EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Mul on ka teile küsimus. Tegemist ei ole mitte raamatupidamise aruandega, vaid majandusaasta koondaruandega, mille orgaaniline osa on tegevusaruanne. Kui te loete seda tegevusaruannet, siis te näete, et umbes 40 eesmärgist, mis on kindlaks määratud, on enam kui kümme saavutamata. Kas te pöörasite tähelepanu sellele, et raha on eraldatud, suures mahus ka ära kulutatud, aga tulemust ei ole saavutatud? Missuguseid otsuseid te vastu võtsite või ei pidanud te vajalikuks niisuguste asjadega tegelda? Hea eesistuja! Head kolleegid! Ma rõhutan veel kord, et minu arvates on tagasivaade möödunud aastale, eelmise aasta riigieelarve tuludele ja kuludele ning sellega seotud tegevustele midagi sellist, mis peaks pälvima Riigikogu ja avalikkuse palju suuremat tähelepanu, kui see viimastel aastatel pälvinud on. Seepärast kasutan võimalust, et natukene valgustada <PARTY> ja Res Publica Liidu positsiooni selle kohta, mis puudutab riigieelarvet, riigieelarve seadust ja konkreetselt 2013. aasta riigieelarve täitmise aruannet, riigi- või avaliku või valitsussektori bilanssi ja tegevusaruannet tervikuna. Ühinen nende arvajatega, kes ütlevad, et majandusaasta aruanne läheb iga aastaga paremaks ja loetavamaks. Aga paraku on sellise olukorrani, kus me saaksime arusaadavalt ja ühemõtteliselt seostada eraldatud raha, püstitatud eesmärgid, saavutatud tulemused ning nende põhjal tehtavad poliitilised otsused ja valikud, väga pikk tee minna. Pean tunnistama, et nii valitsusliikmena kui ka Riigikogus on mulle paraku jäänud mulje, et me käsitleme riigieelarvet ja kogu avaliku sektori raha liiga palju asjana iseeneses, mitte vahendina, vaid eesmärgina, riigieelarve eesmärk on aga omakorda eelarve tasakaal. Ükskõik kui oluline on eelarve tasakaal – ja ma kindlasti toetan neid otsuseid, mis püüavad eelarve tasakaalu kindlustada –, ei saa see ometi olla kõige tähtsam asi. Kõige tähtsam on see, et paraneks meie sotsiaal-majanduslik heaolu, inimeste toimetulek ja seda eelkõige võrdluses oma naabritega lä
Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Olukorras, kus eelmine parlamendikoosseis lõi 9. oktoobril 2014. aastal kooselu sõlmimiseks materiaalõigusliku aluse, on praegusele parlamendikoosseisule jäetud pärandusena kohustus kehtestada seadustest tulenevate õiguste tagamiseks reeglid. Käesoleva aasta 20. oktoobril algatas 38 Riigikogu liiget kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõu, kuigi õigusselguse loomine ei ole kindlasti mitte kellegi teise kui valitsuse kätes. See on ikkagi eelkõige valitsuse kätes. Vabariigi Valitsus jõudis 29. oktoobril kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõuga nii kaugele, et saatis selle õiguskomisjoni. Kui ma sealt küsisin valitsuse seisukohta, siis tuli vastus, et küll see seisukoht ka tuleb. Peagi selgus, et tegelikult valitsus selles küsimuses seisukohta võtta ei kavatsegi. Samas nähti kooseluseaduse vastuvõtmisel rakendusaktide jõustumise tähtajaks ette 2016. aasta 1. jaanuar. Seaduse korralduslike reeglite kehtestamata jätmise korral tekib vastuolu põhiseaduse §-ga 14. Segadus missugune! See, et valitsus selles küsimuses seisukohta ei võtnud, tähendab ju tegelikult seda, et üks palju emotsioone tekitanud küsimus püütakse ära lahendada opositsiooni kätega, õigem oleks vist öelda, et opositsiooni häältega. 38 eelnõu algataja häälest ei piisa eelnõu seadusena vastuvõtmiseks, see nõuab vähemalt 51 häält. Valitsuse hämamisest on näha, et koalitsiooni seest neid puudujäävaid hääli ei tule. Keskerakonna fraktsioon arutas seda küsimust ja me leidsime, et segadused ja emotsioonid selle küsimuse lahendamisel ning seaduse vastuvõtmisel pole olnud meie valik. Seepärast hääletame me kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõu hääletamisel selle seadusena vastuvõtmise vastu, kuid me soovime endiselt valitsuselt teada, kuidas kavatsetakse tekkinud olukord lahendada. Me oleme selle kohta andnud üle arupärimise justiitsminister Urmas Reinsalule. Justiitsminister teatas aprillis, et ta ei kavatse vastuvõetud kooseluseaduse rakendusaktidega tegelda, ku
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud minister! Kantslerite kui tippametnike tase on päris hästi välja arendatud. Nende positsioon, selle positsiooni selgus ministeeriumide sees ja valitsusaparaadis üldse on minu meelest üks efektsemaid ja paremini väljaarendatumaid riigisüsteemis. Me kõik teame, kes on kantslerid, ja kantslerid ise teavad seda. Muu hulgas ei ole vähetähtis, et kantsleri positsioon ei ole erakondadele parteistamise mõttes nii kättesaadav. Kantslerid ise peavad järjepidevust oluliseks ja ka kogu riiklus peab seda oluliseks. Me alles hiljuti leppisime kokku, et see sobivuse kontrollimine kestab aasta aega. Miks see aeg kuue kuu peale viiakse? Minu meelest peaks kantslerite taset täiesti eraldi käsitlema.
