. Kas ma saan iga kuu täistoetust või arvestatakse seda toetust aasta jooksul? Või oleks üldse kasulik see piir ära kaotada?
Aitäh, lugupeetud juhataja! Suur tänu, lugupeetud minister, nende seisukohtade eest! Te oma ettekandes rääkisite, et me teeme ettevalmistusi, korraldame arutelusid ja siis teeme ühised otsused. Aga võrreldes Euroopa Liiduga on USA teinud jõulisemalt konkreetseid otsuseid. Praegu on kriis ning Ukraina vajab riiklikult ja regionaalselt igakülgset abi probleemide lahendamiseks. Kas kriisi ajal on tekkinud ka ühine arusaam, et Euroopa Liidu 28 liikmesriiki peaksid operatiivsemalt nendele küsimustele reageerima, et edaspidi ei oleks otsuste langetamise aeg nii pikk? Teatavasti toimub alles homme ülemkogu, kus riigipead ja presidendid on koos.
Aitäh! Ma ütlen, et "tšistaks" tähendab seda, et kõik reservid viiakse nulli ja võib-olla natuke võetakse laenu ka sõbra käest. See on see, mida kolleeg Arto Aas mõtles. Aga tõsi, <PARTY> on korduvalt teinud ettepanekut eelarve tasakaalu isegi põhiseadusesse kirjutada. Niisamuti olete teie öelnud – viimati tegite seda eelmise aasta keskel –, et riik ei vaja lisastimulatsiooni laenamise kujul, sest meil on euroraha, mille kasutamine uuel perioodil avaneb, ja see annab majandusele piisavat tõuget. Minu küsimus on järgmine. Nimetage mõni maksupoliitika põhimõte, mis <PARTY>-il selles valitsuses olles on veel järele jäänud, mida te olete kaitsnud kümme aastat ja mis kehtib ka nüüd, kui te selles valitsuses olete.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud peaminister! Minu küsimus tuleb turismi ehk kitsamalt spaade kohta. Olen ka täna olnud ühenduses paari spaa juhiga. Ma saan aru, et operatiivjuhtimise tasandil on etteulatuvaid otsuseid suhteliselt keeruline teha. Ometi, kui langetada otsus spaade sulgemiseks, siis tuleb mõelda selle peale, kuidas ikkagi mõningast kompensatsiooni pakkuda. Spaade juhid ütlevad, et tegelikult võib juhtuda see, et kaks nädalat ei ole piisav, see aeg võib olla pikem. Sellest sõltub nende tegevuskava. Aga peamine küsimus seisneb ikkagi selles, kas riik tuleb ka kuidagi neile appi. Tööjõumaksudena on jätkuvalt üleval ka eelmise aasta märtsikuu ajatatud maksed ja nüüd tulevad uued, nii et tegelikult probleemid kuhjuvad selga. Kas vastab tõele, et 25. veebruaril arutatakse mõningaid selliseid leevendusmeetmeid?
Lugupeetud esimees! Lugupeetud kolleegid! Et asja huvitavaks teha, ütlen ma siin kõnes kõik, mis ma arvan koalitsioonikaaslaste kohta. Ma ootan, et inimesed saali jääksid. Aga asja juurde! Täna on esimesel lugemisel seadus, mille eesmärk on keelata meie meresaarte arengule, eelkõige turismile pärssivalt mõjuvate suurte tuulegeneraatorite paigaldamine. See keelamine ei mõjuks mitte kuidagi pärssivalt rohelisele eluviisile ega laieneks väikestele oma tarbeks paigaldatavatele tuulegeneraatoritele. Olgu kohe ka mainitud, et taastuvenergia sihtprotsendi täitmine tuuleenergia abil on kõige kahjulikum viis seda teostada. Eestile tervikuna oleks makromajanduslikult märksa kasulikum, kui taastuvenergia osatähtsuse eesmärgid saavutataks hakkepuidul töötavate elektrijaamade abil. See tähendab, et iga tagasivõidetud samm tuuleenergiafännidelt on kasulik Eesti majandusele tervikuna. Meie meresaarte – Saaremaa, Hiiumaa, Muhu ja Vormsi – ainus jätkusuutlik majandusharu on turism. Ma