EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud ettekandja! Te tõite väga huvitava näite seoses PRIA juhtumiga, aga mina tahtsin teada saada teie arvamust selle olukorra kohta, mis on tekkinud Narva volikogus. Sellest me oleme kõik meediast lugenud. Täpsemaid asjaolusid, ma eeldan, ei mina ega teie ei tea. Aga mis rolli mängib antud juhul meedia ja see, kuidas õigusorganid meelega jagavad infot, ilma et asjas oleks kahtlustustki inimestele esitatud? Ilmselgelt on siin seesama juhtum, kui lihtsad inimesed, ma ei tea, lasteaedade ja koolide direktorid, ei ole peensusteni juriidikaga kursis ja tõesti ei loe kuskilt välja, et nende hääletamine toob kaasa mingisuguse kahtlustuse või sellise momendi. Ühesõnaga, kuidas teie hindate, kas on õige, et kahtlustust ei ole, aga meedias on juba ette süüdistus esitatud?
Lugupeetud Riigikogu, head kolleegid! Austatud istungi juhataja! Loodan etteantud 20 minuti jooksul avada teile selle otsuse eelnõu sisu. Kõik sai alguse sellest, et selle aasta 11. juunil esitas Riigikohtu esimees Riigikogule otsuse eelnõu selle kohta, et vabastada Riigikohtu liige Harri Salmann kohtunikuametist. Otsus tuleneb sellest, et kohtute seaduse § 99 lõige 1 loetleb kohtuniku ametist vabastamise alused ja sätestab ühe ametist vabastamise põhjusena ka kohtuniku enda soovi töölt lahkuda. Riigikohtunik Harri Salmann on avaldanud soovi minna auga väljateenitud vanaduspensionile ja sellest ongi ajendatud kõnealuse otsuse eelnõu. Põhiseaduskomisjon vaatas selle küsimuse läbi oma eilsel istungil ja otsustas üksmeelselt, et täna võiks olla Riigikogus selle otsuse eelnõu lõpphääletus. Arutlesime ka selle üle, mis juhtuks siis, kui Riigikogu ei annaks täna poolthääli sellele otsuse eelnõule. Leidsime, et siis on võimalik selle küsimuse juurde tagasi tulla ja anda eelnõu põhiseaduskomisjoni kaudu uuesti üle Riigikogule menetlemiseks, kuni me saaksime asja tehiolud endale selgeks tehtud. See oli siiski vaid teoreetiline arutluskäik, nii et põhiseaduskomisjoni ettepanek on täna Harri Salmanni ametist vabastamise otsust poolthäältega toetada. Lõpetuseks ütlen veel, et see oli 25. veebruaril 1993. aastal, kui Riigikogu muude oluliste küsimuste otsustamise seas – samal päeval andis tolleaegne Riigikohtu esimees ja meie praegune hea kolleeg Rait Maruste ka oma ametivande – nimetas Harri Salmanni oma otsusega riigikohtuniks. Täna on siis see päev, kui meil tuleks võtta vastu otsus tema ametist vabastamise kohta. Aitäh! Aitäh! Kuna Riigikogu liikme staatuse seaduse järgi on Riigikogu liige oma otsustes vaba, siis ta saab kõike toimetada oma hääletuse ja sellele nupule vajutamise kaudu. Aga puhtteoreetiliselt on võimalik see otsuse eelnõu uuesti üle anda ja seda ikkagi edasi menetleda. Ma arvan, et sellist olukorda, kus Riigikogu ei anna oma heakskiitu riigikohtuniku ametist
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Ma avastasin, et meie eriteenistuste, Teabeameti ja kaitsepolitsei eelarved vähenevad märkimisväärselt. Teabeameti eelarve väheneb 10%, kaitsepolitsei oma lausa 14%. Summad on märkimisväärsed, kaitsepolitseil ligi kolm miljonit eurot. Ma tean väga hästi, et enamik sellest valdkonnast on kaetud riigisaladuse looriga, aga ma siiski küsin: kas te võite rahandusministrina kinnitada, et tegu ei ole tööjõukulude ja inimeste arvu vähendamisega nendes ametkondades? Need ametkonnad ju raporteerivad oma aastaraamatutes, et julgeoleku olukord Eestis ei ole paranenud, vaid vastupidi.
Aitäh! Kuigi juhataja andis märku, et peaks küsima, kas Lukas on kunagi metsas käinud, ma seda küsida ei taha. Ma tahan küsida just Riigimetsa Majandamise Keskuse kohta. Minu esimene mõte on seotud Riigikontrolli aktiga. Riigikontroll on selle teema tõstatanud ja mind huvitab, kui palju keskkonnakomisjon sellega tegeleb. Nimelt on Riigimetsa Majandamise Keskuse staatus selline, mis ei mahu hästi meie õigusruumi. Meil on avalik-õiguslikud isikud, on riigiasutused, on riigile kuuluvad äriühingud, kõik on nagu paigas, aga Riigimetsa Majandamise Keskus on midagi erilist. Riigikontroll on selle teema tõstatanud. Kas keskkonnakomisjon on arutanud, milline see Riigimetsa Majandamise Keskuse staatus peab olema? Viitan siin sellele, et rahanduskomisjonis on see teema juba uuesti tõstatatud.
Hea kolleeg! Üle pika aja täiesti õige küsimus. Olen selgelt seisukohal, et ega me ei pretendeeri sellele, et ettevõtte juhtkonna otsustustasandit üle võtta. Mulle tuleb meelde, et tegemist on tõesti äriühingutega. Kui äriühingul on majanduslik võimalus ja sisemine vajadus palgata tõeliselt kvalifitseeritud spetsialiste, siis ma arvan, et neile võibki ajuti maksta vastavalt kvalifikatsioonile või töötulemusele, kui see on mõõdetav, kõrgemat töötasu, sest see otsus tehakse juhatuse tasandil. Me eeldame juhatuse liikmetelt, et nad annavad nõukogule ja nõukogu kaudu omanikule adekvaatse tulemuse ehk on selgelt piiritletud, kuhu see ettevõte peab välja jõudma ja milline peab olema tema majandustulemus. Kuidas see saavutatakse, on juhatuse pädevuses ja seal peab talle tõepoolest jääma otsustusvabadus. Te mainisite Palméri kahte nõunikku. Seda teemat on käsitletud tänases Äripäevas. Oleme siiski ausad: kes me siin siis nüüd oleme, kas me olemegi need, piltlikult öeldes, ülekullatud paavsti mängijad, kes elavadki justkui mingis teises maailmas? Mõelge natukene selle peale, mida tunneb tavakodanik, kes seda informatsiooni loeb. Andke mulle andeks, aga me ei ole ju mingi asi iseeneses, me oleme rahva poolt siia valitud inimesed, kes eelduslikult on mõistlikud ja peaksid käituma niimoodi, et ühiskonnast kas seaduste abil või kuidas iganes selged rumalused välja juuritaks. Ma ei taha praegu olla prohvet, veel vähem tahan ma olla kuri inimene. Aga andke mulle andeks, kui ma küsisin täna peaministri käest Estonian Airi tuleviku kohta, siis vastas ta ausalt, müts maha selle eest, ta vastas soliidselt, et ei ole väga selget plaani A-gi, mida rääkida siis plaanist B. Ausalt öeldes oli see viimaste aegade esimene selge seisukohavõtt Estonian Airi kohta. Siis meie debatti Riigikogu juhatuse tasemel takistati, mult võeti ära küsimuse esitamise õigus ja peaministrile anti võimalus rääkida viimases vastustevoorus selgeid rumalusi, mida keegi temalt kuulda ei tahtnud. Aga küsimus ei ole
