EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Härra peaminister! Täna sai ametisse uus välisminister. Minu küsimus ongi seotud Välisministeeriumi ja saatkondade tööga. Te olete ilmselt kursis, et 16. juunil eraldasid Šotimaa sotsiaaltöötajad seal sündinud kolmekuuse Eesti kodaniku tema bioloogilistest vanematest. Vanematele ei ole siiamaani esitatud süüdistust väärkohtlemises, kuid nende kohtumisi lapsega on piiratud. Alates samast päevast, kui lapse vanemad ja laps sattusid haiglasse, otsisid nad abi Eesti institutsioonidelt, kuid alles peale meediakajastust toimusid väikesed arengud saatkonna töös. Kuidas te hindate meie saatkonna töötajate või ametnike tööd? Kas te arvate, et kolmekuuse Eesti kodaniku õigused on kaitstud ja tagatud?
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud peaminister! Mulle tundus, et teie paljudes vastustes kõlas natukene solvumist. Ma tahaks öelda, et ärge olge solvunud, eks siit saalist on kostnud ikkagi ka kiitust valitsuse ja peaministri tegemiste kohta, juhul kui need tegemised kiitust väärivad. Aga selge on see, et kui me räägime eelarvest, siis paratamatult tuleb rääkida ka minevikust ja sellest, mis on teinud eelmised peaministrid ja mis on teinud eelmised valitsused. Te olete ise ka natukene kiitnud, olnud irooniline ja olnud ka kriitiline. Minu küsimus olekski selline: mis on need ettevõtmised, mida teie peaministrina olete teinud, seoses eelarvega, mida mitte keegi teine enne ei ole teinud, selleks, et Eesti riigil läheks paremini? Kas on mingeid selliseid täiesti uusi ettevõtmisi?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud välisminister, tänan hea ja huvitava ettekande eest! Mul on kahju, et see hommikune arutelu istungi käivitamisel seda natuke varjutab, sest mul on tunne, et siin tehti tahtmatult kahju nendelesamadele asjadele, millest me täna oleme palju rääkinud. Tundub, et taktikaline kaalutlus, taktikalise võidu soov tõi strateegilises mõttes natukene kahju. See on kahetsusväärne ja varjutab teie väga head ettekannet. Te rääkisite Valgevenest ja ütlesite üsna selgelt, et Eesti kavatseb tegeleda demokraatia arendamisega Valgevenes. See ei ole lihtne ülesanne ja on ka väga ambitsioonikas. Kas te oleksite nii kena ja kirjeldaksite, millised vahendid meie käsutuses on?
Lugupeetud esimees! Lugupeetud ... ... kolleegid! Täna on hästi palju räägitud Põltsamaa Ametikoolist ja ma tahaksin ka sellelsamal teemal natuke peatuda. Jah, me käisime tõepoolest oma fraktsiooniga 7. ja 8. mail Jõgevamaal ja Tartumaal ning üks nendest objektidest, mida me külastasime, oligi suurte traditsioonidega ja väga hea mainega Põltsamaa Ametikool. Meil oli vastas Järvamaa hariduskeskuse juhataja, õigemini direktor Rein Oselin, kes otsapidi juba ka seda kooli juhatab, ning koos oma töötajatega tegi ta meile päris põhjaliku ekskursiooni. Käisime seal nii vanas majas kui ka väga uues õppekorpuses ja tutvusime ühiselamu ehk õpilaskoduga. Me saime sealt informatsiooni selle kohta, kuidas üpris tõhusalt kasutati struktuurifondide raha ning rajati vägagi nüüdisaegne ja täiuslik õppekeskus praktika tegemiseks. Kui me käisime vaatamas neid teisi hooneid, siis me kohtusime ka väga paljude õpilastega. Ja need õpilased ütlesid: me oleme valmis elama sellessamas õpilaskodus praegustel tingimustel, peaasi, et kool jääks alles, sest me tõesti armastame seda kooli. Me näeme, et Põltsamaa Ametikooli on igal aastal asunud õppima ligi 250 noort ning selle kooli komplekteerimisega pole mitte kunagi olnud raskusi. Kuid teade selle sulgemisest andis signaali ning ega nüüd sinna väga ei kiputagi, sest teatakse, et see kool on uksi sulgemas. Vastne koolijuht ütles, et kui sügisest tuleks sinna 50 õpilast, siis oleks see vägagi hea tulemus. Ma ei oska öelda, kas otsus liituda Järvamaa Kutsehariduskeskusega osutub lõpptulemusena heaks või halvaks variandiks, kuid olles ise olnud Järvamaa Kutsehariduskeskuse eelkäija, Paide Kutsekeskkooli nõukogu esimees, tean ma väga hästi, kuidas õpilased kooli tulevad. Aluseks on alati ikkagi kas sõbrasuhted, peresuhted või väga heade kamraadide vahelised suhted, et minnakse just sellesse kooli õppima. Nüüd aga oleme andnud signaali, et ära siia tule, sest seda kooli varsti enam ei ole. Ja ma arvan, et Järvamaa Kutsehariduskeskus midagi väga suur
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea minister! Viimastel nädalatel on olnud keerulisi uudiseid koolidirektorite töölt eemaldamisest keset õppeaastat nii Viimsis, Tõstamaal kui ka Lüganuse vallas Kiviõlis. Tõesti, ega selle kohta hinnangut anda ei saa, kui pole täpselt kõiki detaile teada – sellega peab väga ettevaatlik olema. Aga mida te konkreetselt olete teinud selleks, et Kiviõli kooli direktor Heidi Uustalu saaks tööle ennistatud? Kui koolidirektor tegigi vigu, siis üldsuse arvates, kogukonna arvates on vallavõimude otsus üle võlli: töölt eemaldamine, koondamine ei olnud kindlasti asjakohane. Mida te konkreetselt olete teinud, et seda olukorda lahendada?
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! "Mis toimub?" on selline tore küsimus, mida Eesti rahvas ikka aeg-ajalt küsib. <PARTY> fraktsiooni liikmed tahavad teada, mis toimub Haridus- ja Teadusministeeriumis seoses ametikohtade kolimisega. Meile tundub, et toimub hiiliv ministeeriumi kolimine Tartust Tallinnasse, ja me esitame arupärimise lugupeetud proua Liina Kersnale. Esitame talle mõned küsimused seoses sellega, kas on midagi plaanis teha selleks, et Haridus- ja Teadusministeeriumi Tallinnasse kolimise protsess pidurduks. Ja kui selline plaan on, siis palume selle esitada. Tahame teada, mis toimub Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Aitäh!
Kahtlemata on see arv läbi aastate olnud üsna suur. See väheneb pidevalt, kuna peale tulevad uued põlvkonnad. Ka Eesti tippjuhtide hulgas on olnud neid, kes on kunagi kuulunud komparteisse, kuid Eesti riiki on juhitud alati õiges suunas, mis tõestab ainult seda, et inimeste vaated täiesti vabas ühiskonnas on sageli teistsugused kui ühiskonnas, mis ei ole vaba. See peab olema küll väga drastiline lausung, aga ükski lausung ei jää tänapäeva maailmas tähelepanuta – kõigepealt delegatsiooni liikmed, siis erakondade, fraktsioonide esindajad ja kaugeltki mitte viimses rollis ei ole tänapäeval Eesti meedia. Seda kõike jälgitakse. Kuid ma usun ja loodan, et Oudekki Loone käitub vastavalt nendele lausungitele ja seisukohtadele, mida ta on lähiajal öelnud ja täna kinnitanud. Juhul kui ei, siis võimalusi kritiseerida, oma arvamust välja öelda, kuni reljeefsete ettepanekuteni, on ennekõike fraktsioonil ja kaugeltki mitte viimses järjekorras ka delegatsioonide ja välisdelegatsioonide tööd koordineerival väliskomisjonil, mis, nagu ma olen öelnud, koosneb kõigi erakondade esindajatest pluss Raimond Kaljulaid.
Härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Kohalikus omavalitsuses töötades olin ma harjunud kuulma pidevalt süüdistusi selles, et kohalik omavalitsus on üks korruptsioonipesa. Kolm aastat tagasi sai mul sellest jutust kõrini ja ma võtsin kätte sellise väljaande nagu "Kuritegevus Eestis", ja võtsin neid kätte mitu. Ministrid on pidevalt rääkinud, et korruptsioon on põhiliselt ainult omavalitsustes olemas. Aga selgus – ja seda teadsid ka ministrid –, et 2009. aastal registreeriti Eestis 203 korruptsioonikuritegu ning riigiasutustes oli neid toime pandud 111 ehk 54,7%, kohalikes omavalitsustes vaid 16% ehk 3,5 korda vähem. Võib-olla oli see juhus, arvasin ma ja võtsin kätte aastaraamatu "Kuritegevus Eestis 2010". Selgus, et tol aastal registreeriti korruptsioonikuritegusid 223, neist 118 ehk 52,9% pandi toime riigiasutustes, kohalikes omavalitsustes jällegi 16% ehk 3,25 korda vähem kui riigiasutustes. Kui ma räägin riigiasutustest, siis need on ministeeriumid, nende alluvuses olevad inspektsioonid, kohtu- ja vanglasüsteem, politsei, autoregister jne – et oleks arusaadav. Pilt ei muutunud eriti ka 2011. aastal, kui pandi toime 196 korruptsioonikuritegu, neist 112 ehk 57,1% riigiasutustes, kohalikes omavalitsustes 18,4% ehk järjekordselt rohkem kui kolm korda vähem kui riigiasutustes. Miks ma võrdlen neid protsente? Te saate suurepäraselt aru, et riigiasutustes töötab palju vähem inimesi kui kohalikes omavalitsustes. Ja kui on vähem inimesi, aga korruptsioonitase on kolm korda kõrgem, siis peab korruptsioonikuritegude sooritamise intensiivsus riigiasutustes olema kordi suurem kui kohalikes omavalitsustes. Arvasin, et sellega võiks lõpetada, aga mitte ainult mina ei loe aastaraamatuid "Kuritegevus Eestis". Pauk käis 25. jaanuaril 2012, kui president Ilves ütles intervjuus ajalehele Financial Times, et meil on korruptsiooniga probleeme vaid kohaliku omavalitsuse tasemel, sest seal ei saa parlament läbipaistvuse tagamiseks seaduslikult sekkuda. Tegelikult aga, nagu te arvudest
Austatud küsija, tänan teid küsimuse eest! Hoolimata sellest, et komisjonis seda nimetatud eelnõu käsitledes ei arutatud, ma juhin teie tähelepanu sellele, et tegelikult on meil praegu üha kiirenev majanduskasv. Usun, et see tasandab nii mõnegi negatiivse mõju. Austatud küsija! Rahanduskomisjonis arutatakse pidevalt maksuteemasid, sest need kuuluvad komisjoni töövaldkonda. Ma usun, et ka järgmine nädal me kuuleme mingisugustest maksumuudatustest, mis on erineva mõjuga. Mõni muudatus lihtsustab näiteks deklareerimist, mõni muudab maksumäära. See on meie komisjonis täiesti tavaline protsess.
Aitäh! Väga lugupeetud ettekandja! Te tõstatasite retoorilise küsimuse, kas traditsiooniline perekond on kaitsmata. Ma küsin: kas sellest sõnastusest – kordan veel kord, perekonnaseaduse § 1, abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel – teie teete järelduse, et traditsiooniline perekond on kaitsmata? Ja teiseks ma küsin siia juurde. Te mainisite, et äkki keegi kusagil tahab seda muuta. Ma juhin teie tähelepanu sellele, et seesama petitsioon, mis teile tõenäoliselt ei meeldi, mis on saanud lausa 35 000 allkirja, sündis just ja ainumalt vastureaktsioonina teie referendumile, ainuüksi selle tõttu. Kui poleks seda referendumit plaanis olnud, poleks ka seda petitsiooni tulnud. Nii et te olete ise selle džinni pudelist välja lasknud. Kõige lõpuks küsin seda, et minu arust on vastuoluline praegu ka see, kui te väidate, et kui see vastus on jah, siis on see imperatiivne ehk siis enam muuta ei saa, kui vastus on ei, siis te kasutate väga pehmet väljendust, et see loob võimaluse. Minu arvates on need tasakaalust väljas. Ei- ja jah-tulemus peaksid olema tasakaalus.
Aitäh! Ma täpsustaksin komisjoni ettekandja vastuseid ja seda, mida ta tegema peab. Ta peab tõepoolest ette kandma seda, mis komisjonis toimus, mida seal küsiti ja mida seal vastati, ning seda tegi Jaak Valge täiesti objektiivselt ja ammendavalt. Aga kui talle esitatakse küsimusi selle kohta, mis meelt on tema ühes või teises asjas, siis on tal täielik õigus vastata ka nendele küsimustele. See ei ole mitte kuskil keelatud, meie kodu- ja töökorra seaduse järgi on see täiesti aktsepteeritav. Nii et selles suhtes on minu meelest kõik need etteheited ja pahameeleavaldused siin täiesti kohatud.
Härra esimees! Ma lihtsalt tahaksin siin kolleegidele selgituseks öelda selle rohepaketi arutamise kohta kui Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees: tõepoolest me ühe korra juba seda arutasime. Me arutasime valitsuse seisukohti, mitte seda paketti tervikuna. Ja 24-ndal me planeerime valitsuse seisukohti uuesti arutada, olles vahepeal konsulteerinud omavahel ja ka valitsusega, ja võib-olla teha sinna mõningad täiendused. Selgituseks, et selline on see protseduur. Me oleme võtnud natuke mõtlemiseks aja maha ja see ei tule üldse mitte asjale kahjuks. Aga mis puutub siin saalis kogu selle rohepaketi arutamisse, siis ma juhin tähelepanu, et see juba üks kord toimus. Meil oli olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Kogu sellest "Eesmärk 55-st" ühe korra juba oli ja eks me võime neid neid arutelusid veel teha. Aga praegu on selline plaan. Lihtsalt selgituseks, et mitte kõiki asju omavahel ära segada. "Fit 55" või see "Eesmärk 55" on on väga selge raamiga asi ja me arutame valitsuse seisukohti, mitte seda tervikut endiselt.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid ja kallid presidendikandidaadid! Loodusseadustega on nii, et neid me ringi teha ei saa, kuigi võib-olla väga tahaks. Gravitatsioon jääb kehtima senikaua, kuni me siin planeedil elame. Aga meie endi loodud seadusi peame me pidevalt jälgima ja vaatama, et saaks, kus vähegi võimalik, neid ikkagi parandada, parandada ja parandada. Annan täna Riigikogu menetlusse eelnõu, mille idee on pärit hea kolleegi Toomas Kivimäe käest. See on kevadel juba korra siit saalist läbi käinud ja läheb täna taas käiku. Aitäh, Toomas! Mina isiklikult usun küll väga, et see idee aitab meid paljudest punnseisudest edasi, nii et saab teha näiteks vähemalt Hiiumaal ja Saaremaal vabatahtliku ühinemise, ilma emotsioonide ja tõrgeteta, ilma raskete probleemideta. Mõte seisneb selles, et Vabariigi Valitsusele tuleks anda veidi suuremad võimalused otsustada erisuste puhul ja kui rahvastiku kriteerium on täidetud 90% ulatuses, siis lubada ühineda 5000 elanikuga omavalitsuse reeglite järgi. Näiteks vast niipalju, et Hiiumaal jääb 5000-st puudu ainult 2% ja Saaremaal vaid 4%. Meie aga anname Vabariigi Valitsusele võimaluse 90% puhul asja tõsiselt kaaluda. Niisiis, kordan veel, loodusseadustele meie hammas veel esialgu peale ei hakka, aga meie oma loodud seadustele küll. Aitäh!