rõhutan, et ainus jätkusuutlik majandusharu, mitte kõige suurem. Seda kõige laiemas mõttes, sest ka suvekodude pidamine ning saartel sugulaste juures puhkamine on tegelikult üks rekreatsioonimajanduse haru. Kõigil teistel majandusharudel on mandril tegutsedes saartega võrreldes eelised, seda tänu paremale ligipääsule. Seepärast on turismi hoidmine ja selle arengule kaasaaitamine saartele elulise tähtsusega. See loob kohapeal töökohti ja annab elanikele võimaluse raha teenida. Suured elektrituulikud on tehisobjektid, mis ehk sobivad kuskile tööstusmaastikule, aga kindlasti mitte kauni loodusega Eesti puhkepiirkondadesse. Seda seisukohta üldiselt ei vaidlustata. Samal ajal on näha äriliste huvigruppide mõju isegi Riigikogu liikmetele, mis tuli välja seaduseelnõu menetlemisel keskkonnakomisjonis. Riigikogu liikmed ei saa olla nii demagoogilised ilma kõrvalise mõjuta või kellegi huvide eest seismata. Toon siin mõne näite. Öeldakse, et seda piirangut ei ole vaja seadustega sätestada, seda saab reguleerida k
Lugupeetud spiiker! Head kolleegid! Toon teie ette teisele lugemisele kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Kuna küsimus puudutab pensione, täpsemalt eripensione, siis on juhtivkomisjon sotsiaalkomisjon ja selle esindajana ma selle tutvustuse ette kannan. Vabariigi Valitsus algatas eelnõu 9. septembril 2019. Eelnõu eesmärk on vähendada bürokraatiat ja lihtsustada eripensionide arvestamist. Kuigi muuta tuleb päris mitmeid seadusi, siis seda tehakse peamiselt ühe lausega, nii et suuri sisulisi muudatusi see seadus endaga kaasa ei too. Muudatus ei mõjuta ühegi eripensioni ega prokuröri töövõimehüvitise sisulisi asjaolusid ning seetõttu ei ole muudatusel mõju ka eripensioni või prokuröri töövõimehüvitist saavale või tulevikus saama hakkavale isikule. Esimene lugemine toimus k.a 22. oktoobril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 5. november, kuid tähtajaks ei esitatud ühtegi muudatusettepanekut. Sotsiaalkomisjon saatis arvamuse saamiseks eelnõu ka Riigikohtule, kes nimetatud eelnõus mingeid puudusi ei leidnud. Peale esimese lugemise lõpetamist kogunes sotsiaalkomisjon eelnõu arutama kahel korral: 11. novembril ja 18. novembril. Nendel kohtumistel ei tekkinud sisulise arutelu vajadust, kuna ühtegi muudatusettepanekut ei esitanud ei fraktsioonid ega komisjoni liikmed. Komisjon otsustas oma 11. novembri istungil esitada eelnõu teiseks lugemiseks ja lülitada see Riigikogu päevakorda 20. novembril ehk täna. Komisjon tegi veel ettepaneku eelnõu teine lugemine lõpetada. Ettekandjaks määrati mind. 18. novembri istungil kiideti heaks eelnõu teise lugemise menetlusdokumendid. Samal istungil langetas komisjon otsuse, mille kohaselt – juhul kui eelnõu teine lugemine peaks lõppema – palub komisjon selle saata edasi kolmandale lugemisele ja lülitada Riigikogu päevakorda 4. detsembril ning viia läbi ka lõpphääletus. Eelnõu seadusena vastuvõtmiseks on vaja 51 Riigikogu liikme häält, kuna see seadus puudutab ka põhiseadust. Seadus on seotud