Tänan küsimuse eest! Mina olen siin puldis majanduskomisjoni esindajana, et anda ülevaade arutelust komisjonis. Ma ei saa anda mingit kinnitust Vabariigi Valitsuse nimel. Teiseks, keeleseadus ei kehtesta B1-taseme nõuet teatud teenindajatele, vaid nagu sa ka märkisid, tegelikult kehtestab selle Vabariigi Valitsuse määrus. Keeleseadus annab aluse ja annab ka volitusnormi Vabariigi Valitsusele ja Vabariigi Valitsus on seda ka kasutanud. See määrus on jah kehtestatud. Viimane versioon sellest on 2011. aasta 20. juunist ja siin on väga selgelt kirjas, kes nimelt peavad riigikeelt teatud konkreetsel tasemel valdama. Nii nagu ma ülevaates märkisin, majanduskomisjon tegi esimese lugemise eel otsuse ühistranspordiseadusest see nõue välja jätta. Pärast arutelusid, debatte ja ka kompromissi otsimist jäädi selle juurde, et ühistranspordiseaduses ei peaks olema kirjas, et teenindajakaardi taotlejalt tuleb nõuda keeloskuse tõendit. See tähendab, et isik, kes soovib alates 1. aprillist 2016 taksoteenust osutada, ei pea teenindajakaarti taotledes esitama dokumenti, mis tõendab tema riigikeeleoskust. Saan siia veel lisada, et Keeleinspektsiooni ülesanne on teatud kontrolli läbi viia. Nagu inspektsiooni esindaja selgitas, nad teevad seda vastavalt kaebustele, vastavalt nendele pöördumistele, mis tulevad klientidelt. Kui klientide kaebusi ei ole, siis lauskontrolli läbi ei viida, kuna inspektsiooni halduskoormus on niigi suur ja ressursse vähe. Kui te küsite, millised on peamised n-ö probleemsed omavalitsused, siis jah, sellest meie piirilinnast on olnud juttu. Samas ei ole probleemidevaba ka Tallinna linn, kuigi Keeleinspektsiooni kinnitusel on siin asi viimasel ajal paremaks läinud. Tänan küsimuse eest! Tõesti, parlamendi menetlusse on antud ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu, mille eesmärk pole ainult seadustada sõidujagamisteenus Eesti Vabariigis, vaid selles on ka mitu konkreetset ettepanekut vaadata üle nõuded, mis on ühistranspordiseaduses kehtestatud isikutele, kes
Aitäh, härra eesistuja! Härra minister! Mulle väga meeldib see, et te olete asunud toetama avalikku haridust ja ma küsikski nüüd avaliku hariduse kohta. Kõnelesite, et koolivõrgu korrastamine käib koostöös kohalike omavalitsustega. Eestis on praegu märkimisväärne hulk jätkusuutlikke gümnaasiume, mida ka vallaelanikud soovivad säilitada, kus on lapsi ja mille igapäevase ülalpidamisega saab vald hakkama, kuid mille riik on siiski jätnud külma kätte sellepärast, et keegi kuskil Tallinnas arvab, et Antslasse ei olegi võib-olla gümnaasiumi vaja. Ja kui kohalikud elanikud soovivad seda säilitada, siis asub riik neid taga kiusama, näiteks ei anna võimalust saada n-ö tavalist riigi abi ka põhikooli osas, sest kohalikud kõigele vaatamata pakuvad gümnaasiumiharidust. Kas kohalike inimeste ... Kas kohalike inimeste ...