Austatud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Soovime tunnustada Riigikogu <PARTY> fraktsiooni, kes algatas siin saalis arutelu eestikeelse kõrghariduse tuleviku üle ja tegi seda ajal, kui just äsja tähistasime rahvusülikooli 100 aasta juubelit. Tänan ka kõiki ettekandjaid ja eriti Martin Ehalat, kes tõi oma ettekandes välja konkreetsed ettepanekud olukorra parandamiseks. Eelmisel nädalal oli Riigikogu delegatsioon Balti Assamblee konverentsil ning haridus-, teadus- ja kultuurikomisjoni istungil tõstatasid meie Leedu ja Läti kolleegid teravalt üles omakeelse kõrghariduse probleemi, eriti just doktoritööde kaitsmise kontekstis. Meilt sooviti saada informatsiooni ja nõu. Kuid jah, keeleküsimus ei ole ainult keele küsimus, see on ka kõrghariduse kvaliteedi küsimus, teaduse ja kõrghariduse rahastamise küsimus, Eesti kui riigi usaldusväärsuse küsimus ning iga siin saalis oleva mehe ja naise küsimus. Samas, keeleküsimuses peaks vältima must-valgeid lihtlahendusi, sest probleemid võivad erinevates valdkondades olla vägagi spetsiifilised. Selle aasta 10. septembril kohtus Riigikogu kultuurikomisjon Eesti avalik-õiguslike ülikoolide rektoritega. Rektorid tõdesid, et ootused, mida riik on esitanud kõrghariduse rahvusvahelistumisele, on vastuolulised, ja riigipoolsed signaalid mõneti kahetised. Haridus- ja Teadusministeerium on tulemuslepingutesse sisse kirjutanud rahvusvahelistumise mõõdikud, aga üha rohkem kostab kriitikat võõrkeelsete õppekavade avamisel. Halduslepingutes on sätestatud kohustuslik eesti keele õpe välisüliõpilastele ja välisõppejõududele, aga sellega ei kaasne eraldi eelarvet ning ülikoolid peavad tõsiselt pingutama, et nii olulise valdkonnaga tegeleda. Nii näiteks on Eesti Kunstiakadeemia tõlgendanud selle ümber laiemalt eesti keele ja kultuuri õpetamiseks. Kõik me teame kartust, et ingliskeelne haridus on oht eestikeelsele haridusele. Jah, siin tasub tõesti olla ettevaatlik, aga mitte keelevaene. Kasutan seda sõna, tsiteerides statistik Ene-Margit Tiitu.
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Eelmine kord, kui Riigikogu maamaksuseadust muutis, pani valitsuskoalitsioon sellele nimeks "Koduomanike maamaksust vabastamise seadus". Tunnustan siinjuures valitsust, et paari aasta tagune lennukas populism on asendunud kainema töömeeleoluga. Sotsiaaldemokraatidel iseenesest ei ole midagi selle vastu, kui käesoleva eelnõuga plaanitakse tagada suurem õigusselgus. Kahjuks on selle õilsa eesmärgi varjus riigil plaanis hakata omavalitsuste arvel kokku hoidma ja maksta jätkuvalt riigi omandis oleva maa eest kohalikele omavalitsusüksustele maamaksu odavaima tariifi järgi. Tagajärjeks on riigi poolt makstava maamaksu vähenemine 90 omavalitsusüksuses. Seletuskirjas on nende 90 omavalitsusüksuse hulgas ka Kõrgessaare vald, mida 9. detsembriks, kui valitsus selle eelnõu algatas, juba poolteist kuud olemas ei olnud. Mul on väga kahju, et Kõrgessaare valda enam ei ole, samavõrd on mul kahju, et valitsus sellest veel midagi ei tea. Sotsiaaldemokraatide arvates oleks õiglane leida nn kuldne kesktee ja maksta jätkuvalt riigi omandis oleva maa eest maamaksu maatulundusmaa sihtotstarbe järgi ja kõlvikupõhiselt. Toon näite Laheda vallast. Sihtotstarbeta maa maksustamishind on seal 46 eurot hektari kohta, ärimaal 6400 eurot hektari kohta. Maatulundusmaal, kui kõlvikuks on põld, on maksustamishind 167 eurot hektari kohta, kui mets, siis 264 eurot hektari kohta. Eelnõu kohaselt tahab valitsus maksta 46-eurose maksustamishinna järgi. Õiglasem on maksta 167–264-eurose maksustamishinna järgi kõlvikupõhiselt. Kõik selleks vajalikud andmed on riigil ja omavalitsustel ju olemas. Valitsus on lubanud maareformi lõpetada 2017. aastaks. Kui eelnõu jõustub 1. jaanuaril 2015, siis on see kaheks aastaks tehtud seadus olukorras, kus üle 20 aasta on ilma selleta hakkama saadud. Peale selle vähendab käesolev eelnõu riigi finantshuvi maareform võimalikult kiiresti lõpetada. Tänan!
Aitäh! Hea Jüri! Täna on siin saalis väga palju juttu olnud erinevatel teemadel, välispoliitikast aga väga vähe. Eesti mainet kujundab ametisse astuv valitsus kindlasti väga palju. Minule teadaolevalt – nii palju ma sellest dokumendist nimega "Koalitsioonileping" välja lugesin – ei ole teie leppes kordagi mainitud Gruusiat. Kui osapooled kohtusid Eesti diplomaatilise korpusega, siis öeldi, et see on tehniline apsakas, et koalitsioonileppes ei ole mainitud Gruusiat. Praegu ma loen sellest lepingust, et seal on ainult kirjas, et te toetate Ukraina terviklikkust. Kas koalitsioonikõnelustel oli arutluse all ka Gruusia küsimus ja Gruusia toetamine või see on teadlikult välja jäetud ning Eesti ja Gruusia suhted ei ole enam need, mis nad olid?