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Me kindlasti jõuame seda kõike veel komisjonis arutada, aga ma küsin praegu teie poliitilist seisukohta. Sa märkisid väga õigesti, et karistusõiguslik sekkumine on äärmuslik vahend ja et rohkem peab olema võimalust tegeleda varjatud ja raske kuritegevusega. Kui me räägime perevägivallast, siis selle varjatus on erinevate uuringute andmetel Eestis 70–80%. Perevägivalla käigus toime pandud tapmiste arv suureneb. See on praegu üks kolmandik mõrvadest ja iga aastaga see näitaja suureneb. Seetõttu on mul niisugune küsimus. Seletuskirjas on öeldud, et uus tekst on kompromiss, et mitte koostada eraldi paragrahvi perevägivalla jaoks, nagu rahvusvahelised soovitused ette näevad. Minu küsimus on, kelle või mille vahel kompromissi mõeldakse. Paljudes teistes koosseisudes lähi- või sõltuvussuhet kui raskendavat asjaolu ei nimetata.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Kahtlemata on tegemist eelnõuga, millel on väga pikk eellugu. Vististi kahes või kolmes Riigikogu koosseisus on arutatud, kuidas meie merenduse konkurentsivõimet parandada. Hea kolleeg Erki Savisaar luges siin just ette selle ajatelje. See võib-olla jahutab seda diskussiooni, mis meil siinsamas kõnepuldis on toimunud, ja minu arvates on kahetsusväärne, et on toimunud. Majanduskomisjonis me tegelikult neid asju nii ei arutanud. Reformierakonna fraktsiooni esimees jättis väga karmisõnaliselt esinedes mulje, et me nagu oleks majanduskomisjonis olnud üksnes valdkonna esindajad, aga nii see ei olnud. Me arutasime teemat nii ministriga kui ka Veeteede Ametiga, kes ei ole mitte valdkonna esindaja. Nad on lihtsalt valdkonna eksperdid, spetsialistid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas. Ja nende seisukohti võib seetõttu usaldada. Kui me olime ära kuulanud kõik osapooled ja ka arutanud valdkonna spetsialistidega, siis me jõudsime komisjonis üsna üheselt arusaadavale järeldusele – ja selles arutelus osalesid ka Reformierakonna kolleegid –, et eesmärk tuua kaubalaevad Eesti lipu alla suure tõenäosusega ei täitu, kui eelnõu ei muutu. Ja kui meil siiski on see eesmärk, siis me peame rakendama abinõusid, et selle eesmärgini ikkagi jõuda. Ja sealt edasi läks arutelu edasi. Meie diskussiooni on äärmiselt ebameeldivaks muutnud ekrelik voluntaristlik lähenemine poliitika tegemisele üleüldse. Hea kolleeg <PARTY>-st, kes siin kaks korda käis esinemas, esindas just sellist voluntaristlikku lähenemist. Meil oli üks hea meremees Kõuts, kes ajas seda asja. Kõuts on kindlasti tubli mees ja hea meremees ja majanduskomisjoni istungil toimusid arutelud ja minu tuttavad kaptenid käisid meie pool saunas ja siis nad ütlesid seda ja teist. Andke andeks, üks mees saunas või naine saunas rääkis – nii ei tehta Eestis poliitikat! Meie diskussioon ei ole kunagi olnud niisugune voluntaristlik. Meil on tõepoolest olnud ka kaalutlused taga ja seda seisu
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud ettekandja! Aitäh huvitava ülevaate eest! Minu küsimus puudutab üht teie slaidi. Te ütlesite, et perepoliitilisi meetmeid rakendavad riik, kohalik omavalitsus ja inimesed koostöös. Selge, et riik kehtestab regulatsioonid seaduste, määruste ja juhendite abil. Kohalikel omavalitsustel on selles väga vähe kaasa rääkida. Aga nüüd see inimeste plokk – kas peretoetusi ja vanemahüvitist on piisavalt arutatud teadlaste ja muude ekspertidega? Kas teie ettepanekuid on arvestatud? Te rõhutasite oma ettekandes, et lähima viie aasta jooksul tuleb teha väga põhjapanevaid otsuseid. Kas viie aasta plaane tehes on teadlasi appi palutud? Milline üldse on ekspertide kaasatus meie perepoliitika kavandamisse?