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Auväärt peaminister! Tahtsin ainult remargi korras öelda, et tegelikult ei tohiks siin saalis viibijate, rahva valitud esindajate arupärimistesse suhtuda kergelt, nii et tekib selline emotsionaalne pingpong. Ma julgen öelda, et iga küsimus, mis siin saalis on kõlanud, on seotud kas mure, valu või tungiva sooviga ja selle tõttu on mul, auväärt peaminister, teile palve. Vähim, mida te siin saalis saate teha, on see, et te kuulate ära ka arupärijate sõnavõtud. Seepärast ma olin natukene kurb, kui Krista Aru siin puldis oli.
Aitäh küsijale! Seda küll komisjoni istungil ei arutatud, aga kindlasti, kui see eelnõu seaduseks saab, siis needsamased rikkumised kohalduvad kõigile, kes on siseveekogul nii käsikalaõngega kui ka võrguga. Siin ei ole vahet, kas ta on eestlane, lätlane, leedulane või soomlane. Aitäh küsimuse eest muidugi! Me seda komisjonis ei arutanud, aga minule teadaolevalt käivad keskkonnaametnikud ikka kontrollimas, kontrollivad pidevalt nii jõgesid kui ka järvesid. Kui on ikka keeluaeg, siis ei tohi kala püüda. Kui on neid kalapüüdjaid, kes keeluajal keskkonnainspektorile vahele jäävad, siis on trahv vastavalt sellele, kui palju ja mis mõõdus on kala. Ma loodan, et ma vastasin teie küsimusele vähemalt osaliselt.
Aitäh! Ma pean juhtima tähelepanu teie retoorika sarnasusele <PARTY> omaga, et mingid ametnikud on kuskil millegi vastu. Tegelikult on olnud ju selle vastu rahandusministrid ja keskkonnaministrid kõigis valitsustes. Ja kui te minu küsimusele vastates väitsite, et asi on infrastruktuuris, siis pool aega veedate te siin kliimamuutustest rääkides. Infrastruktuuril ja kliimamuutustel tegelikult sellist vastasmõju ei ole, et te peaksite sellest nii pikalt rääkima. Aga öelge siiski, kuidas see ikkagi on loogiline – ja miks kaks ministrit eri valitsustes käitusid ebaloogiliselt –, et just nimelt keskkonnatasud ja just nimelt Ida-Virus on need otsustavad asjad, mida seaduses protsendiga siduda ja mitte rääkida konkreetsetest projektidest, ka teistest piirkondadest ja mõistlikest paindlikest otsustest?
Aitäh, eesistuja! Hea ettekandja! Küsisin ka eelmine kord peaaegu samas kontekstis, aga nüüd laiendan seda küsimust. Mul on endal kogemus selles valdkonnas, ma olen olnud nii sisuline töötaja looduskaitsevalitsuse juhataja asetäitjana ja peaökoloogina kui ka inspektor ühes isikus. Kindlasti on selles töös oma võlud ja valud. Aga ma küsin nüüd niimoodi. Me läheme ju Eesti taasiseseisvuse algusaegade juurde tagasi, kui need ametid olid koos, kuigi ameteid oli siis rohkem. Kas ikkagi selle aja jooksul on kaalutud, mis olid selle süsteemi plussid ja mis olid miinused? Teine osutus on see, et ega põhiseaduskomisjonist pole paraku ka teised liitmised läbi käinud, Tarbijakaitseamet, Tehnilise Järelevalve Amet ja kõik teised. Aga ma küsin ka sellist asja. Me räägime riigireformi kontekstis, et poliitika kujundamise peaks ametitest ja ka sihtasutustest tooma ministeeriumidesse tagasi. Kas sel juhul see küsimus oli laual, kas siin nähti seda võimalust ja kas seda probleemi üldse nähti?