Austatud Riigikogu esimees härra Nestor! Austatud kolleegid! Vabaerakonna fraktsiooni kaheksa liiget soovivad esitada lugupeetud peaministrile arupärimise korruptsiooni kohta kohalikes omavalitsustes ja mujal. Selles arupärimises oleme muu hulgas taas tähelepanu pööranud linnapeadele ja abilinnapeadele. Nimeliselt on seal nimetatud kõik kolm Tartu abilinnapead, kes on korruptsioonikahtluste ja süüdistustega kimpus olnud, kaks neist selgusid täna, kusjuures nad on eri erakondadest. Ülejäänud näited, mis meil on, on kahjuks kõik Keskerakonna kohta, kaasa arvatud korruptsioonis süüdi mõistetud isikute kandideerimine Narva volikogusse ja nende töölevõtmine Tallinna linna asutusse. Sellega seoses on meil hulk küsimusi. Selleks et arupärimine läheks läbi Riigikogu juhatuse seatud võrgu, oleme seda turvanud viidetega vähemalt kolmele seadusele ja nende täitmise vajadusele ning loodame, et saame peaministrilt ammendavad vastused.
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Teie vastusest Siim Kallasele jäi mulle mulje, et te üritate Eesti iga-aastast üht kõige olulisemat dokumenti, riigieelarvet, kuidagi madaldada ja taandada seda lihtsalt muudatusettepanekute tasemele. Küsimus ei ole ju muudatusettepanekutes, küsimus on riigi poliitikas või poliitikates vähemalt üheaastase perioodi jooksul, tihtipeale palju kauem. Kui lükata, ütleme, vastamine ministri tasemelt komisjoni esimehe tasemele, siis see ei näita valitsuse liikmete just kõige suuremat julgust. Te olete korduvalt siin viidanud, et see on selle või teise ministri asi ja vastamine nagu ei kuulu teie kompetentsi. Kuidas te suhtute ettepanekusse, kui näiteks muuta seadust selliselt, et eelarve vastuvõtmise käigus käivad kõik ministrid oma valdkonna eelarvet kaitsmas ning me saaksime ühemõttelisi, pädevaid ja täpseid vastuseid kõikides valdkondades? Miinimumtase oleks tõepoolest see, kui käiks ainult rahandusminister, aga tegelikult võiksid käia kõik ministrid.
Austatud aseesimees! Lugupeetud ministrid! Head Riigikogu liikmed! Sport õpetab ausalt võitlema, sport õpetab väärikalt kaotama. Niisiis õpetab sport kõike, ta õpetab elu. Nii on öelnud Ernest Hemingway. Kuulsa kirjanikuga on raske mitte nõustuda – spordil on isiksuse kujunemisel täita oluline roll. Kuid kas sport on Eestis piisavalt väärtustatud? Kui suur on spordi tähtsus ühiskonnas? Kas peaksime panustama tippspordile või rahva- ja tervisespordile? Olen seisukohal, et spordil on oluline roll Eesti rahva püsimajäämises. Eesti naised ja mehed elavad küll järjest kauem, kuid tervena elatud aastate arv püsib meil sama. Tervena elavad mehed keskmiselt 52,8 ja naised 55,6 eluaastat. See tähendab, et meie elutee viimane osa möödub peamiselt tablette manustades või halvemal juhul haiglavoodis. Ja sellega ei saa rahul olla. Skandinaavias ja Kesk-Euroopas reisides vaatan kadedusega elurõõmsaid pensionäre, kes kepikõndi teevad või rattaga sõidavad. Ka meie pensionärid vääriksid sellist elulaadi. Tervise Arengu Instituudi läbiviidud uuring näitab, et laste ülekaalulisus on kasvav trend. See on teravas vastuolus teadmisega, et Eestis ei ole kunagi olnud nii palju jõusaale, staadione ja terviseradu. Jooksjate peale mõeldi isegi Reidi tee ehitamisel, kuhu rajati pehme kattega rada. Suur küsimus on, miks Eesti inimesed ei kasuta olemasolevaid võimalusi piisavalt. Toitumisekspertide sõnul on laste ülekaalulisus ühiskonna heaoluga kaasas käiv probleem, mida saab ennetada, kui hakata teemaga tegelema juba lapseeas. Võrdleksin sportimisharjumust hambapesuga: kui tegevus saab harjumuseks maast-madalast, jääb see inimest saatma elu lõpuni. Ülekaalulisuse probleemi lahendamiseks ja rahva tervise seisukohalt on võtmetähtsusega suunata lapsed sporditeele juba lasteaias. Nõustun Eesti Olümpiakomitee presidendi Urmas Sõõrumaaga, kes ütles eile "Aktuaalse kaamera" spordiuudistele antud intervjuus, et laste ülekaalulisus on probleem, mida tuleb püüda lahendada koolispordi abil. Eeskuju saab
Aitäh, lugupeetud juhataja! Ma tahan õiendada üle-eelmise sõnavõtja mõningat pessimismi. Esiteks, selle eelnõu väljatöötamine ja selle eelnõu ühe põhiprintsiibi ehk vertikaalse apteegimonopoli lõhkumine algas eelmise koalitsiooni ajal, lugupeetud üle-eelmine ettekandja. Siis me otsustasime minna seda teed, kus me praegu oleme. Teiseks, kui puldist tullakse ütlema, et on piinlik, siis minu hinnangu järgi peaks selle taga olema ka mingi konstruktiivne idee, kuidas seda piinlikkust vältida. Kuna me seda ei kuulnud, siis ütlen, et mul on piinlik kuulda sellist hala. Aitäh!
Suur aitäh küsimuse eest! Kolleegid Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast on öelnud, et see on pigem 2% SKT-st. Ma usun, et kui me väikeses riigis jõuaksime selleni, et teadus- ja arendustegevusele antaks 1% ja kõrgharidusele 1,5% SKT-st, siis me oleksime päris heas positsioonis ja see oleks meile jõukohane. Veel kord: kõrghariduse rahastamine on varem olnud 1,5% SKT-st, nii oli aastal 2011. Kes tollel ajal kas kõrgkoolis käisid või kõrghariduse elu nägid, mäletavad, et see oli optimistlikum ja rõõmsam kui nüüd. Me loome selle 1%-ga eelkõige turvatunnet teadlastele ning prioriseerime teadus- ja arendustegevuse valdkonda. Aitäh, Riina! See oleks muidugi väga ilus mõte veel sedapidi teaduse rahastamist kindlustada, aga kahjuks ei ole seda suurepärast mõtet siia projekti praegu sisse kirjutatud. Vähemalt 1%, kui valitsus prioriseerib haridust ja teadust, on võimalik ka seadusesse kirjutamata niimoodi toimima panna. See on tõsi, et tihti tekib inimestel, kes on teadusest kaugemal, mõni huvitav küsimus ja nad tahaksid vastuseid kohe, täna ja kohe. See ei ole võimalik, teadusuuringud võtavad aega. Kas või näiteks see, et me kõik tahame teada, kuidas mõjutas kevadine koroonakriis meie haridussüsteemi, kuidas said hakkama õpetajad, õpilased ja lapsevanemad. Selle kohta on tehtud üks uuring, mille valim oli tuhat inimest ja mis muide näitas, et vanemad õpetajad ei saanud halvemini hakkama kui nooremad õpetajad. Kolmandikule distantsõpe sobis, kolmandiku puhul oli nii ja naa, kolmandikule ei sobinud üldse. See on ainus uuring, mis meil praegu on – tuhat inimest, suhteliselt väike valim, venekeelseid haridusasutusi see üldse ei vaata, samuti mitte erivajadusega lapsi, kes ilmselt jäid raskemasse olukorda. Järgmise teadusuuringu tulemused ilmuvad aga alles veebruaris 2021. Ma mõtlesin esialgu ka, et kuidas siis nii aeglaselt saab, ent teisest küljest tõesti kõik võtab aega – uuringu metoodika väljatöötamine, uuring, selle analüüsimine jne. See on ainult väike näide sellest, ku
Hea ettekandja! Soolapuhumise kõige suurem initsiatiiv ongi igasugused ravimipakendites sisalduvad kaaskirjad, mis jätavad igaühele mulje, et ta saab aru, kuidas see ravim toimib, ja sealt see väärtarvitamine tulebki. Mind patsiendina huvitab tegelikult üks asi: mitu korda ja kuhu pista ning kuhu helistada, kui ma end halvasti tunnen? Aga kui me nendest asjadest juba räägime, siis nüüd ma esindan siin oma vene valija poolt. Tähendab, meil, venelastel on soolapuhumisel väga suured traditsioonid ja neid on igasuguseid. Sellest on president Medvedev omal ajal ka väga palju rääkinud. Seoses sellega ma küsin: kas komisjonis see teema jooksis kuidagi läbi? Kuidas on Venemaa oma paljurahvuselisuses lahendanud nende retseptide hästi paljudesse keeltesse tõlkimise ja kättesaadavamaks tegemise küsimuse? Kuidas meie seal, ütleme, vene enamusena oleme püüdnud selle lahendada?