Lugupeetud härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Võõrtööjõust on siin saalis viimasel ajal ohtralt räägitud ja räägitakse kindlasti ka tulevikus. Kõik me oleme aru saanud sellega seotud terviseriskidest ja ka sellest, et Eestiski on töötute arv kasvamas. Varasematest aruteludestki on välja tulnud, et taoline situatsioon nõuab mõistlikku lahendamist ja et eeldatavasti vabad töökäed ei siirdu põllumajandusse. 31. juuli lõikuspühaks tõstmine on rumal poliitiline kapriis. Praegu olemegi olukorras, mida saab kirjeldada kui äärmiselt rasket. Lähiaeg on näidanud mitmeid kaasnevaid asjaolusid. Töötuse kasv ei ole motiveerinud inimesi maatöödele minema, ühiskond on linnastunud ja maatöö on jäänud võõraks, kui mitte öelda hirmutavaks muutunud. Töötukassas registreerunud pikaajalised töötud on tihtilugu ilma igasuguse tööhuvita. Samas tuleb tunnustada töötukassa pingutusi lahenduste leidmisel. Mina aga olen nii siit kui ka nii-öelda põllu pealt vaadanud, kuidas on töötukassa ja talunikud koostöös proovinud teha parimat ja otsida inimesi, kes appi tuleksid, ja see pilt on olnud just nii masendav, nagu Jürgen Ligi oma näidetes enne välja tõi. Ja mis on ka selge: meie olulise bioressursi ehk põllumajandusmaa optimaalne kasutamine on võimatu ilma võõrtööjõu panuseta, lehvita õõnsaid loosungeid nii palju, kui tahad. Loomulikult tuleb meie inimesi kaasata nii palju, kui vähegi saab, aga ilma võõrtööjõu abita me toime ei tule. Üks miljon hektarit põllumajanduses kasutatavat maad on meie toidukott. Selle vara mõistlik kasutamine on ääretult tähtis. Heina niitmine ja purustamine ei saa olla Eesti põllumajanduse põhialus. Jumala eest, kui keegi tahab põristada traktoriga mööda põldu ringi ja heina niita-purustada ja makrat kõrvale süüa, siis see on tema tahtmine. Paarikümne aasta eest, kui põllumajandusereform ja maareform olid alles vermeis, mõeldi väga tõsiselt, kuidas Eesti maad optimaalselt kasutada. Prioriteediks seati eelkõige rohumaa maksimaalne kasutus ehk veisekasvatus. Üks asi
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Ma mäletan, et kui ma veel ülikoolis käisin, siis teie esinesite seisukohaga, et tasuta lõunaid pole olemas. Täna me räägime siin tasuta kõrgharidusest. Kui tudengite käest küsida, siis nad kõik seda kindlasti toetavad. "Kas te toetate reformi, et kõrgharidus oleks tasuta?" Kõik vastaksid jah. Mul on sama küsimus, mis mul oli kultuurikomisjoni esimehele Klaasile. Kõik tudengid peaksid idee poolest seda reformi toetama. Aga ka mina tulin paar tundi tagasi meeleolukalt koosviibimiselt lossi ees, kus nad selle vastu protesteerisid. Tekib arusaamatus ja ka mina ei saa aru, et kui see on nii hea seadus, kas siis tudengid ei saa sellest aru või ei oska teie seda neile piisavalt selgitada. Milles on viga?
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Minu küsimus tuleneb maa- ja rannarahva pöördumisest, samuti Euroopa Parlamendi hiljutisest keelustamisest põllumajandusloomade puuris pidamiseks. Ma küll ei tea, kas puuris on põllumajandusloomadest lehmad või hobused, aga ju ta siis nii on. Meil on plaanis Alutaguse laiendamine, sealt võib ära minna 500-le lisaks veel 100 inimest. Eestis on tööhõivega seotud metsanduse valdkonnas 6000 või natuke rohkem inimest. Hanelised hävitavad põllumajandustoodangut, sh toitu üsna suurel määral. Meil on metsades karud, ilvesed ja hundid. Hundid, keda me kaitseme, söövad meil lambaid, vasikaid ja koeri. Nende kaitsmisega meil aga nagu tegemist ei ole. Viimasel ajal olen päris palju kuulnud, et inimesed ei julge enam metsa minna, sest meil on ka ilveseid päris palju tekkinud. Milline on sellise tegutsemise mõju maapiirkonna tööhõivele, riigieelarvele ja tegelikult ju ka looduse tasakaalule? Kas me võiksime uuesti jõuda mingil hetkel talupojatarkuseni või lähemegi niimoodi hurraaga edasi? Aitäh vastuse eest! Ma olen täna juba saanud mõned vastused ka siinselt hommikuselt ürituselt, aga ma siiski tahaksin veel küsida. Nii palju kui ma liikunud olen, siis väga palju sõltub meil ka ametitest ja ametnikest ehk inspektoritest. Väga paljudel on erinevad arvamused asjadest ja selle taga on tegelikult inimeste tegutsemine ja töö ning ka suhtumine riiki ja sellesse valdkonda. Kas meie ametid, ütleme, näiteks Keskkonnaamet, korraldavad ka selliseid inspektorite koolitusi, et näiteks inspektorid üle Eesti suudaksid natukene inimlikkust säilitada, natuke talupojatarkust säilitada, natukene sellist tasakaalu otsida, või tõepoolest igaüks teeb nii, nagu tal parasjagu pähe tuleb, nagu ta ise tunnetab? Seda juhtub mitte ainult Keskkonnaameti, vaid ka teiste ametite puhul üsna sageli.
Suur tänu, hea esimees! Kutsun teid üles koos välisministriga lendama laia maailma, nagu seda kunagi tegi prohvet Muhamed tiivulise olendi Buraqi seljas, ehk küsimus on Palestiina kohta. Et meie eilne istung nii pikaks venis, siis ei saanudki me välisministriga kohtuda. Me teame, et meie seisukoht Palestiina omariikluse osas langeb suuresti ühte Ameerika Ühendriikide omaga ja me toetame tõesti n-ö kahepoolseid läbirääkimisi. Küll aga on minuni jõudnud info, et paljud Euroopa Liidu riigid võivad selles küsimuses olla nüansi võrra ühele või teisele poole kaldu. Millised on nüüd esimesed sellised kui mitte just kuulujutud, siis infokillud ÜRO-st? Kas see on tõesti nii ja millised alternatiivid võivad Euroopa Liidu poolt tulla?
Austatud minister! Kui te vastasite nii minule kui ka paarile hilisemale küsijale, ma sain aru, et "struktuurne tasakaal" on selline mõiste, et kui mingid numbrid kokku ei klapi jne, siis ütle "struktuurne tasakaal", ja jälle on asi vask. Kui filosoofiat õpetatakse, siis on üks selline meetod. Kui sa tahad teada saada, kas üliõpilane sai aru mingist filosoofilisest süsteemist, siis sa ütled talle, et seleta mulle see süsteem nüüd oma sõnadega ümber. Kui sa Hegelist aru said, siis sa räägi mulle oma sõnadega Hegeli filosoofiast. Nüüd ma siis esitangi nagu eksamiküsimuse. Ma nimelt kardan, et meievaheline dialoog ei ole saanud alatagi, sest me ei saa teineteisest aru. Mis on struktuurne tasakaal? Ütle oma sõnadega! Sa enne ütlesid, et sa ei hakka definitsiooni andma. Mina tean, mis on struktuurne tasakaal, ja seda saab väga lihtsalt seletada. Palun, kontrolli mõttes, ütle oma sõnadega, mis asi on struktuurne tasakaal. Ilma võõrsõnadeta, lihtsalt. Mis ta on?