Aitäh, lugupeetud peaminister! Teie ettekandes on niisugune lause: "Teadlaste ja inseneride järelkasvu probleem on olnud pikalt riigi teaduspoliitika fookuses, kuid kahjuks ei ole leitud mõjusaid lahendusi." Mida siin on silmas peetud? Me teame, et meil on peaaegu kahekordistunud doktorikraadiga inimeste arv või, ütleme, doktorikraadi kaitsmiste arv aastas. Seetõttu on üsna suur surve luua vastavat kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti. Paraku on see realiseerunud survena avalikule sektorile, sest ettevõtluses töötavate doktorikraadiga inimeste arv on viimastel aastatel kahanenud. Kas te oskate öelda, mis oli selle lause taust ja mõte ning milles seisneb järelkasvu probleem?
Ma pean andma mõningaid selgitusi siin, kuna ma saan aru, et meil oli tõesti täna väga pingeline Euroopa Liidu asjade komisjon. Seal olid väga keerulised küsimused ja tõepoolest need küsimused natuke vajavad selgitamist. Seda, mis Kalle Grünthal ütles, et on ettepanek võtta riikidelt ära õigus ise oma makse määrata – see pole päris nii. Valitsuse seisukoht oli selles suhtes kriitiline, jah, tõepoolest, midagi taolist seal direktiivis oli. Põhimõtteliselt tahtsin ma seda seletada. Aga mis puutub sellesse olulise tähtsusega riiklikku küsimusse, siis me ei jõudnud täna komisjonis seda arutada, et kas seda teha või mitte, kuna päevakord oli pingeline. Me võime arutada reedel, kas seda teha. Aga ükskord on see juba nagu toimunud. Nii et ma rõhutaksin, et see "Pakett 55" ei ole kiirrong, kuhu peab tingimata järele jooksma. Tegeleme rahulikult selle asjaga. Lihtsalt selgituseks veel kord, et olulise tähtsusega riiklik küsimus ei lõpe otsustamisega. Seda on plaanis, ma saan aru, arutada meil siin seoses uue kodu- ja töökorra seadusega, sest seni on ... See tuleb järjekordne arutelu, mille vastu mul mitte kõige vähematki ei ole. Nii et see on üks asi. Ja siiski ma lükkan tagasi etteheite, et me Euroopa Liidu asjade komisjonis ei aruta neid ettepanekuid tõsiselt. Seda me teeme.
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ma tänan, ma peaaegu sain vastuse oma eelmisele küsimusele. Minu järgmine küsimus on halli passi omaniku staatuse kohta. Mis funktsiooni see pass praegu ühiskonnas kannab? Kui inimestel ei ole huvi kodakondsuse vastu, kui nad ei taha kodakondsust saada, siis selleks on kindlasti mingid põhjused. Väga paljud neist on korralikud maksumaksjad. Miks ühiskond ei taha suurendada kodanikkonna koosseisu 100 000 võrra? Kas nad on riigile ohtlikud või mis? Milleks sinu arvates seda kategooriat üldse vaja on?
Austatud ettekandja! Siin on üritatud seda eelnõu naljaks pöörata. Öeldakse, et Eesti peredel ei hakkaks sellest oluliselt kergem, kui aktsiisi vähendataks – kuu elektriarve suurt ei kahaneks. Juhan Parts on lubanud oma taastuvenergia tasude vähendamise eelnõuga saavutada seda, et nagu võluväel kõikide elektriarved kahanevad. Täna ma üritasin Juhan Partsi käest teada saada, kui palju siis igakuine elektriarve ühel keskmisel Eesti perel väheneb, ta ei ütelnud mulle seda. Aga äkki komisjonis arutati, kui suur see vähenemine oleks ühel keskmisel perel?