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Mul on au teile ette kanda riikliku matusetoetuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille kohaselt soovib Keskerakonna fraktsioon – loodetavasti teie toel – taastada 1. juulil 2009 kaotatud matusetoetuse. Kui seda tehti, oli meil kriis. See toetus kaotati poole aasta pealt ja väga paljude perede jaoks muutus olukord väga nukraks, sest kabelis tuhastamine, mis on Eestis tõenäoliselt kõige odavam matmisviis, maksab keskmiselt 500 euro ringis. Meie inimesed on matusetoetusest ilma jäänud. Matusetoetuse suurus oli tollal praeguses rahas 191,74 eurot ja me tahaksime selle samas mahus taastada. Mul on tegelikult selline kummaline déjà-vu tunne, sest aasta tagasi, eelmise aasta maikuus kandsin ma siin ette sama sisuga eelnõu. Siis me arutasime seda pikalt ja mulle jäi selline naiivse inimese mulje, et koalitsioon justkui toetab seda eelnõu eeldusel, et see toetus peaks olema vajaduspõhine. Terve aasta ootasime vajaduspõhise matusetoetuse eelnõu esitamist koalitsiooni poole pealt. Kuna seda imet ikkagi ei sündinud, siis tulime ise selle eelnõuga pulti ja loodame, et seekord läheb see läbi, sest majandus kasvab, kriis on läbi. Selle teema juurde sundis meid tagasi pöörduma päris jõuline sotsiaaltöötajate surve, sest Eestis on endiselt piirkondi, kus väga paljud inimesed loobuvad omakseid matmast, kuna neil lihtsalt pole selleks raha. Palun seda eelnõu toetada! Aitäh!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Eesti Pank täidab tähtsaid ülesandeid, kuna Eestis elavatele inimestele, Eesti riigile on kasulik see, et me oleme euroala liikmed. Seetõttu on ajas tehtud muudatused Eesti Panga ülesannetes olnud olulised. Ja Eesti Pank Euroopa Keskpanga osana on neid ülesandeid minu meelest hästi täitnud. Neid kriise, mis on vastutustundetute poliitikute loodud, on Euroopa Keskpank hästi, parimal võimalikul moel, korda ajanud. Selles suhtes ei ole mul Eesti Panga Nõukogule ega tema esimehele mitte ühtegi pretensiooni. Mis puudutab tööstiili – siin tekkis ka küsimus sellest, mida panga nõukogu esimees võib teha ja mida mitte –, siis mina soovitaks tal järgmistel aastatel, juhul kui Mart Laarist täna panga nõukogu esimees saab, olla vähem poliitik kui seni. Tean teda, seda, et tal läheb veri ikka keema, ja saan aru, et see ei ole talle kerge, aga võiks ju sellegipoolest proovida. Küll aga panid need arutelud täna siin mind mõtlema millestki muust. Vaadake, meil kõigil, kes me oleme poliitikas, on omad sõbrad ja need, kes on meie kolleegid, aga sõbrad ei ole. Ja niikaua, kuni meie suurepärane põhiseadus elab, satute te oma poliitilise karjääri jooksul veel sadu kordi olukorda, kus te hääletate kellegi poolt, kes ei ole teie sõber. Selline see elu ongi. Ja selles mõttes ei olnud see liivakastimäng komisjoni ettekandjaga siin kõige parema poliitilise kultuuri tunnus. Hääletamine on vaba: hääletage nagu riigimehed – nii, nagu te otsustate.
Aitäh! Te panete mulle sõnu suhu, mida ma ei ole öelnud. Ja miks me testime koolides, seda mõni hetk tagasi ma ka selgitasin. Aitäh selle abi eest, et tuletasite meelde. Ma tõesti ei leidnud dokumentidest üles, kes olid need sellel hääletusel, kuidas hääletati. Aga ma võtan siit protokollist ka väljavõtte, et mis puudutab statistikat ja testimist. Siin on kirjas, et Kert Kingo kommenteeris, et vaktsineerimata inimeste puhul on olemas ülevaade, kui palju neist on nakatunud, sest neid testitakse, ent vaktsineeritud inimeste puhul selline ülevaade puudub, sest neid ei testita. Aitäh!