Austatud ettekandja! Eelkõnelejal on õigus, et kõik ministrid käivad Euroopa Liidu asjade komisjonis, kus nad teevad ettekande. Meil on võimalus küsida ja anda neile mandaat seisukohtade esitamiseks. Küll aga on siin põhimõtteline küsimus, kas see on piisav põhimõttelistes asjades, mis puudutavad reaalselt Eesti suveräänsust ja iseseisvust, näiteks immigratsiooniküsimustes. Seega, probleem on selles, et immigratsioon ja pagulaste vastuvõtmine ei kuulu samasse valdkonda nagu näiteks see, kui maaeluminister läheb kolleegidega arutlema selle üle, mis toimub piima turuhinnaga. See ei ole põhimõtteline küsimus, aga immigratsioon on. Probleem ongi selles, miks komisjon ei arutanud seda, et tunduvalt efektiivsem oleks arutada selliseid küsimusi täiskogus, kus selgema pildi saaksid kõik 101 rahvasaadikut, mitte Euroopa Liidu asjade komisjonis, kuhu kuulub ainult kuni 15 rahvasaadikut.
Eelnõus käsitletud NATO reageerimisjõud NRF on olulisimaid vahendeid NATO kollektiivse enesekaitse operatsioonide kiirel käivitamisel, kui seda peaks vaja minema. Eelnõu esimene lugemine lõpetati selle aasta 19. novembril. Muudatusettepanekute tähtajaks, mis oli 2. detsember kell 13, ei esitatud ühtegi ettepanekut, seetõttu on teise lugemise tekst täpselt sama, mis Vabariigi Valitsuse esitatud eelnõu algtekst. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma 2. detsembri istungil ja kiitis teise lugemise teksti konsensusega heaks. Sellel istungil osalesid Kaitseväe esindajad, kes andsid ülevaate Eesti Kaitseväe osalusega rahvusvahelistes missioonipiirkondades toimuvast. Ühtlasi sai komisjon ülevaate Eesti miinijahtija ning selle isikkoosseisu, sh staabiohvitseride ja -allohvitseride ettevalmistusest, osalemaks NATO reageerimisjõududes. Selle aasta 8. detsembri istungil kiitis komisjon konsensusega heaks eelnõu teise lugemise seletuskirja. 2. detsembri istungil otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega esitada eelnõu teiseks lugemiseks täiskogu päevakorda 11. detsembriks ja teha ettepanek teine lugemine lõpetada. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha ettepaneku panna eelnõu lõpphääletusele ja Riigikogu otsusena vastu võtta.
Suur tänu! Suur tänu ka hea ja ülevaatliku ettekande eest! Siin on täna käsitletud muutusi majanduses ja rahanduses. Üht-teist turbulentset toimub ka julgeolekumaailmas. Teadaolevalt on Eesti Pangal ka riigikaitselisi funktsioone. Riigikaitsekomisjoni esimehena tahan küsida, kas rahvusvaheline olukord on teid ärgitanud omavahel arutlema riigikaitseliste ülesannete täitmise üle, mis teie laual on. Kui me räägime riigikaitse laiast käsitlusest, siis kas teil ei oleks aeg värske pilguga need rollid üle vaadata?
Tänan, hea esimees! Hea ettekandja! Mul on oi-oi-oi kui palju küsimusi, aga mulle on antud ainult kaks, nii et ma proovin neid kuidagi kompaktselt kokku tõmmata. Küsimus: mis meil selle eelmise hädaolukorra seadusega, mida me siin aasta tagasi lihvisime, siis nüüd nii puusse läks? Tol hetkel oli ju ühiskond suhteliselt sinisilmne, nad ei teadnud, mis on. Me oleks saanud kõiki neid muudatusi sisse panna. Aga nüüd, aasta hiljem, tulid muudatused. Kas see on mingite riikide kogemustest? Me teame, et pretsedendipõhiselt ju avastatakse, et oi, seda oleks sinna seadusesse vaja. Kas põhiseaduskomisjon arutas ka seda, et juhul, kui ongi visuaalselt vaja kuulutada välja hädaolukord, aga seda ei tehta, kes siis on see mingi muu institutsioon, kes selle välja kuulutab? Sihuke seltskondlik tuba võib-olla ei jõuagi otsuseni.
Hea küsija! Ma vastaks võib-olla kommentaariks kõigepealt teie küsimuse esimesele poolele. See, miks on Soome ja Eesti puhul elektri hinna vahe, on selge. Meil on teatud ühendus, meil on teatud piirkond, kauplemispiirkond, ja teatud ühendus lubab teatud mahus energiat läbi lasta. Ja see ongi hea küsimus, mis nende ühendustega edasi teha: kas neid arendada või mitte arendada? Sest kui me ehitasime ühenduse Läti ja Leeduga, siis meie läbilaskevõime kohe paranes ja me muutusime kohe üheks kauplemispiirkonnaks. Meie hind on täpselt samasugune nagu Lätis ja Leedus. Mis puudutab Soomet, siis loomulikult tuleb kaaluda ja mõelda, kuidas meil Soomega ühendust parandada, nii et meie muutuks ka täpsemalt üheks piirkonnaks, kus meie läbilaskevõimalus on sama suur nagu meie lõunanaabritel. Ma arvan, et see ongi see koht. Mis puudutab eelnõu toetamist või mittetoetamist, siis ma hästi ei saanud aru, miks või mille põhjal te teete selle järelduse, sest vastava eelnõu puhul komisjon ei võtnud seisukohta, et nad ei toeta seda eelnõu. Sellele eelnõule annab hinnangu saal ja saal ütleb, kas anda ülesanne valitsusele või mitte. Aga mis puudutab debatti, siis loomulikult, kõik võimalused selleks on olemas. Selleks on olemas ka parlamentaarne debatt, on võimalus esitada eelnõusid, on olemas ka avalik debatt, kus saaks oma arvamust esitada. Loomulikult, koalitsioon toetub oma seisukohtade või oma eelnõude väljatöötamisel valitsusele. Valitsus teeb oma ettepanekud ja koalitsioon ootab valitsuse samme. Nii need reeglid on ja nii need protseduurid on, kuidagi nad on aastatega välja kujunenud ja nendest on päris raske mööda minna. Aitäh, hea küsija! Ma ütleksin nii, et see eelnõu on kindlasti väga oluline ja selline ühe meetme lisamine on ka väga hea plaan ja väga hea otsus. Aga küsimus on selles, et nagunii lõpuks keegi peaks maksma selle kinni, ükskõik kas see on tarbija, kas see on pakkuja või see on riik toetuse kaudu, dotatsiooni kaudu. See on küsimus, mida tulebki käsitleda, et kes on s
Aitäh, hea kolleeg kunagi ka põhiseaduskomisjonis! Tegelikult ütleb sellesama preambuli muudetud tekst ju, et riigireformi ja hea halduse põhialuseid rakendatakse üheaegselt kõigis valdkondades. Kindlasti ei ole siin mingit prioriteetset rida. Kui sa tahad minu isiklikku arvamust kuulda, siis mina oleksin kindlasti mõned asjad välja toonud, eriti regionaalsuse ja regionaalpoliitika, millest Eesti riigis on puudu ja mida on vaja oluliselt rohkem rakendada, et elu oleks võimalik kogu Eestimaal. Sellist arutelu, milline punkt on olulisem või mitteolulisem, olnud ei ole, aga tegelikult preambuli viimane lause rõhutabki seda, et neid rakendatakse üheaegselt ja kõikides valdkondades. Aitäh! Mina olen antud juhul põhiseaduskomisjoni ettekandja. Tõesti, riigireformi komisjon on selle otsuse välja töötanud. Aga sa tõid välja neid variante, millele mina küll kindlasti alla ei kirjutaks, ei kohanemisvõimetule Eestile ega õigusselgusetule Eestile. Nii et tegelikult on ikka valikuvõimalusi küll. Antud juhul on valitud vähemalt õigem tee.