Aitäh küsimuse eest! Kordan lauset, mille ministeerium esitas komisjonile ning mis oli komisjoni liikmetel istungi ajal ja on ka täna kõigil käepärast. See kõlab sõna-sõnalt niimoodi: "2009. aastal eelnes koolitoetuse maksmise lõpetamisele analüüs, millele tuginedes saab väita, et sel ajal kehtinud toetustest kahjustas koolitoetuse maksmise lõpetamine perede igapäevast toimetulekut kõige vähem." Edasi mainitakse seda, millest oli juba varem juttu, et see taastatakse pärast seda, kui on välja töötatud kontseptsioon, kuidas toetusi ja teenuseid paremini riskigruppidele sihitada. Aitäh! Ma võin korrata sedasama ministeeriumi esitatud arvamuse lauset, kus on öeldud, millele on tuginetud: selle toetuse maksmisest loobumine – see on ühekordne toetus, kordan veel kord – kahjustas peresid kõige vähem.
Väga austatud juhataja! Head kolleegid! Eelmise aasta 14. juunil enne suvevaheajale minekut andis Keskerakonna fraktsioon üle otsuse eelnõu selle kohta, et teha Vabariigi Valitsusele ettepanek välja töötada õiguslikud alused maavalitsuse ümberkorraldamiseks ja maavanema institutsiooni lõpetamiseks ning valdkondliku ja territoriaalse juhtimise tasakaalustamiseks, mille tulemusena tugevdataks kohaliku omavalitsuse üksuste koostööstruktuure ja nende pädevust. Eelmise aasta 14. juunist on saanud selle aasta veebruarikuu. Komisjonis läks selle eelnõu arutamisega aega ainult kümme minutit. Tundub, et see ei ole eriti tähtis teema, mida võiks praegu meie riigis arutada. Vabariigi Valitsuse seaduse § 66 lõike 3 ja § 88 lõike 1 kohaselt on maavalitsus maavanemat teenindav ning maavanema juhtimisel töötav Siseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus. Vabariigi Valitsuse seaduse § 83 lõike 1 ning § 84 punkti 1 kohaselt on maavanem regionaalministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse poolt ametisse nimetatav ametiisik, kes esindab maakonnas riigi huve ning hoolitseb maakonna tervikliku ja tasakaalustatud arengu eest. 1996. aastast kehtima hakanud Vabariigi Valitsuse seaduses, täpsemalt § 88 lõikes 1 toodud maavalitsuse määratlus ja seaduse § 88 lõigetes 1–5 määratletud põhifunktsioonid on püsinud muutumatuna, nii et 1996. aastast alates on maavalitsused ja maavanemad tegutsenud sama seaduse alusel. 1996. aastast on muutumatuna püsinud ka maavanema põhifunktsioonide määratlus: esindada maakonnas riigi huve ning hoolitseda maakonna tervikliku ja tasakaalustatud arengu eest. Nüüdseks on, võib öelda, maavanema ja maavalitsuse põhifunktsioonid hääbumas. Viimase näitena võime tuua, et perearstindus anti üle Terviseametile ning maavalitsused ja maavanemad enam selle teemaga tegelema ei pea. Neid ülesandeid, mis on üle antud ja millega maakonnas enam ei tegelda, on veel palju. Kuigi maavanema ning teda teenindava maavalitsuse põhifunktsioon hoolitseda maakonna tervikliku ja ta
Hea eesistuja! Hea minister! Muidugi oleks huvitav teada, kui palju see tõhustamiskava maksma läks. Kas sellel on ka oma hind? Aga nüüd põhiküsimus. Riigi Tugiteenuste Keskus hakkab tegema standardeid ministrite ja, ütleme, kantslerite autode kohta. Pilku peale visates on praegu selgelt näha, et on väga kalleid, Audi 6 tüüpi autosid ja Mercedes-Benze, samas on aga näiteks Škoda Superb, mis on oluliselt väiksema liisinguhinnaga. Missugused need standardid tulevad, kas pigem Škoda poole või pigem Audi 6 poole?
Hea eesistuja! Lugupeetud minister! Mina ei küsi raha kohta seoses hooldekoduga. Ma olen üks nendest inimestest, kellel on olnud ühe hooldekoduga kaks aastat isiklik suhe. See hooldekodu on kinni, sinna ei saanud emadepäeval viia lilli, sinna ei saa viia pakke. Kuidas teie vaatate hooldekodude avanemise küsimusele, seoses sellega, mida te olete täna ka mitu korda rõhutanud, et viirus on taandunud? Kuidas, millistes etappides ja millises ajaraamis võiks hooldekodude avanemine toimuda? Neid, kes seda uudist ootavad, on nii ühel pool kui ka teisel pool ust ja akent.
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Esiteks, ma tuletan meelde, et mina ei maininud absoluutselt koolis käivaid lapsi ja koolitransporti. Ma rääkisin ikka ühistranspordist ja ma rääkisin sellest, et nüüd pääsevad keskustesse ka väga paljud maapiirkonna lapsed, kes varem sinna koos perega ei saanud. See oli minu märkuse mõte. Teiseks, mulle tundub, et selle eelnõu puhul te olete ikkagi jätnud suure pildi vaatamata ja jäänud keskuste- või Pärnu-keskseks. Kui palju te olete suhelnud nende piirkondadega, kus tasuta ühistransport on rakendunud? Kui palju te olete suhelnud nende inimestega, kes seda kasutavad, ja nende ühistranspordikeskustega, kes ütlevad praegu pigem, et oleks vaja suuremaid busse, mitte seda, et sõitjaid ei jagu või teenus ei ole sellisel kujul vajalik?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Auväärt minister! Teie tänased vastused on pehmelt öeldes väga informatiivsed, eriti arvestades seda, et arupärijad ei ole esitanud mitte üht küsimust, vaid on esitanud lausa seitse küsimust. Aga teie vastus on sama napp, nagu andsite minu kirjalikule küsimusele. Kui räägime teedeehitusest, siis kindlasti on selle osad ka erinevad sõlmed, kaasa arvatud ringteed. Minu konkreetne huvi on olnud Tartu Riia ring. Nüüd saan ma teie käest avalikult uuesti küsida seda, millele te ei ole kirjalikult vastanud. Kas peab paika, et selle ringristmiku ehituse algus on 2020. aastast edasi lükatud? Miks ja kelle otsusega on ehitus edasi lükatud? Teie vastusest ei selgunud vastust ühelegi minu esitatud küsimusele. Kas te olete nüüd saanud asjaolusid täpsustada? Olete võimeline mulle täna siin vastama? Aitäh, austatud istungi juhataja! Mina küsisin ministri käest konkreetselt ainult Tartu ringristmiku ehk Riia ringi kohta, ülejäänud teemade kohta ei ole mina küsinud. Nii et ma ei saa kaasa rääkida nendes võimalikes teistes küsimustes, mille on esitanud teised Riigikogu liikmed.