Hea eesistuja! Austatud peaminister! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Kolleegid akadeemiast, kes loodetavasti kuulasid interneti vahendusel peaministri ettekannet! Kõigepealt tänan peaministrit oluliste teemapüstituste eest teadus- ja arendustegevust ning innovatsioonipoliitikat lahates! Sotsiaaldemokraadid on ikka hinnanud teadmistepõhist ühiskonna juhtimist. Sotsiaaldemokraatliku maailmavaate pooldajate seas on palju haritlasi, nende hulgas ülikoolide rahvast ja teadlasi. Kirglik tahe maailma kohta uut teada saada, uudishimu, valmidus katsetada, lõplikes tõdedes kahtlemine, intellektuaalse eelistamine praktilisele ja ka teatav elukaugus ning utopism on teaduse kui eluvaldkonna, aga ka Eesti sotsiaaldemokraatide mõtteviisi aluseks. Olgu see öeldud ka kerge enesekriitikana. Teadust finantseeritakse Eestis põhiliselt avalikest vahenditest. Teadustöö tulemused ei ole alati koheselt ühiskonna üldiseks hüvanguks konverteeritavad. Need võivad rakendatavaks osutuda alles aastakümnete pärast või ka üldse mitte, jäädagi fundamentaalteadmisteks, mis lihtsalt avardavad meie arusaamu maailmast. On ideaalne, kui teadlaste ja ettevõtjate koostöös valmivad mingid kasulikud uued innovaatilised lahendused, tegutsemisviisid, rakendused, isegi seadmed. Teadus on ressursimahukas ja et teadustegevuseks raha oleks, tuleb rahalist väärtust luua kuskil mujal – ettevõtluses – ja seda raha ümber jagada. On vaja ühiskonna konsensust, et ettevõtluses teenitud avalike vahendite abil tehtaks teadust, mis võib toetada innovatsiooni – nii tehnilist kui ka sotsiaalset innovatsiooni –, aga võib ka osutuda mitterakendatavaks uueks teadmiseks. Eestis on välja kujunenud kõrgel tasemel teadus- ja arendustegevus ja riik panustab selle taseme hoidmiseks ja tõstmiseks suurel määral ressursse. Väga oluline osa rahast tuleb Eesti teadusse siiski Euroopa Liidu fondidest. Seda ei tohi unustada. Teaduselu on rahvusvaheline ja on mõnes mõttes normaalne, et Eesti teadlased konkureerivad edukalt, et saada kasutada r
Aitäh! Lugupeetud välisminister! Kõigepealt suur tänu huvitava ettekande eest ja vastuste eest nii olulistele majandus- ja välispoliitilistele küsimustele kui ka julgeolekuküsimustele! Ma lähen aga natukene sotsiaalsemasse sfääri. Nimelt oli mul aasta ja mõned kuud tagasi au kirjutada justiitsministrina Eesti Vabariigi nimel alla naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsioonile. Valitsuse tegevuskava näeb ette ratifitseerida Istanbuli konventsioon 2017. aastal. Samas oleme kohtumistel eri ministeeriumide esindajatega näinud, et enamik ettevalmistustöid – nii juriidiliselt kui ka teenuste poole pealt – on tehtud. Mis te arvate, kui tähtis on Istanbuli konventsioon Eesti riigi välispoliitikas? Teiseks, kas meil tasuks pingutada, et 2017. aasta asemel jõuaks konventsioon Riigikogus ratifitseerimisele näiteks 2016. aastal?
Austatud Riigikogu esimees! Austatud kolleegid! Teid on siin hästi palju. Tore-tore, hea seltskond, ikka alati tublid inimesed. Nii põhjalikud ettekanded olid ja nii eri suundades, et kogu meie praegune situatsioon on juba kajastatud. Mina võtaks omale natukene teistmoodi rolli. Me ei ole ju kogu selles pandeemias üksi, me oleme rahvusvahelises kontekstis ja me ei saa kunagi sellest vabaks, kui kogu maailmas sellest vabaks ei saada. Tuletaks meelde: vaadake, varsti kaks aastat! Meile jõudis see küll natukene hiljem, aga 8. detsember oli see päev, kui esimesed juhud kirjeldati. Eilse seisuga – võib-olla me nendele numbritele vaatame väga ükskõikselt, aga mõtelge, kui keeruline see seis on – 245 miljonit ja rohkem nakatunut ja peaaegu 5 miljonit surnut. Kuidas Eestis on olnud? Kui palju me oleme kokku arvutanud selle algusest peale? Muuseas, olgu öeldud, arvatakse, et need arvud võib korrutada poolteisega või võib-olla rohkemagagi, registreeritud ilmselt kõik ei ole. Eestis on olnud aegade algusest, sellest ajast, kui me hakkasime registreerima, 184 509 nakatunut, eilse päeva seisuga. Aga mis olulisem – ma tahan tuua need andmed, ma ei hakka neid kommenteerima, te saate ise vaadata kõiki neid tabeleid ja võrrelda teiste maadega –, miljoni kohta on meil 138 968 [nakatunut], samas Soome näitaja miljoni kohta on 28 016, meil on 138 968 miljoni kohta. Jaapanis on 13 631. Surmade näitaja, olgu öeldud, miljoni kohta Eestis on 1112, Soomes 207, Jaapanis näiteks 145 ja on palju maid, kus see on palju madalam. Aga ma ei lähe praegu analüüsidesse, ise mõtlete, targad inimesed. Esimene vaktsineerimine, tuletagem meelde, oli detsembris 2021 Inglismaal, 90-aastane proua Margaret Keenan. Tõesti, pandeemia on pannud surve alla inimesed, aga ka valitsused. Loomulikult on järgitud väga erinevaid strateegiaid ja nendel on oma tulemused, oma hind. Ma arvan, et meil on siin mõtlemise koht, kui vaadata, missugust strateegiat me edasi tahame. Olgu see siis elimineerimine ehk nullviiruse po
Suur tänu, lugupeetud juhataja! Hea professor Marju Lauristin! See on tõesti väga huvitav aruanne. Siin on võrreldud süsteeme, mille algandmed on ühesugused. Minul tekib alati küsimus, kuidas me saame võrrelda seda, mis on toimunud Soomes ja mis on toimunud meil, kui Soome on arenenud hoopis teistel tingimustel, 20 aastat tagasi olid meil hoopis teised tingimused. Kuid minu küsimus puudutab ühte teist asja. Ma olen veendunud, et igale riigile on väga tähtis, et seal oleks tugev keskklass. Kas sa võid öelda, kas Balti riikides on juba tekkinud keskklass? Kui on, siis milline on selle suurus, ja kui ei ole, siis kui palju läheb veel aega, et see tekiks?