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ühistranspordiseadus on tõesti, nagu te ütlesite, mahukas ja ka oluline seadus. See puudutab kogu Eestit ja kõiki inimesi. Aga meil on praegu menetluses teisigi eelnõusid, mis haakuvad selle teemaga. Kõne all on teeseaduse muutmise eelnõu, millega on kavas kohalike teede raha vähendada ja seega ka lasta teede olukorral kehvemaks minna. Milline on sinu hinnang, kas teede seisukord on tähtis, kui me räägime ühistranspordi korraldusest ja ühistranspordi kättesaadavusest üle Eesti?
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Seda eelnõu arutas sotsiaalkomisjon oma istungil 10. septembril s.a. Küsimusi peaaegu ei olnud, kuna eelnõu on lihtne ja lühike. Ainuke küsimus oli seotud sellega, kuidas saavad olema lood rahastamisega seoses sellega, et retsepti haldamise koormus läheb nüüd üle haigekassa eelarvesse. Minister kandis ette, et Sotsiaalministeerium enam neid kulusid ei kanna. Neid kannab edaspidi haigekassa. Igapäevane serverite majutus ja hooldus aga läheb odavamaks, sest haigekassa on palganud ja koolitab inimesi, kes hakkavad ise serverit hooldama. Ta ei pea teenust kuskilt väljast ostma. Sotsiaalkomisjon otsustas oma istungil esitada eelnõu täiskogu istungil arutamiseks 19. septembril, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, määrata muudatusettepanekute tähtajaks 3. oktoober 2012 kell 18 ja ettekandjaks Yana Toom. Kõik need neli otsust tehti konsensusega. Aitäh!
Aitäh, härra eesistuja! Austatud komisjoni ettekandja! Veel kord pensioniõigusest ja selle motivatsioonist. Seletuskirja lehekülje 24 lõpus on alapunkt 6.1.4. ja seal on kirjas: "Kuigi pensioniõigust ei loeta peamiseks motivaatoriks teenistusse asumisel, on tegemist siiski ühe olulise lisaväärtusega, mis motiveerib isikuid siduma end nende teenistustega pikemat aega. Seega võib tekkida vajadus kaaluda täiendava motivatsioonipaketi väljatöötamist, et värbamisvood ei väheneks ning motivatsioon neis teenistustes olemiseks püsiks." Millistest motivatsioonipakettidest oli komisjonis juttu, kui üldse nendest juttu oli?
Aitäh küsimuse eest! Ma väga loodan, et selle ja ka suvalise muu valitsuse esindajad alati räägivad nii, nagu tegelikult asjad on. Ja kui kärbe on seotud eurorahastamise vähendamisega, siis seda nad ka räägivad. Aga kui vastata teie otsesele küsimusele, mis oli esitatud umbes seitsmendal või kaheksandal sekundil, siis vastus on, et seda teemat me ei arutanud. Aitäh! Jah, seda arutati. Aga esiteks pean ütlema, et mina ei ole see inimene, kelle ees peab vabandama. Me oleme võrdsed oma õigustes ja mingi faktiviga ei ole selline asi, mille eest vabandust paluda. Mis puudutab doktorante, siis teie muudatusettepanekut arutades jäi kõlama järgmine info. Teadus- ja arendustegevuse kulutused Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas suurenesid 2017. aastal nominaalselt 8 miljoni võrra, sel aastal 13,9 miljoni euro võrra ja järgmisel aastal on planeeritud kasv 13,3 miljonit eurot. Lisanduvad veel eraldised Eesti Teaduste Akadeemia tegevuseks ka näiteks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Sotsiaalministeeriumile jne. Vabariigi Valitsus on seadnud eesmärgiks hoida teadus- ja arendustegevuse kulutuste protsent SKP-st 2017. aasta tasemel ehk siis 0,81%. Doktoranditoetusest me komisjonis rääkisime. Esitati ka täiendavaid küsimusi selle kohta, kuidas see on viimasel ajal muutunud. See kasvas üle pika aja 2015. aastal 10%: 2014. aastal oli see 383 eurot ja 2015. aastal 422 eurot. Vabariigi Valitsuse otsusega kasvas doktoranditoetus alates sellest aastast 422 eurolt 660 euro peale. Muidugi, see ei ole piisav ja oleks vaja veelgi seda suurendada. Aga Vabariigi Valitsus peab nii nagu meiegi teatud hetkel otsustama, kus kui suurte vahendite kasutamine on otstarbekas. Ma kordan veel kord: SKP kasvab, kõik näitajad kasvavad. Eesmärk jääda rahastamises tasemele 0,81% on tõenäoliselt saavutatud, aga doktorantide toetuse kasv on kõvasti üle selle. Nii et teie mure on arusaadav, aga selline selgitus tuli Vabariigi Valitsuse esindajalt komisjonis.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Riigikogu 2011. aasta 10. mai otsusega moodustati Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsioon, milles on kolm põhiliiget ja kolm asendusliiget. Põhiliikmed on delegatsiooni juht Andres Herkel, liikmed Margus Hanson ja Mailis Reps ning asendusliikmed Paul-Eerik Rummo, Indrek Saar ja Ester Tuiksoo. 2013. aasta 16. aprilli otsusega nimetati Paul-Eerik Rummo asemele delegatsiooni asendusliikmeks Maret Maripuu. Seoses sellega, et fraktsioonid on delegatsiooni esitanud uued kandidaadid, arutas väliskomisjon oma 28. jaanuari istungil assamblee Eesti delegatsiooni koosseisu muutmist järgmiselt: <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsiooni ettepanek oli esitada fraktsioonist lahkunud Andres Herkeli asemel delegatsiooni juhiks Liisa-Ly Pakosta ning Eesti Reformierakonna fraktsioon esitas Maret Maripuu asemele, kes on Riigikogust lahkunud, delegatsiooni asendusliikmeks Rait Maruste. Väliskomisjon otsustas neid ettepanekuid toetada ning määras muudatusettepanekute tähtajaks 7. veebruari kell 4 pärastlõunal. Muudatusettepanekuid selleks tähtajaks ei esitatud. Väliskomisjon arutas 10. veebruaril seda küsimust taas ja otsustas konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta see eelnõu teisipäeva, 18. veebruari istungi päevakorda, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja eelnõu otsusena ka vastu võtta. Väliskomisjoni ettekandjaks nimetati siinkõneleja. Aitäh! Mingisuguseid märke täna otsida ei maksa. Tegu on <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsiooni ettepanekuga, kuna Andres Herkel on nende fraktsioonist lahkunud.