Lugupeetud spiiker! Head kolleegid! Kuigi kolleeg sotsiaaldemokraatide erakonnast ütles, et me ei jaga sellest midagi, on ikkagi soovitatud selle eelnõu esimene lugemine lõpetada, kahe nende eelnõu lugemist ei ole soovitatud lõpetada. Aga asja juurde! Ma mõistan nurinat, et apteegireformi teema on veel kord üles võetud, aga ma olen täiesti kindel, sada protsenti veendunud, et see on hea ja õige otsus. Ja ma seisan teie ees kui kolleeg, mitte kui vaenlane ja vastane, sellepärast et see teema puudutab meid kõiki. Ma ei esinda siin ühtegi osapoolt, ei proviisoreid ega suuri kette, esindan ainult rahvuskonservatiive ja enda vaateid, milleks on kolm keskset määratlust: õigus, õiglus ja turumajanduse hea tava. Olen veendunud, et see lahendus, mis peaks jõustuma 1. aprillil, on üles ehitatud juriidilisele praagile, oletustele ja valearvestustele ega kestaks kaua. Kahel korral on seda ekslikku lahendust püütud peatada, kuid see pole õnnestunud. Aga kolm on, nagu öeldakse, kohtuseadus. Meie eelnõu peaeesmärk on maandada riskid, mis see endaga kaasa tooks. Praeguse seisuga ei vasta nõuetele 308 apteeki, 27 000 inimest võib jääda teenuseta ja 100 000 inimest peaks käima apteegis, mis jääb kaugemale. Lisaks võib mitusada farmatseuti ja proviisorit tööta jääda. Kõige tähtsam eelnõu eesmärk on kõrvaldada need õiguslikud riived, mis on tehtud Eesti põhiseadusele ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, eriti need, mis on suunatud omandi vastu. Eraettevõtjat sunnitakse oma omandist 1. aprillil praktiliselt loobuma. Tuletan meelde, et nagu seoses Austria juhtumiga on juba mainitud, ka apteekide load on omand, ja need on tähtajatud. Nii et kui need ära võtta, siis see on järjekordne seaduserikkumine. Ravimiseaduses ette nähtud muudatuste puhul pole leitud võimalikult õiglast tasakaalu osapoolte huvide vahel ja rakendatud meetmed on ebaproportsionaalsed. Igasugune riigi sekkumine võib hävitada hästi toimiva süsteemi ja me kardame, et see juhtub ka praegu. Loomulikult, nagu kolleeg siin m
Lugupeetud Riigikogu esimees! Lugupeetud härra peaminister! 9. septembril 2010 kiitis Vabariigi Valitsus oma kabinetinõupidamisel heaks Ida-Virumaa tegevuskava aastateks 2010–2014. Pärast 2011. aasta märtsis toimunud Riigikogu valimisi, astudes ametisse uue valitsuse peaministrina, kinnitasite te Riigikogu ees esinedes, et see tegevuskava on ka teie uue valitsuse poolt täitmiseks võetud dokument. Tegevuskavas on konstateeritud, et 20 aastaga on Ida-Virumaa elanike arv vähenenud 64 000 inimese võrra, kuna tööhõiveprobleemid on kogu taasiseseisvusaja jooksul olnud seal teravamad kui mujal Eestis. Ida-Virumaa rahvatervise näitajad on Eesti keskmisega võrreldes oluliselt halvemad, keskmine eluiga jääb riigi keskmisest maha 3,5 aastat. Sinna piirkonda on kontsentreeritud ka sellised terviseprobleemid nagu narkomaania ja HIV. Esile on toodud, et riigihalduse probleemiks selles piirkonnas on paljude avalikus teenistuses töötavate inimeste mittevastavus teenistuse nõuetele. Ida-Virumaa probleemid on kehv maine, nõrgad avalikud teenused ning hea elu- ja töökeskkonna puudumine, mis ei soodusta regiooni tööle asumist. Kuritegevuse taseme tõusu regioonis mõjutavad Ida-Virumaal sotsiaalsed probleemid ning vabariigi keskmisest poole suurem töötuse näitaja. Eesti keeles oma ainet korralikul tasemel õpetavaid õpetajaid vene koolides napib ning seetõttu kannatab nendes koolides õppekvaliteet ja -tase. Ida-Virumaad iseloomustab ka riigi keskmisest väiksem usaldus politsei vastu ja umbusk õiglase kohtupidamise võimalikkuse suhtes. Probleemiks on ka kodanikuühenduste vähesus, nende aktiivsus ja jätkusuutlikkus. Maakonna turundustegevus turismipiirkonnana on olnud juhuslik. Tegevuskava rakenduskavas plaaniti 57 konkreetset tegevust olukorra muutmiseks ja parandamiseks. Tegevuskava vastuvõtmisest möödub varsti poolteist aastat. 22. detsembril 2011. aastal avaldas ajaleht Postimees artikli pealkirjaga "Valitsus lükkas Ida-Viru tegevuskava kalevi alla". Selles loos tsiteeritakse ka koalits
Lugupeetud minister! Nagu te ütlesite, seaduseelnõu algatamise üks eesmärk on § 9 punkt, mille alusel luuakse tehnikaülikoolis tehnikateaduste õppe-, teadus- ja arendustegevusega tegelevad professuurid, mis saaksid erirahastamise. Mul oli meeles, et kui Tartu Ülikooli seadust tehti, siis loodi rahvusteaduste professuurid. Praegu loen ma Tartu Ülikooli seadust, aga enam seda kohta ei leia. Kuid tõepoolest, selliseid professuure võib ju talle tähtsates valdkondades hakata tahtma iga Eesti kõrgkool. Kas on üldse õige, et mingeid professuure luuakse ühe seaduse alusel, lahus ülejäänud õigusaktidest, mille alusel professuurid on kõrgkoolides loodud?