Härra juhataja! Austatud minister! Hea Riigikogu! Ma ei jaga arvamust, et problemaatilise kriminaalasja uurimise või uurimata jätmise kohta saab arvamust avaldada ainult kohus ja et Justiitsministeerium või minister võib ennast hinnangute andmisest täielikult distantseerida. Enamgi veel, ma ei arva, et ministri või ministeeriumi hinnangute andmine oleks kuidagi kohatu ja seaduse mõtte või suisa kirjatähe vastane. Kui tegemist on süstemaatiliste kõrvalekaldumistega, peab ministeerium esinema seadusandliku initsiatiiviga. Pelgalt seetõttu tuleks justiitsministril ja ministeeriumil kindlasti pöörata väga tõsist tähelepanu ajakirjanduse kaudu ühiskonnas väga tugevat resonantsi tekitanud asjadele. Kui tegemist on ühekordse jämeda rikkumisega, tuleb algatada teenistuslik järelevalve. Jah, teenistusliku järelevalve algatamiseks peab olema tuvastatud otsene rikkumine. Kuid kui minister või ministeerium distantseerib ennast nendest problemaatilistest juhtumitest ega üritagi otsese rikkumise olemasolu või puudumist välja selgitada, siis ei ole sellel teenistuslikul järelevalvel ju üldse mingisugust mõtet. Praegu on paraku see kallutatuse küsimus tõepoolest teravalt esile kerkinud. Kedagi uuritakse, ilma et kahju oleks tekkinud ja raha oleks liikunud – pelgalt kahtluse alusel, et isikul võis olla tahtlus korruptiivse teo sooritamiseks. Teisal on ilmsed viited ulatuslikule korruptsioonile, kuid asja ei uurita. Kordan veel kord seda väga palju korrutatud tõde, et õigusemõistmine, kohtumõistmine ja uurimine ei pea mitte ainult olema objektiivsed, läbipaistvad ja ausad, vaid need peavad ka näima inimestele ausad. Aitäh!
Aitäh, härra istungi juhataja! Head kolleegid! Ma räägin väga lühidalt. Lihtsalt Leo juttu kuulates meenus mulle üks loetu kümmekonna aasta tagant. Ma lugesin ühte raamatut CIA-st. Minu meelest ei ole eesti keeles seda välja antud. See on üks väga paljudest CIA-d läbi ajaloo käsitlevatest raamatutest, kus loetakse ette erinevad luureoperatsioonid. Seal toodi n-ö järelmina näide ühest luureoperatsioonist, mida raamatu autorid pidasid sisuliselt ainsaks õnnestunult läbi viidud, korralikult planeeritud ja ka korralikult toimunud luureoperatsiooniks. See on hea näide sellest, kuidas infotehnoloogia ja sellesse peidetud tarkvara võib ohtu seada riigi julgeoleku. Ma täpselt ei mäleta, mis aastal see toimus, aga Nõukogude Liit ehitas ühte järjekordset gaasijuhet. Ja see oli sel perioodil – politoloogiat tundvad inimesed ehk mäletavad seda aega –, kui Ameerika Ühendriigid olid kehtestanud tehnoloogiaembargo Nõukogude Liidule. See kehtis veel 1980. aastatel ja isegi meie puutusime sellega kokku. Kui meie siin taastatud iseseisvusega Eestis hakkasime endile arvutiparki soetama, siis teatud asjad olid teoreetiliselt meile ka veel keelatud, sest sisaldasid seda tarkvara, mida ameeriklased kartsid, et ei tohiks sattuda venelaste kätte. Ja ameeriklased teadsid suurepäraselt, et seda gaasijuhet ei saa käivitada ilma teatud kübervõimekuseta. Ehk kogu selle gaasijuhtme survet tuli automaatselt hoida nii, et see saadaks gaasi ühtlase joana edasi, aga selleks ei olnud Nõukogude Liidus ligilähedastki võimekust. Ameeriklased teadsid väga hästi, et venelased, nagu nad kõiki asju üritavad varastada, ilmselt üritavad kuidagi hankida endale seda arvutiparki, nii raudvara kui ka soft"i. Nad tegid ühe väga kavala asja: panid ühe sihukese konksu venelastele, nii et venelased ostsid Kanadast salakaubana ette söödetud arvutipargi koos programmidega. Ja kui nad oma torujuhtme otsad olid kokku keevitanud ja panid need arvutid sinna külge, siis kõik toimis jube hästi. Gaas hakkas liikuma, kõigil si