Austatud esimees! Head kolleegid! Ajaloos on kõige olulisem mõista seoseid, kuidas üks sündmus viis teiseni. Kuigi ma tegin täna ettepaneku moodustada jalgrattasõprade toetusrühm, tahaksin ma oma kõnes rääkida hoopis raudteest ja sellest, kuidas see muutis Eesti ajalugu. Sest tõepoolest, tänavu 5. novembril möödus juba 150 aastat Balti raudtee avamisest, mis muutis Eesti ajalugu ja sillutas omal moel teed Eesti Vabariigi sünnile. Tallinna ühendamine raudteeliini pidi Vene impeeriumi pealinnaga aastal 1870 käivitas Eesti alal tööstusliku pöörde, mis tõi kaasa kiire linnastumise. Toonase Eestimaa kubermangu pealinna Revalit Venemaa pealinna Sankt-Peterburgiga ühendanud Balti raudtee rajamise initsiatiiv tuli kohalikelt baltisaksa mõisnikelt. Raudtee ehitust taotlesid Eestimaa rüütelkond ja selle toonane peamees Alexander von der Pahlen, kelle nimele tsaarivalitsus lõpuks aastal 1868 kontsessiooni ka kinnitas. Seejärel loodi aktsiaselts nimega Balti Raudtee Selts, mille juhiks valitigi Pahlen. Selts jäi raudtee omanikuks kuni selle riigistamiseni aastal 1893. Pahlen oli omast ajast ettepoole mõtlev mees. Seni oli Vene impeeriumis ehitatud raudteid sellise põhimõtte järgi, et raudteeühenduse saavad need linnad, mis juba olid kaubanduslikult aktiivsemad. Pahlen uskus aga, et kui geograafiliselt soodsa asukohaga Tallinn/Reval saaks raudteeühenduse impeeriumi südamega, hakkaks ka siin kaubandus arenema ja kasvaks linna tähtsus ning impeerium ise saaks soodsa ühenduse Lääne-Euroopaga. Kui keiser Aleksander II oli raudtee rajamiseks loa andnud, algasid 1869. aasta kevadel täie auruga ehitustööd ja nii sai juba 5. novembril 1870 Balti raudtee pidulikult avada. Raudtee peavaksal oli esialgu Balti jaam Tallinnas ja kuus aastat hiljem jõudis rauast tee ka Liivimaale Tartusse. Raudteeühendus Venemaaga käivitas tsaariaja lõpukümnenditel Eestis tööstusliku pöörde. Tallinna ja teistesse meie suurematesse linnadesse kerkis ülemöödunud sajandivahetuse eel ja järel uusi suuri vabrikuid
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Ma esimesel lugemisel esinesin <PARTY> fraktsiooni nimel ja rääkisin pikemalt ja põhjalikumalt meie erakonna seisukohast selle eelnõu puhul. Ma ei hakka ennast kordama. Ütlen ainult niipalju, et esimese ja teise lugemisega ei ole see eelnõu märkimisväärselt muutunud ega ole seetõttu ka märkimisväärselt paremaks muutunud. Kahjuks. Needsamad puudused, millest ma rääkisin esimesel lugemisel, on siiamaani säilinud. On selle varude keskusega, nagu ta on. Ka siin on terve rida asju, mida peaks tegema teistmoodi ja mida peaks välja selgitama. Kas või needsamad küsimused, mis siin saalis täna olid toiduvarude kohta ja kas toidutootmine ja toidutootmise võimsused on ka elutähtis teenus ja peaks mahtuma seaduse reguleerimisulatusse. Kahetsusväärselt me täna ilmselt lõpetame eelnõu teise lugemise, sisulisi muudatusi enam teha ei saa. Võtame eelnõu muudatused vastu ja valitsus arutab edasi, kas on tegemist toidu ja toiduohutuse puhul elutähtsa teenusega või mitte. No vastus on täiesti ilmselgelt ühene: loomulikult on. Aga suuremad probleemid on kogu selle teise plokiga, mis puudutab kriisijuhtimist ja pädevuste üleandmist. Ministeeriumide ja Siseministeeriumi pädevuste üleandmine Riigikantseleile sellisel kujul ja sellises mahus ei ole kindlasti mõistlik. Hakata ka neid tegevusi dubleerima, väikeses riigis leidma pädevaid inimesi mõlemale poole ja lõpuks koordineerima peaministri ja valitsuse poolt, kui on olemas vastavad pädevad ametkonnad, see ei ole ratsionaalne ja see ei ole ka mõistlik. Kogu see kriisijuhtimise mudel on ääretult ebaselge. Nende muudatustega, mis selles seaduseelnõus on, viiakse minu arvates kriisijuhtimise tasakaal paigast ära, ja mitte paremaks, vaid pigem ebamäärasemaks, ebaselgemaks ja halvemaks. Kuna siin ei arvestatud ka <PARTY> muudatusettepanekut, mis oleks eelnõu kindlasti oluliselt parandanud, siis on <PARTY> fraktsioonil ettepanek eelnõu 350 teine lugemine katkestada, et me saaksime seda eelnõu
Tervist, lugupeetud kolleegid! Põhiseaduskomisjon arutas seda seaduseelnõu oma s.a 17. juuni istungil. Tegemist on soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmise seaduse eelnõuga nr 430. Esimese lugemise arutelul ... Vabandust! Number 433. Komisjoni arutelul võeti teadmiseks Vabariigi Valitsuse seisukoht. Vabariigi Valitsuse arvamuses on öeldud, et hoolimata sellest, et soolise võrdõiguslikkuse nõukogu on üheksa aasta jooksul loomata, peab Vabariigi Valitsus selle loomist mõistlikuks ja vajalikuks. Komisjon jõudis hääletuse tulemusel järeldusele, et eelnõu nr 433 ei toetata, kuid leidis, et Vabariigi Valitsus peaks soolise võrdõiguslikkuse seaduses ettenähtud soolise võrdõiguslikkuse nõukogu moodustama hiljemalt 1. oktoobriks 2013. Otsustati saata eelnõu täiskogu päevakorda 10. septembril 2013 (konsensuslikult), tehti ettepanek seaduseelnõu tagasi lükata (poolt 6 ja vastu 4 komisjoni liiget, erapooletuid ei olnud) ning määrata ettekandjaks põhiseaduskomisjoni liige Indrek Saar (see otsus tehti taas kord konsensusega). Aitäh küsimuse eest! Sotsiaalministeeriumi blanketil on Riigikogu põhiseaduskomisjonile laekunud Vabariigi Valitsuse seisukoht soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kohta. Siin kirjutatakse järgmist: "Vabariigi Valitsus otsustas oma 6. juunil 2013. aastal toimunud istungil mitte toetada Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (433 SE). [---] Kuigi Riigikogu huvi soolise võrdõiguslikkuse edendamise vastu ning soov täita Eestis selles valdkonnas aktiivsemat rolli on teretulnud, ei saa Vabariigi Valitsus nõustuda soolise võrdõiguslikkuse nõukogu regulatsiooni kehtetuks tunnistamisega. Hoolimata asjaolust, et nõukogu on seni tõesti loomata, peab Vabariigi Valitsus selle kui talle soolise võrdõiguslikkuse küsimustes nõu andva kogu loomist mõistlikuks ning vajalikuks. Eelnõus ette nähtud Riigikogu soolise võrdõiguslikkuse erikomisjon ei saaks ega ole ka planeeritud
Aitäh, austatud esimees! Me oleme siin täna kuulnud päris mitmel korral seda, kuidas saadikud on kinnitanud, et neil pole piisavalt aega olnud oma muudatusettepanekuid esitada, ja nii edasi. Aga mõned nädalad tagasi oli olukord, kus rahanduskomisjonis anti aega siis muudatusettepanekute tutvustamiseks 0,6 sekundit kuni mõned sekundid. Kuidas teile esimehena tundub, et kas see aeg oli siis mõistlik? Millest selline ... Needsamad saadikud, kes täna rõhuvad selle peale, et neile on liiga tehtud hirmsasti, olid siis väga selgelt seda meelt, et 0,6 sekundit ühe muudatusettepaneku arutamiseks on täiesti mõistlik aeg. Kas te oskate äkki öelda, millest selline imeline ümbersünd on mõnel saadikul vahepeal toimunud? Aitäh!