Aitäh! Ma paluksin kolm minutit lisaaega. Teate, härra Peeter Ernits eksib. See ei ole siin mingi peenhäälestus, see ei ole mingi väike asi. See on täpselt see asi, mida on rääkinud demokraatiast siin saalis korduvalt härra Mart Helme, mida on maininud Merry Aart, kes räägib nii sütitavalt kohalikest omavalitsustest. See on tegelikult ka Leo Kunnase küsimus, sest kui me räägime kohalikest omavalitsustest, kui me räägime inimestest, kes töötavad oma kohalike inimeste heaks, siis sealt võrsubki meie riigikaitseline baas. Kui me seal kohtleme inimesi ebavõrdselt, kui me seal loome sellise olukorra, kus see inimene, kelle mõni vald võtab palgale, et ta talvel lund lükkaks, ei saa justkui enam volikokku kuuluda, ta ei saa enam demokraatias kaasa rääkida, aga samal ajal inimene, kes töötab lihtsalt erasektoris, kellelt ostetakse sisse, tema võib kuuluda, siis see on põhimõtteliselt ebaõiglane. See on niisugune süsteem, kus öeldakse, et kui sa oled kapitalist, siis on kõik hästi, siis sa võid volikogus olla, aga kui sa oled töötaja, siis ei või. Muidugi, mul on äärmiselt hea meel, et meie Riigikohus otsustas, et kuulge, niimoodi ei saa jätkuda. Riigikogu, tehke midagi, see on äärmiselt ebaõiglane. Ja siin me teemegi, siin me oleme mõelnud läbi selle, kuidas Riigikohtu otsust päriselt ellu viia. Oleme arutanud põhjalikult seda küsimust. Esiteks küsimus, mida ma mainisin: töötajate ja ettevõtjate küsimus, keda me hetkel täiesti erinevalt kohtleme. Me muu hulgas arutasime ka põhiseaduskomisjonis mitmeid kordi, et meie seadus ei saa olla niisugune, mis mingisugust gruppi ebavõrdselt kohtleb. Võrdse kohtlemise printsiip on meie põhiseaduse üks põhialuseid. Me järgime seda. Meie põhiseadus ütleb, et meil on kaks olulist gruppi, kellel on grupikohased õigused: töötajad ja ettevõtjad võrdselt. Aga millegipärast kohalikes omavalitsustes ei vaadelda neid võrdsena. Selle me parandame praegu ära ja selle kohtuotsuse me tegelikult viime selle seadusega mõistuspäraselt ellu. No siin mui
Austatud aseesimees! Head sõbrad! Mul on hea meel näha, esiteks, et veelinnujahi teema nii palju kirgi kütab. Kindlasti oli ornitoloogide üks eesmärke, kui nad 1. detsembril selle petitsiooni esitasid, see, et ühiskond seda teemat arutaks. Mul on hea meel, et keskkonnakomisjoni seinte vahelt on see jõudnud siia suurde saali. Teiselt poolt, kõigil minu eelkõnelejatel, kõigil kolmel oli omamoodi õigus. Ma saan aru, et eetikaküsimus ongi väga keeruline, eetikast saavad kõik eri moodi aru, aga enne, kui hakata kedagi karmilt seina külge naelutama või muid karistusi välja mõtlema, tuleb ikkagi selgeks teha need reeglid, mis on Eesti jahikultuur, mis on Eesti jahieetika. Aga mõned väited, mis on olnud, ma ütleksin, lausvaled, lükkan küll ümber. Eelnõu on koostatud puhtalt keskkonnakomisjonis koos ministeeriumi esindajatega. Jahimeeste selts, uskuge mind, ajab siiani sõrgu vastu, nemad ei soovi seda, et mis tahes jahikülalisi tuleks üldse kohustuslikus korras koolitada ja et seda saaks kontrollida Keskkonnaamet. Alles viimasel istungil me lõpuks jõudsime konsensusele, nad said aru, et neil ei ole teist teed, et see on väga selgelt üks võimalus. Mis puudutab Peeter Ernitsa sõnavõttu, siis tuleb aru saada, et Eestis on linnuliike, mida ei tohi jahtida, mille jaht on keelatud. Küsimus ei ole ju selles, et täna lastakse 15 000 veelindu ja homme 14 000, vaid küsimus on selles, kuidas jahimehed käituvad, kui palju laseb üks jahimees, ja mitte ka selles, nagu rääkis hea kolleeg <PARTY>-ist, et kuidas keegi pilte teeb. Küsimus ei ole piltide tegemises, vaid küsimus ongi selles, kui palju keegi jahil laseb, mismoodi ta seal käitub ning mismoodi ta Eesti loodust ja keskkonda tervikuna hoiab. Kolmandalt poolt saan härra Helme hirmud ka maha võtta. Selle eelnõu tegemise juures on olnud ka neid, kes on maaomanikke esindanud. Ka nende küsimus oli, et linnud ju söövad põldudel. Ma tean, et maaelukomisjonis on lausa eelnõu, kus nähakse ette selliseid kaitsepolügoone, kus võib ka väljaspoo
Aitäh, Riina, selle küsimuse eest! Selle eelnõu üle on vaidlus toimunud päris pikalt. Ma mäletan, et juba sellel perioodil, kui ma veel töötasin maaeluministrina, ma algatasin selle diskussiooni ja arutelu. Senine olümpiapüügisüsteem oleks vaja ära muuta. Tegelikult ka enamus kalureid on sellega kaasa tulnud ja nad on igati toetaval positsioonil. Nagu igal eelnõul, on ka siin nii pooldajaid kui ka vastaseid. Aga kindlasti tänasel päeval on see konsensus oluliselt suurem. Varem oli Keskkonnaministeerium põhiliselt vastu sellele individuaalkvootidega püügile üleminekule. Nad põhjendasid seda sellega, et nad ei suuda seda kontrollida, aga nüüd on täiendavad regulatsioonid, et paadid peavad ise andma elektrooniliselt kalade koguseid, kui nad hakkavad sadamasse saabuma. Seal on GPS-süsteemid ja elektrooniline valve. See annab võimaluse, et on võimalik paremini seda tegevust kontrollida. Aga ma arvan, et kalurite jaoks on tänasel päeval see küll oodatud eelnõu. Seda ei saa kindlasti öelda, et valdavalt öeldi, et seadusemuudatusega nõus ei oldud. Nagu iga eelnõu puhul on ka siin nii seadusemuudatuse pooldajaid kui ka vastaseid. Aga seda küll ei saa kuidagi välja lugeda, et valdavalt oldi selle korra muutmise vastu. Kindlasti see reguleerib seda kalapüügitegevust ja annab ka parema kontrolli[võimaluse]. Aga kuna ettepanek oli teine lugemine katkestada, siis kümne päeva jooksul on võimalik kõigil huvigruppidel teha veel muudatusettepanekuid ja siis komisjon arutab need täiendavalt läbi. See seisukoht, et ei olnud pooldajaid, ma arvan, ei pea paika.
Austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Head kolleegid! Põhiseaduskomisjoni liikmena olen volitatud andma teile ülevaate sellest, mida otsustas juhtivkomisjon, ja annan ülevaate ka arutluskäigust. Sellest on nüüd küll mõni aeg möödas, pea kolm kuud, aga võtan protokolli appi, siis ma ei eksi. Ütlen kohe ennetavalt ära, et põhiseaduskomisjon tegi esimehe suu läbi ettepaneku eelnõu tagasi lükata ja sellisel kujul seda ka hääletati, poolthääli oli 4 ja 3 olid vastu. Nii nagu öeldud, konsensuslikult komisjon mind siia ette määras. Aga nüüd detailidest. 7. juuni oli see kuupäev, kui põhiseaduskomisjon teemat arutas. Et olla korrektne, siis loen ette ka komisjoni liikmed. Kohal olid Kalle Grünthal, Andrei Korobeinik, Oudekki Loone, Lauri Läänemets, Paul Puustusmaa, Urmas Reinsalu, Marko Torm ja Mart Võrklaev. Kutsutud oli siseminister Kristian Jaani. Komisjoni istung koosneski valdavalt sellest (see toimus videosilla vahendusel), et siseminister andis ülevaate teemadest ja komisjoni liikmed küsitlesid siseministrit. Ma eeldan vähemalt, et lõplik arvamus hääletamiseks kujundati selle järgi, mida ministrilt kuuldi ja mil moel need vastused vastu võeti. Komisjoni alguses esitas härra Grünthal ühe videolõigu, millel kahjuks tehnilistel põhjustel puudus heli. Videolõik käsitles intsidenti meie enda maja ees, Riigikogu ees, mälu järgi ütlen, kus olid kohal politseiametnikud, Terviseameti esindajad ja meeleavaldajad. Ma saan aru, et viide oli sellele, et osa inimesi küsitlenud või inimestega suhelnud inimestest ei tutvustanud ennast. Ma tagantjärgi püüan meenutada, kuid sellest ilma helita videosalvestisest päris täpselt aru ei saanud, kes mida rääkis ja millisel kujul. Aga see oli alge. Eelnõu ettekandes härra Martin Helme juba motiveeringust rääkis. Lisan härra Grünthali täiendavalt öeldu. Viidati sellele, et uurimiskomisjoni moodustamise aluseks on toimunud põhiseaduslik riive, kui inimestel ei lastud vabalt meelt avaldada ja piirati nende eneseväljendusvabadust. Täiendava
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Vaatame nüüd seda punkti, kus on kirjas, et konkursi võib jätta korraldamata, kui ajutiselt ära olev ametnik on teatanud, et ta ei naase oma ametisse, ning on põhjendatud alus arvata, et vabanevale ametikohale on otstarbekas tähtajatult nimetada ametnik, kes on seni täitnud ametikoha ülesandeid, ja nii edasi. Kas teile ei tundu, et see ikkagi vähendab läbipaistvust ja tekitab inimestes kahtlusi, kas need protsessid on ausalt ja õigesti läbi viidud? Ei ole ju saladus, et nagunii on pidevalt ühiskonnas selline õhustik, et kindlasti valitakse kuidagi tuttavate kaudu ja ei tea, kas asi on aus. Nüüd, kui me vaatame seda, et me ei kohusta enam läbi viima konkursse, mis oleks üheselt tõlgendatavad ja ausad, siis kas me ei tekita rohkem umbusku selle protsessi läbipaistvuse ja aususe vastu?
Hea juhataja! Head Riigikogu liikmed! Kodualuse maa vabastamine maamaksust on mitmekihiline otsus. See võimaldab koduomanikel raha kokku hoida, lõpetada nende absurdne karistamine kodu omamise eest ning aitab kaasa jõuka keskklassi tekkimisele. Riik ei saa olla arvekontor, kes näeb inimestes eeskätt maksumaksjaid ja kohtleb neid vastavalt. On vana ütlus, et riik on inimeste jaoks, mitte vastupidi. Kuid ikka ja jälle tuleb ette olukordi, kus peab hüüdma: "Stopp!" Kodu maksustamine tähendab, et inimene ostab juba soetatud kodu maamaksu makstes otsekui teist korda välja ning on sisuliselt oma vara rentnik. Kuigi mitmel pool on kodualuse maa eest kasseeritav maks suhteliselt väike summa, on küsimus põhimõttes: kas me toetame ja soodustame kodu omamist või mitte? Kui eelmisel aastal tekkis esimest korda võimalus teha elamumaaga seotud maksusoodustus, siis mulle kui selleaegsele vallavolikogu esimehele tundus see olevat mõistlik idee. Olime ka varem teinud oma valla elanikele mitmeid soodustusi ja elamumaa maksust vabastamine oli veel üks võimalus Jõgeva valla elanike maksukoormust vähendada. Nii võttiski Jõgeva Vallavolikogu eelmise aasta novembrikuu istungil vastu otsuse, mis muutis senist elamumaa maksustamise korda. Alates 1. jaanuarist s.a vabastati elamumaa maksust kõik Jõgeva valla majaomanikud, kes olid rahvastikuregistri järgi sinna sisse kirjutatud ja esitasid vastavasisulise avalduse. Eelmine aasta otsustas kolm omavalitsust Eesti riiki ennetada ja ise oma elanikud kodualuse maa maksust vabastada: peale Jõgeva valla veel Harku ja Rae vald. Nii nagu omavalitsustel on õigus ja võimalus pakkuda oma elanikele soodustusi, nii peavad käituma ka rahvaesindajad siin Riigikogus. Eestis elab ligi 90% inimestest oma kodus. Me oleme koduomanike ühiskond, kus kodu omamine pole mitte jõukate privileeg, vaid rahva loomuomane eluviis. Kodu soetamine on pere üks tähtsaimaid otsuseid ning riigi ülesanne on koduomanikke aidata, mitte neid karistada. See on olnud <PARTY>-i seisuko
Aitäh, hea eesistuja! Hea esineja! Me teame, et Eestis on ilma kodakondsuseta ligi 70 000 inimest. See on rohkem inimesi kui Eesti suuruselt kolmandas linnas Narvas – märkimisväärselt rohkem, 15 000 inimest rohkem. Me räägime täna ainult 1300 inimesest. Samas mõned nädalad tagasi lugesime kõik oma suureks üllatuseks, et kodakondsusküsimuse lahendamine on praeguse valitsuse suur edulugu. Ometi me teame, et koalitsioonierakonnad kas või seda sinu praegu välja pakutud lahendust suure tõenäosusega ei toeta. Miks see nii on?
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Küsimus on sissesõidukeelu põhjendatuse kohta. Sellest oli meil ka komisjonis pikemalt juttu, et nüüd ei saa ette tuua lihtsalt julgeolekukaalutlust, vaid sissesõidukeeld tuleb ära põhjendada. Tegemist võib aga olla kas delikaatsete isikuandmetega või tõsist julgeolekuohtu kujutavate asjadega, mida ei ole mõistlik avalikustada. Kuidas see sinu arvates tegelikkuses toimima hakkab? Mõistagi on seda vaja kohtus vaidlustamiseks, aga siiski, kuidas oleks võimalik seda otsuses põhjendada? Kas ministeeriumi selgitused olid sinu jaoks selged?
Suur aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ka mina mõistan teie küsimust ettekande alguses. 24. veebruar oli ja on Eesti Vabariigi sünnipäev, tegelikult ka minu enda sünnipäev. Aga ma ei tahaks mitte kunagi enam ärgata sellisel hommikul sellise tundega, selliste piltidega. Nii et me mõistame teid. Minu küsimus lähtub sellest, et me tõesti tahame aidata ka teil aidata ja väga oluline on pidev ja pikaajaline abi. Ma olen soovinud saada tugiisikuks mõnele Ukraina perekonnale siin Eestis ja sellest teavitanud ka pagulasabi, aga ma mõistan, et nad on ülekoormatud. Ent päevad lähevad ja ma tahan aidata. Kelle poole soovitaksite teie pöörduda, millise võrgustiku poole? Ma tean, et on olemas MTÜ-d kohalikes omavalitsuses. Aga äkki oskate siin meie saalile, paljudele inimestele nõu anda?