Lugupeetud juhataja! Austatud kolleegid! Lugupeetud minister! Selle arupärimise on tulenevalt eelmisest arupärimisest esitanud kaheksa Riigikogu liiget. Nad tõdevad kurbusega, et kahjuks on arupärimisele vastamine hilja kätte jõudnud, see protsess on aeglaselt kulgenud. Me oleksime tahtnud jahiseaduse eelnõu menetlemisel kasutada ka jahinduse arengukava andmeid. Teistpidi näeme, et jälle Riigikogus on jahiseadust menetletud väga kiiresti, et saada mingisugunegi selgus meie riigi jahindusmaastikul. Arupärijad on koostanud mitmeid küsimusi. Me tahame teada, kas see arengukava, mis peaks looduskaitset ja maaelu väärtustama, on oma eesmärgi täitnud, kas on teadvustatud neid probleeme, tegevusi ja tulemusi. Kas riik on ka edaspidi jahinduspoliitika kujundaja ja järelevalvaja rollis? Kuidas riik toetab jahimehi, kujundades partnerorganisatsiooni? Millised on arengukavale eraldatud rahasummad, kuidas neid on kasutatud ja kuidas on kulgenud arengukava elluviimise aruanne? Loomulikult, me ei vaata ainult tänast päeva. Viimases küsimuses mainime, et jahinduse arengukava kehtivus lõpeb käesoleval aastal. Me tunneme huvi, kas ministeerium on alustanud uue arengukava väljatöötamist ja milline on see töörühm. Palume proua ministril nendele küsimustele vastata! Tänan!
Lugupeetud proua juhataja! Head kolleegid! Väga austatud peaminister! Keskerakonna fraktsiooni 21 liiget on esitanud teile arupärimise, kus me tunneme muret kohalike omavalitsuste ja riigi suhetes valitseva ebaselguse pärast. Nii Vabariigi President, õiguskantsler kui ka Riigikontroll tunnevad sügavat muret selle üle, et kohalike omavalitsuste ülesanded on määratlemata ja rahaline kate nende ülesannete täitmiseks puudub. Nende institutsioonidega võib ju vaielda ja väita, et see pole täistõde, aga lisaks on olemas Riigikohtu 2010. aasta 16. märtsi kohtuotsus, kus resolutsioonis märgitakse: "1. Tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis 1) sätestaksid, millised seadusega kohaliku omavalitsuse üksustele pandud kohustused on omavalitsuslikud ja millised riiklikud; 2) eristaksid kohaliku omavalitsuse üksustele kohaliku elu küsimuste otsustamiseks ja korraldamiseks ette nähtud raha riiklike kohustuste täitmiseks mõeldud rahast ning näeksid ette kohaliku omavalitsuse üksustele seadusega pandud riiklike kohustuste rahastamise riigieelarvest." Kui igale riigi kodanikule on kohtuotsus täitmiseks, siis Vabariigi Valitsus ei ole suutnud poolteise aasta jooksul sellele kohtuotsusele reageerida. Meil ongi küsimus: miks seda ei ole tänaseks päevaks tehtud? Härra peaministrile on esitatud neli küsimust. Aitäh!
Aitäh, austatud esimees! Hea minister! Kevadel haldusreformi seaduse eelnõu menetledes lubasite, et seadust puudutavad nn sisueelnõud saabuvad siia teises kvartalis. Eelmise nädala neljapäeval ütles peaminister Vikerraadiole antud intervjuus, et Riigikogus vastu võetud haldusreformi seadus ongi sisuseadus. Kas te ei arva, et sellise vähese informatsiooni pinnalt, mida jõustunud haldusreformi seadus meile annab, on omavalitsustel väga raske teha otsust liitumise poolt või vastu? Ei ole ju selge, mida liitumine endaga kaasa toob. Olete varem Rahandusministeeriumi tellitud Turu-uuringute AS-i küsitluse tulemusi kommenteerides öelnud, et reformiga ollakse õigel teel ja et Eesti inimesed pooldavad haldusreformiga tehtavaid muudatusi. Kas teie arvates avaldubki ühiskonna heakskiit reformile selles, et Riigikohtu poole on pöördunud 26 kohaliku omavalitsuse volikogu, kelle eesmärk on tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks, ning suur osa 213 omavalitsusest on enne Riigikohtu otsust äraootaval seisukohal?