Hea juhataja! Head kolleegid! Majanduskomisjon arutas Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu 203 s.a 16. aprilli istungil. Ettekande selle eelnõu kohta tegi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi teede- ja raudteeosakonna juhataja Ain Tatter, kes esitas ülevaate eelnõu eesmärkidest ja sisust. Komisjonis tõstatus sisuliselt üks suurem küsimus: milline on kogu selle riigilõivuseaduse muutmise paketi koosmõju? Saime vastuseks, et riigi tulu väheneb umbes 20 000 euro võrra aastas. Hiljem lõin juba täpsed arvud kokku ja sain 24 272, umbes sinna kanti see läheb. Pikemat arutelu ei järgnenud. Tehti menetluslikud otsused. Konsensuslikult võeti vastu otsus saata Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu 203 Riigikogu täiskogule esimeseks lugemiseks s.a 9. mail, teha täiskogule ettepanek eelnõu 203 esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks viis tööpäeva, s.o 16. mai kell 18. Aitäh!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Seda seaduseelnõu arutas maaelukomisjon kahel korral. Esimest korda 22. aprillil, kui komisjoni istungil osalesid Põllumajandusministeeriumi toiduohutuse osakonna juhataja asetäitja Pille Tammemägi, Eesti Maaülikooli rektor Mait Klaassen, teadusprorektor Ülle Jaakma, veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi direktor Andres Aland ja sama instituudi professor Toomas Orro ning Eesti Loomaarstide Ühingu president Priit Koppel. Me käsitlesime küsimusi, mis seoses selle eelnõuga olid tekkinud. Ühe küsimusena oli tõstatatud lisarahavajadus. Me saime ministeeriumi esindaja käest teada, et lisarahastuse taotlus on tehtud, aga praegu ei ole teada, kas seda raha saadakse. Oli tõepoolest sellinegi küsimus, nagu härra Seeder väljendas, kas seda eelnõu peaks üldse menetlema, kui on karta, et raha ei tule. Me saime vastuse, et kindlasti loodetakse raha leida. Seetõttu, et see rahastamismudel on veidi teistsugune kui tavapärase õppe puhul, otsustasime pöörduda kultuurikomisjoni ja rahanduskomisjoni poole, et saada rahanduskomisjoni käest arvamust rahastamise kohta ja teada kultuurikomisjoni arusaama sellest, kas selline segarahastamine sobib muu süsteemiga kokku. 22. aprilli koosolekul otsustati määrata eelnõu ettekandjaks Kalev Lillo ning küsida arvamust kultuurikomisjonilt ja rahanduskomisjonilt, nagu ma ütlesin. Mõlemad otsused olid konsensuslikud. Rahanduskomisjon arutas asja. Me saime neilt vastuse, mille võib kokku võtta niimoodi, et komisjon ei kujundanud seisukohta, millise ministeeriumi kaudu eelnimetatud tegevus peaks toimuma, ega ka seisukohta valdkonna alarahastamise suhtes. Rahanduskomisjon leidis, et kõrghariduse rahastamise süsteemi läbipaistvus ei tohi väheneda. Me saime vastuse ka kultuurikomisjonilt, kelle seisukohad võib lühidalt kokku võtta niimoodi, et komisjon peab oluliseks, et kõrgkoolide rahastamine oleks üheselt arusaadav, tagades kõigile kõrgkoolidele võrdsed rahalised võimalused, lähtudes nende vastutusvaldko
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea Ivari! Kindlasti väga vajalik ja asjakohane algatus ja eelnõu. Olukorras, kus toiduainete hinnad põrutavad lakke, laastates perede rahakotti, on igati vajalik, et noored saaksid vähemalt korra päevas korraliku koolilõuna, kvaliteetse lõuna, tervisliku lõunasöögi. Sa oled siin toonud need numbrid, kui palju on toiduainete hinnad tõusnud, ka koolitoidu kulu. On sul olemas ka ülevaade, kui palju see toiduainete hinna väga kiire ja järsk tõus on koolitoidu kvaliteeti juba halvendanud?