Suur aitäh! Hea Mailis! Kell kaks täna pärastlõunal väliskomisjon koos Riigikogu kultuurikomisjoniga võtab aega, et arutada põhjalikult soome-ugri rahvaste seisundit, olukorda õige mitmest aspektist, kaasa arvatud kultuuri- ja keeleaspektid. Kuna sa minu esimesele küsimusele vastasid väga põhjalikult ja analüüsivalt, siis võib-olla oled nõus tegema sedasama ka soome-ugri rahvaste suhtes. Soomes on hoopis teine keeleolukord, rootsi keele staatus on seal näiteks hoopis teine kui vene keele staatus Eestis. Ungaris on omad plussid ja ka omad miinused, rääkimata väikestest soome-ugri rahvastest, kes elavad Venemaa Föderatsioonis. Kui sellel taustal analüüsida seaduseelnõu 272 ja meie parandust, mida sa siis ütleksid?
Jätkuvalt, ma arvan, et need ajakirjanduses üles visatud täiesti jaburad süüdistused kaovad päris kiiresti ära, nähes, kui avatult ja selgelt on ametis olev parlamendispiiker näidanud, kuidas tookord raha kasutati, ega ole kunagi keeldunud parlamendile veel selgitusi jagamast. Isegi siis, kui kõigile terve mõistusega inimestele on selge, et ei ole enam mingit probleemi. Praeguse spiikri näide on tõepoolest suurepärane. See näitab, et ka väiksemagi kahtluse puhul praeguses koalitsioonis inimesed peavad parlamendist lugu ja tulevad alati selgitusi andma. Ma ei ole kusagil kohanud ega mitte kunagi näinud seda, et meie spiiker oleks öelnud, et ta ei räägi sellest. Aitäh! Ka eelmises Riigikogus, ütleme, eelmise valitsuskoalitsiooni puhul oli tegelikult nendes erikomisjonides valitsuserakondade enamus. Alguses mõtles ka see koalitsioon, et peaks seda tava jätkama, aga siis jõudsime koostöös kõigi teiste erakondadega arutelude käigus arusaamale, et tegelikult niisugune korraldus ei ole mõistlik. Ja selleks, et me jõuaksime, kui meil on viis erakonda, mingisugusest patiseisust edasi, et me saaksime ka tegelikult need komisjonid moodustada ja need saaksid reaalselt tööd teha, tuleb leida seesugune kokkulepe, kompromiss, mis sobib nii koalitsioonile kui ka opositsioonile. See kompromiss sündis sellises sõnastuses, nii et jõud on iseenesest võrdsed. See ei ole kindlasti opositsioonile kahjulik. Teatud mõttes on see isegi kasulik, sellepärast et see sunnib koalitsiooni opositsiooniga reaalselt arvestama ja reaalset koostööd tegema. Ma loodan, et kuigi nendes komisjonides hääletusmehhanism alati on, viib ka niisugune moodustusviis nende komisjonide töö rohkem sellise stiili juurde, et hääletatakse võimalikult vähe ja püütakse leida konsensust. Ja ma usun, et just see konsensuse püüe on kõige efektiivsem viis kontrollida, et valitsus ei ületa mitte kuidagi oma volitusi.
Auväärt Riigikogu! Auväärt istungi juhataja! Toredad kolleegid! Põhiseaduskomisjon mõistis eelnõu algataja muret, aga kas tema väljapakutud variant on mõistlik lahendus, selles põhiseaduskomisjoni enamus päris tõsiselt kahtles. Ja ta tegi seda 5. mail oma istungil, kus esines eelnõu algataja ning komisjoni liikmed vahetasid arvamusi selle eelnõu sisu üle. Täna teen ma teile komisjoni nimel ettepaneku eelnõu tagasi lükata. Komisjoni 8 liikmest olid selle poolt 5 ja vastu 3. Mis olid põhjendused? Eelnõu algataja esitas oma seisukohad täna ka siin meile kõigile. Nende kommenteerimiseks tahan ma kõigepealt öelda seda, et eelnõu võib esimesele lugemisele saata siis, kui see on esimeseks lugemiseks ette valmistatud. Teema peab olema komisjonis sisuliselt läbi arutatud. Eelnõud on väga erineva mahu ja sisuga ning mõnda eelnõu võib komisjon menetleda ka niiviisi, et ta valmistab selle esimeseks lugemiseks ette päris mitmel komisjoni istungil, ja seda täiesti põhjendatult. Alles seejärel jõutakse sinnamaani, et eelnõu võib Riigikogu saalis esimesel lugemisel arutada. Kui nüüd võetakse vastu seadus, et Riigikogu juhatus saab omal äranägemisel mõne eelnõu kiirelt Riigikogu saali suunata, jättes komisjonile aega vaid koheseks korraliseks või erakorraliseks istungiks, siis me ei saavuta kindlasti eelnõude sisu osas mingit korralikku kvaliteeti, sõltumata sellest, kes eelnõu esitanud on – kas koalitsioon, opositsioon või mõni väga lugupeetud Riigikogu liige üksinda. Tuleks arvestada ka niisugust nüanssi, et kui juhatuses ei saavutata üksmeelt, siis tuleb küsimus arutlusele Riigikogu täiskogu istungil. See aga tähendab seda, et Riigikogu ülejäänud liikmed, kes ühte või teise komisjoni ei kuulu, saaksid esimesel lugemisel õiguse hääletada n-ö võõra komisjoni eelnõu, mida nad ei pruugi sisuliselt hästi tunda. Ka ei tea nad juhtivkomisjoni töö spetsiifikat. Me ei saanud sellistel põhjustel seda eelnõu toetada. Nagu siin juba juttu oli, too seitsme nädala reeglist kõrvalekaldumine on
Tere õhtust, lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Õiguskomisjon arutas eelnõu esmaspäeval, 21. märtsil. Arutelu läks suhteliselt rahulikus ja mitteseksikas meeleolus, sest tundus, et meie hulgas valeraha huvilisi ega valeraha ohvreid ei ole. Eelnõu esitles Justiitsministeeriumi kantsler Norman Aas. Ma lisan siia juurde veel mõned detailid, mida minister oma ettekandes ei nimetanud. Nimelt, kui siiamaani võis valerahaga tegelemise eest määrata rahalise karistuse, siis nüüd, kui me direktiivi üle võtame, võib rakendada ka kaheaastast vabadusekaotust. Samuti kerkis küsimus, miks eelnõu ühes paragrahvis on nimetatud kahesuguseid trahvimäärasid, nii rahalist trahvi kui trahviühikut. Vastus oli, et trahvimäär määratakse juriidilisele isikule eurodes ja füüsilisele isikule trahviühikutes. Eelnõu otsustati saata esimesele lugemisele. Esimese lugemise pooldajaid oli seitse, kaks meist jäid erapooletuks. Tehti ettepanek anda muudatusettepanekute tähtajaks 48 tundi ehk 8. aprilli õhtune aeg. Küsiti küll, et miks nii ruttu, aga tõesti oleks piinlik, kui Eesti oleks selle direktiivi ülevõtmisel kõige viimaste hulgas ja hilineks. Euroopa Nõukogu ettekirjutus näeb ette, et 23. maiks, kui ma ei eksi, on kõik Euroopa Liidu liikmesriigid selle vastu võtnud. Aitäh!