Tänan, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kohtumisel valijatega küsiti mult selle lepingu valguses palju konkreetsemaid, kui nii võib öelda, siis rahvapärasemaid asju. Näiteks, kas standardite ühtlustamine tähendab ka seda, et meil hakatakse nüüd kasutama ja müüma näiteks USA pistikuid ning kas USA-st imporditud sõiduki puhul langeb ära vajadus vahetada punane suunatuli kollase vastu. Mida võiks vastata? Kas kusagil on olemas nimekiri standarditest, mis muutuvad, ning kui palju tuleb meil sellega seoses riigisiseseid standardeid muuta?
Aitäh! Sellest on raske lõpuni aru saada. Ainuke arusaadav põhjus või selgitus oleks see, et nad sooviksid seda ringi laiendada ka naturaliseerunud kodanikele. Kindlasti see ei lähe põhiseaduse mõttega kooskõlla. Aga see oli väga õige tähelepanek, mis puudutas diasporaa hoidmist. Tõepoolest, nagu ma ütlesin ka oma kõne alguses, iga riigi ülesanne peab olema hoida oma inimesi kodumaaga seotuna. Kui me seda ei tee, siis me anname nendele inimestele signaali, et meil ei ole neid vaja. <PARTY> kindlasti ei anna signaali, et neid inimesi, kes olid sunnitud teise maailmasõja eel Eestist põgenema, Eesti riik ei vaja. Vajab küll! Ka nende järeltulijaid vajab ja kõiki teisi diasporaas olevaid inimesi. Me vajame neid inimesi! Seetõttu on minu jaoks üldiselt arusaamatu, miks valitsus sellele eelnõule eitava seisukoha andis. Koalitsioon jätab lihtsalt koalitsiooni hoidmise eesmärgil lähtumata oma sisemistest veendumustest, vähemalt võib seda öelda paljude koalitsiooniliikmete kohta. Seetõttu ma siiski loodan – õrnalt, aga siiski loodan –, et koalitsiooniliikmete seas on südametunnistusega inimesi, kelle jaoks on olulised ka need inimesed, kes elavad väljaspool Eestit, kes moodustavad Eesti diasporaa ja kellele tuleb anda sõnum, et jah, te olete Eestis oodatud, jah, ka teie saate Eesti elu üle otsustamisel kaasa lüüa. Aitäh selle küsimuse eest! Praegusel juhul ei ole see absoluutselt relevantne. Küsimus on selles, kas Riigikogu suur saal peab õigeks seda, et diasporaa on Eestiga seotud või mitte. Kodakondsuse seaduse ja põhiseaduse näiline või ka sisuline vastuolu – kuidas keegi arvab – on olemas. Me teame seda ja me saime ka komisjonist teada, et jah, Politsei- ja Piirivalveametis on olnud selline praktika, et nad annavad inimesele teada, et kui tal on mõne teise riigi kodakondsus, näiteks Ameerika Ühendriikide kodakondsus, ja ta tuleb uuendama Eesti passi, siis ta peab loobuma Ameerika Ühendriikide kodakondsusest või Eesti kodakondsusest. Aga seda signaali ei ole õige anda. Ja
Aitäh! Austatud minister! Teadaolevalt jõustuvad 2015. aastast Lääne- ja Põhjamerel sõitvatele laevadele karmimad nõuded laevakütuse väävlisisalduse kohta. See suurendab veokulusid sõltuvalt kauba liigist eri hinnangutel kuni poole võrra. Näiteks kallineb Soome hinnangul nende riigi eksport ja import circa 800 miljoni euro võrra. Üks kaalutav abinõu kulude tõusu leevendamiseks on navigatsiooniga seotud tasude kaotamine. Selle eelnõu seadusena vastuvõtmise puhul käitume meie aga risti vastupidi. Kuidas veeteetasu tõus mõjutab selles kontekstis Eesti meretransporti tulevikus?