Lugupeetud kolleegid! Veterinaarsed tõved on erineval moel Eestit ikka kimbutanud. Lähiajaloos on meil olnud suu- ja sõrataudi, hullulehmatõbe ja linnugrippi. Mäletan, et selle sajandi alguses, kui meil oli suu- ja sõrataudioht ning kui Riigikogu liikmete hulgas oli hulgaliselt põllumehi ja muidu karjadega seotud rahvasaadikuid, siis peeti meil siin kohviku tasandil plaani ka Riigikogu ette desomatt panna. Mis puudutab sigade Aafrika katku, uut katsumust, mis meie hoovi on tulnud, siis varem ei ole meil tulnud sellega kokku puutuda. Tegemist on tõesti väga ohtliku haigusega, mille kiiret levikut me oleme eelmisel aastal näinud. Nendest riskidest oleme kõik kuulnud. Paraku on selge, et sellele haigusele ei ole praegu maailmas ravi olemas. Mida me saame teha? Saame teha seda, et muudame järjest paremaks oma seadusi, et saaks järelevalvet paremini teha, paremini kontrollida. On kaks abinõu, kuidas ikkagi selle vastu saab: ühelt poolt metssigade arvu vähendamine ning teiselt poolt kõik bioohutusmeetmed ja muud ettevaatusmeetmed, mis puudutavad farme. Sigade Aafrika katku kohta tuleb öelda ka seda, et see on, nagu tänapäeval moes, hästi kiiresti levinud. Ka inimesed liiguvad kiiresti ühest kohast teise ja eks see inimestega koos on meile jõudnud. Uuringute kohaselt jõudis see katk umbes aastal 2008 Gruusiasse. Gruusia sõja ajal liikus see Venemaale, sealt Valgevenesse. Valgevenes korraldati metsades massiline tapmine ja hirmutatigi sead koos selle haigusega Balti riikidesse. Eesti suutis aasta vastu pidada nii, et sead surid vaid metsas, aasta jooksul katk lautadesse ei jõudnud, aga eelmisel aastal jõudis see lautadesse ja kõik sellega seotu on teile juba teada. Nüüd muudatusettepanekutest, mis kolleegid <PARTY>-st esitasid ja mis puudutavad rituaaltapmise keelustamist. Lauri Luik juba ütles, et Eestis on väga selgelt sätestatud, et loomi ei tohi tappa piinaval moel. Nii Eestis kui ka mujal Euroopas on veterinaarreeglite järgi uimastamisega tapmine lubatud ja siin ei saa
Aitäh! Siin tuli jutuks, et see on väga isamaaline eelnõu. Tahan öelda, et rohkem isamaalist inimest olla ei saa, kui mina ennast tunnen. Ja ma olen ka väga liberaalne inimene. Olles maailmas väga palju ringi käinud – olen käinud rohkem kui pooltes riikides –, olen viimasel ajal üha rohkem kohtunud kõikvõimalike Eesti juurtega, Eesti päritolu inimestega. Kuna ma olen väga liberaalne, siis selle eelnõu puhul ma tõesti tahan viidata, et kuigi sa, Hanno, ütled, et kedagi ei jäeta maha, siis jäetakse küll. Ma tean eestlasi, kes elavad Peruus, ja on eestlasi, kes elavad Kolumbias, ja on eestlasi, kes elavad Hiinas ja Jaapanis, samuti Keenias. No ikkagi jäetakse kedagi maha. Miks me ei lähe sellega kaugemale? Ma väga sooviks seda eelnõu toetada, aga ma lihtsalt tahan oma liberaalse maailmakäsituse tõttu, et kedagi ei jäetaks maha. Aga meie jätame osa maha. Kuidas teil see arutelu päädis sellega, millega ta päädis?
Aitäh! Austatud minister! Teid on süüdistatud siin, ma ei tea, seitsmes surmapatus, aga minu küsimus puudutab hoopis natuke minevikku. Eelkäija Mailis Reps Tallinna linnaga sõlmis kokkuleppe 3,5 miljoni euro ulatuses, et toetada eestikeelset õpet venekeelsetes koolides. Olin tol ajal volikogu liige, hakkasime uurima, raha koolidesse küll ei jõudnud, pudistati MTÜ-de vahel ta lihtsalt laiali. Kas teie olete seda uurinud ja kui olete uurinud, siis millise tulemuseni jõudsite ja kuhu see raha ikkagi on kadunud? Siin räägib pidevalt Jaak Aab, et sellepärast eestikeelse hariduse eelnõu võeti maha, et raha ei olnud, aga ise althõlma neid muudkui pakuvad.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Kui me 30 aastat tagasi Eesti riikliku iseseisvuse taastasime, siis me tegime seda õiguslikust järjepidevusest lähtuvalt ja selle oluliseks osaks oli ka integreerumine rahvusvaheliste organisatsioonidega, avatud maailmaga, ÜRO-ga, Euroopa Liiduga, NATO-ga. Kuhu me nüüd 30 aastat hiljem oleme jõudnud? Oleme jõudnud sinnamaani, et välisministri initsiatiivil, kes meil kuulub <PARTY>a, oleme me valmis loobuma õigusliku järjepidevuse ideest, <PARTY> on algatanud Euroopa Liidust lahkumise protsessi ja <PARTY> on algatanud NATO-st lahkumise protsessi. Ja meie, <PARTY> fraktsiooni kaheksa liikme arupärimine kaitseminister Laanetile puudutabki nimelt viimast, st lahkumist NATO-st. Tuletan meelde, et juba eelmisel aastal siin eelnõude menetlemisel reformierakondlased Kaja Kallas ja Kalle Laanet esitasid muudatusettepaneku küsimusega, kas Eesti peaks lahkuma NATO-st. Kuigi sellele järgnes Laaneti avaldus, kus ta ütles, et riigikaitsekulutuste vähendamine annab selge signaali, et see ei ole enam valitsuse jaoks prioriteet, ja selliste sõnumite andmine on eriti vastutustundetu, on praegu jõutud selleni, et <PARTY>S-i raames on ametisolev valitsus ja kaitseminister otsustanud riigikaitsekulutusi vähendada ja vähendada oluliselt. Meie arupärimine küsibki, mis on nüüd muutunud, et minnakse riigikaitsekulutuste kärpimise teed. Kas on muutunud rahvusvaheline julgeolekuolukord meile soodsamaks või on mingid muud muudatused toimunud ja milliseid kärpeid siis tegelikult riigikaitses tehakse? Mida tehakse? Nii et loodame saada sisukaid vastuseid ja anname üle selle arupärimise konservatiivses vormis paberkandjal. Aitäh!
Proua juhataja! Head kolleegid! Arupärimine, mille ma kohe ette kannan, on üle antud 20. veebruaril ja kantud kaheksa Riigikogu liikme sügavast murest elektri kallinemise ja võrgutasude kasvu pärast. Põhjus on lihtne: inimesed ei suuda lihtsalt arveid maksta ja on hädas. Arupärimise sisu on järgmine. Eelmise aasta septembris kooskõlastas Konkurentsiamet Eleringi võrgutasude muutmise, mille kohaselt kasvas keskmine võrgutasu selle aasta 1. jaanuarist 0,15 senti kilovatt-tunni kohta. Uus keskmine võrgutasu on eelmise aasta omast 1,28 eurosenti ehk 13,3% suurem. Kuna ka kodutarbijad olid sunnitud aasta alguses üle minema avatud elektriturule, kasvasid inimeste elektriarved kolossaalselt. Eelmise aasta lõpuni oli võrguteenuse põhitariif kodutarbijale ilma käibemaksuta 5,19 senti kilovatt-tunni kohta, alates 1. jaanuarist on see 5,56 senti kilovatt-tunni kohta. Seega on ainuüksi võrgutasu kodutarbija elektriarvel kasvanud 7,1%. Avalikkusele pole valgustatud selle hinnatõusu tagamaid. Sellest tulenevalt on meil härra majandusministrile neli küsimust. Aitäh!
Suur aitäh! Lugupeetud ettekandja! Selle seaduseelnõu algatajate esindajad rääkisid eelkõige kevadel, siis, kui see eelnõu üle anti, sellest, mida juba mitmed küsijad on puudutanud, et see eelnõu on välja töötatud suure hulga, peaaegu 200 000 inimese kaitseks, kes elavad mitteabielulistes suhetes. Tänaseks on välja tulnud, et see on olnud üks väga-väga suur bluff. Nende inimestega see eelnõu tegelikult ei tegele. Ütle, palun, õiguskomisjoni esimehena, mis hinnangu sa ise annaksid sellisele eelnõu esitamisele ja üldse retoorikale, kui ühe suure inimeste hulgaga manipuleerides peidetakse eelnõu tegelikku sisu. Millise hinnangu sina piisavalt erapooletu komisjoni esimehena, nagu sa peaksid olema, sellisele käitumisele annad?