Aitäh küsimuse eest! Kõigepealt, kodu- ja töökorra seadus võimaldab anda muudatusettepanekute esitamiseks ka sellise lühema aja. Eks see menetluslik pool sõltub ühtpidi meist ja teistpidi Vabariigi Presidendist, kes peab seaduse välja kuulutama. Me siiski loodame, et see n-ö advokaatide omavalitsus saab võimaluse oma kodukorda juba sellel aastal muuta. Juhul kui siin peaks tekkima menetluslikke takistusi, siis on nad tõesti sunnitud aasta ootama. Aga ma arvan, et seda seaduseelnõu vaadates on mõistlik advokatuurile vastu tulla. Aitäh küsimuse eest! Ei ole teadlik sellisest kokkuleppest.
Seaduse kiirustatud vastuvõtmisest kindlasti juttu ei ole. Meenutuseks ütlen kõigile headele kolleegidele, et 90% ulatuses oli eelnõu menetluses Riigikogu eelmise koosseisu ajal, ta langes menetlusest välja tollase Riigikogu volituste lõppemise tõttu ja anti valitsusest uuesti meile menetlemiseks üle aprillikuus, kui ma ei eksi. Mingit kiirustamist siin kindlasti ei ole. Küll aga peame lähtuma sellest, nagu te ka ise ütlesite, et 1. jaanuariks 2016 peaks see seadus olema vastu võetud. Sellega on päris palju vaeva nähtud ja ma ei näe küll hetkel mingit põletavat põhjust, miks me ei võiks sellega edasi liikuda. Nagu ma juba mitmes vastuses olen viidanud, ühistulise tegevuse teemat analüüsib Rahandusministeerium väga põhjalikult edasi ja toob oma ettepanekud sobival hetkel Riigikogu ette. Aitäh! Finantsinspektsiooniga oleme korduvalt selle eelnõu teemal infot vahetanud. Nemad vaatavad seda, et turg toimiks. Seal, kus on nende sekkumist vaja, nad sekkuvad, aga tegelikult nad praktikas liiga palju sekkuma ei peagi. Ma alguses ütlesin, et see turg toimib. Neilt ei ole tulnud ühtegi negatiivset signaali selle seaduse vastuvõtmise kohta. Pigem vastupidi, ka nemad ootavad, et uus regulatsioon saaks vastu võetud ja jõustatud 1. jaanuarist 2016.
Tänan! Lugupeetud minister! Tänan teid suurepärase ja mitmetahulise ettekande eest! Ka minu küsimus puudutab Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid. Need on teadaolevatel põhjustel üsna keerulises seisus. Euroopa Liidu ja Venemaa majandussuhteid mõjutavad väga olulisel määral vastastikused sanktsioonid. Te märkisite väga õigesti, et muutuste võti on tegelikult Venemaa käes. Samas väitis Venemaa välisminister Sergei Lavrov mõni päev tagasi, et sanktsioonid jätkuvad tegelikult viie-kuue russofoobse riigi mõjutusel. On ka teada, et Euroopa Liidus on tõepoolest üsna mitmesuguseid arvamusi. Ma küsingi, kui kaua ja kui ühtne suudab olla ja on Euroopa Liit oma suhetes Venemaaga nendesamade sanktsioonide suhtes.
Aitäh! Selles mõttes jään, lugupeetud ettekandja, eriarvamusele, et Tallinnas on ka rohkem lapsi ja kui sellest ligi 30 000 lapsest linn toetab vaid 10 000 last ja 20 000 ei toeta, siis see on probleem, sest teistes omavalitsustes nii drastilist vahet ei ole, omavalitsused ei tee vahet mujal kui Tallinnas. Aga ma küsin teie arvamust. Mis te arvate, kuidas on parem ka antud toetuse puhul, kas see toetus peaks liikuma omavalitsusele ja omavalitsus siis otsustab, milliseid lapsi ja kuidas ta toetab, või see toetus võiks näiteks pearahana liikuda koos lapsega, et laps valib huvikooli ja viib selle toetuse sinna?
Aitäh, härra juhataja! Hea minister! Seda juhtub väga harva, kui opositsiooni esindaja koalitsiooni esindajat kiidab, aga eilse uudise peale, kus Siseministeerium lubas, et Sisekaitseakadeemia viiakse üle Virumaale, tahaks <PARTY>-i fraktsiooni kiita ja öelda, et see on üks tõeliselt isamaaline tegu. Hakkasin mõtlema, milline see eelmine oli, aga ei tulnud kahjuks midagi meelde. Küsimus on selline: kuidas näeb välja asjaomane ajagraafik? Mõtlen Sisekaitseakadeemia ehitamist, valmimist ja töölehakkamist Virumaal.
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Teid kuulates tekib taas tahtmatult küsimus, kas mõni reformierakondlane vahel tõtt ka räägib. Ma annan teile selle võimaluse. Ma ei räägi haridusministeeriumi korruptiivsest minevikust, vaid helgest tulevikust. Tartu Ülikoolis on uued õppeained, õpetatakse inimesekeskset sotsiaalset innovatsiooni ja suunamudimist. Ma tahtsin küsida selle suunamudimise kohta. Kuna tegemist on akadeemilise õppeasutusega, siis tõenäoliselt tehakse ka suunamudimise alast teadustööd. Kas te selgitaksite palun, millisesse valdkonda suunamudimine kuulub, mis eesmärgil seda õpetatakse, kas on tulevikus kavas ka doktorantuurid suunamudimises? Rääkige palun sellest. Saate tõtt rääkida.
Aitäh küsimuse eest! Eks viisakusvormelid loomulikult jäävad. Eeldatavasti politseiametnik, kes teid kinni peab, küsib lõpuks, kas te soovite, et teile tutvustataks ka teie õigusi. Juhul, kui te vastate jaa, siis teile tutvustatakse neid õigusi. Juhul, kui te ütlete ei, siis lihtsalt see aeg, mis muidu kuluks teie õiguste tutvustamiseks, ei lähe teie jaoks kaotsi. Minu arvates need viisakusvormelid, mida te just nimetasite, on loomulikud, ja need ka jäävad. Küsimus on lihtsalt selles, kas peaks seadusest tulenevad õigused teile ette lugema.
Aitäh, austatud juhataja! Austatud ettekandja! Mulle on äärmiselt sümpaatne teie vankumatu ja vapper võitlejavaim, millega te olete reformikava vedanud ja kaitsnud. Kahjuks on teil selle peale väga palju energiat ja loomulikult ka aega läinud ning eks rahva raha ole selle asja peale parasjagu kulutatud. Mulle on arusaadav, miks te olete sellise lihtsa variandi valinud – ilmselt on see n-ö kaardi peal joonistamine nii emotsionaalselt kui ka käeliselt huvitav tegevus. Aga te olete öelnud avalikult välja, et sellel reformil on äärmiselt suur toetus, kuni 70%, ja seda just hajaasustusega piirkondades. Kui mitmes teie kavandatud 63 tõmbekeskusest olete teinud rahva arvamuse teadasaamiseks küsitluse ja millised protsendid seal on olnud? Teie sõnade järgi on see väga hea reform, mille tulemusena vabanevad kohalikest omavalitsustest ebakompetentsed ametnikud, väikeste ja vaeste valdade liitmise tulemusena tekivad väga finantsvõimekad üksused. See peaks ju rahvale hästi peale minema.