Rahanduskomisjon võttis otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetada vastu konsensusega. Ma olen rahanduskomisjoni liige. Kindlasti on võimalik ja minu arvates isegi kohustuslik. Kui rääkida, kas ma selle seaduse vastuvõtmise poolt olen, siis me saame teha muudatusettepanekuid, mida ka Andres Ammas komisjonis väga ilusasti ütles, et nad on valmis kõikvõimalikeks muudatusteks ja debatiks, kuidas seda seadust teha paremaks. Nii et kindlasti sotsiaaldemokraadid, kui sa küsid nagu minu kohta, selles protsessis osalevad ja ma loodan, et komisjon teeb siin head tööd ja hea otsuse. Aitäh!
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud kolleegid! Arutluse all oleva eelnõu esitas Vabariigi Valitsus s.a 27. jaanuaril. Eelnõu esimene lugemine lõpetati 12. veebruaril. Juba varem, 30. jaanuaril, oli riigikaitsekomisjon üksmeelselt otsustanud, et juhul kui eelnõu esimene lugemine lõpetatakse, toimub eelnõu teine lugemine 19. veebruaril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 17. veebruaril kella 10.30-ks, eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Seetõttu on eelnõu teise lugemise tekst identne eelnõu esimese lugemise tekstiga, mis esitati muudetud kujul. Eelnõu algataja esindajad toetavad eelnõu sõnastust. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma 17. veebruari istungil. Sellel istungil osalesid eelnõu algataja esindajatena Kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler Sven Sakkov, poliitika planeerimise osakonna juhataja asetäitja Erkki Tori, NATO ja Euroopa Liidu osakonna nõunik Hestrid Tedder, õigusosakonna nõunik Kalle Kirss, Kaitseväe Peastaabi operatiiv- ja väljaõppeosakonna ülem kolonelleitnant Rain Jano ning Kaitseväe Luurepataljoni esindaja. Eelnõu algataja esindajad andsid riigikaitsekomisjonile ülevaate Kesk-Aafrika Vabariigis toimuvast ja Euroopa Liidu missiooni senistest arengutest. Oma 17. veebruari istungil kiitis riigikaitsekomisjon konsensuslikult heaks eelnõu seletuskirja ja teise lugemise teksti. ÜRO Julgeolekunõukogu võttis s.a 28. jaanuaril vastu resolutsiooni nr 2134, mis andis aluse Euroopa Liidu rahutagamismissioonile Kesk-Aafrika Vabariigis. Info selle kohta esitas riigikaitsekomisjon esimesele lugemisele muudetud kujul esitatud otsuse eelnõu seletuskirjas ning eelnõu esimese lugemise ettekandes. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile tuginevalt otsustas Euroopa Liidu Nõukogu 10. veebruaril oma otsusega nr 2014/73/ÜVJP, et alustab Euroopa Liidu rahutagamismissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis. ÜRO Julgeolekunõukogu ja Euroopa Liidu Nõukogu nimetatud õigusaktid on kättesaadavad nende institutsioonide k
Informatsioon on selline, et programmi korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus koos kõrghariduse kvaliteediagentuuriga. Tegevuskava järgi töö tõesti juba käib, proovivoor viiakse läbi majutamise ja toitlustamise ning ehituse ja tsiviilrajatiste õppekavarühmades. Nädal tagasi olid planeeritud akrediteerimistest pooled tehtud. Selles osalevad kõik õppeasutused. Tänan väga! See, et me õppekavasid akrediteerime, kuulub kvaliteetse hariduse juurde ja sellest on otseselt huvitatud nii koolid kui kindlasti ka õppurid. Kui teatud õppekavad mõnes koolis seda protsessi läbi ei tee, siis ei ole kahtlust, milline tulevik neid ees ootab.