Austatud härra juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Põhiseaduskomisjon arutas käesolevat eelnõu oma korralisel istungil esmaspäeval, 12. septembril. Arutelule külalisi väljastpoolt Riigikogu kutsutud ei olnud. Komisjonile andis eelnõust põhjaliku ülevaate algatajate esindaja Jaak Madison. Põhimõtteliselt tutvustas ta samu küsimusi ja lähenemisviise, mida praegu siin Riigikogu saalis, seda ei ole mul põhjust hakata üle kordama. Annan edasi mõned mõtted, mida debati jooksul avaldati. Komisjoni liige Andre Sepp sõnas, et eelnõu seletuskirjas on märgitud, et rahvahääletuse korraldamise päev võiks olla 23. aprill 2017. Ta küsis, kas see aeg on kampaania tegemiseks piisav ja kes selle kulud katab. Jaak Madison vastas, et kampaania all peetakse silmas eeskätt teavitustööd eri parteide poolt, kellel on kõnealuses küsimuses erinev arusaam. Samuti võivad kampaaniat teha organisatsioonid, kes teavitavad üldsust, miks peaks Eesti osalema immigrantide ümberjaotamises, ja need huvigrupid, kes leiavad, et Eesti ei peaks selles osalema. Selline ajavaru annab rahvale võimaluse tutvuda faktide ja argumentidega, et otsus sünniks teadlikult. Kampaania ja rahvahääletuse korraldamise rahastuse kohta tol hetkel informatsiooni ei olnud, selle me saime hiljem. Lugupeetud ettekandja mainis oma ettekandes, et see on suurusjärgus 2 miljonit eurot. Komisjoni liige Lauri Luik küsis, et kui rahvas ei ole nõus ümberjaotamises osalema, siis kas eelnõu esitaja hinnangul peaks see mõjuma ka tagasiulatuvalt. Praegu on Eestis ju teada suurusjärk, mille raames Eesti tegutseb ning siia saabunud inimesi aitab. Kas sellisel juhul peaks juba Eestisse saabunud abivajajad tagasi saatma? Algatajate esindaja Jaak Madison vastas, et tagasiulatuvalt seadusi teha ei saa ja see kohustus, mis on võetud, 550 pagulase ümberjaotamine, tuleb ellu viia, sest seda enam tagasi võtta ei saa. Seega mõjutaks rahvahääletuse tulemus ikkagi uusi otsuseid. Oli ka mõni küsimus, mis oli seotud nimetatud eelnõu ja eelmisel nädalal
Aitäh, hea küsija! Ma jagan täielikult kõiki neid sinu ettepanekuid. Ma saan aru, et sellega on tegelenud ka riigihalduse minister Arto Aas. Temagi tahab veelgi soodustada just niisuguseid ääremaalisi ja ääremaastumise ohus olevaid omavalitsusi, kelle tulubaasi peaks ehk koefitsiendi abil suurendama. Osal omavalitsustel on tulubaas ikka üsna väike. Need on ainult teretulnud ettepanekud. Aga Tallinna osas ma siin väga sõna ei võta. Eks ta on praegu teistele omavalitsustele ikkagi üsna suur eeskuju, kuidas tegutseda nii, et oma tulubaas oleks olemas. Aitäh, lugupeetud kolleeg! Ma tahan sulle öelda ja ka oma ettekandes ma ütlesin seda, et see on meie esimene samm. See on ainult füüsilise isiku tulumaksust laekuva protsendi kasvatamine, kuid me tuleme välja ka järgmiste ettepanekutega nii tasandusfondi kui ka teede rahastuse osas.
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Mingil määral jätkan Ida-Virumaa teemaga, aga lähen konkreetsemaks. Ma küsin Narva piiripunkti piirivalvurite kohta. Nimelt on seal praeguse seisuga 94 ametikohast täitmata 15. Nii huvitav kui see ka ei ole, aga töötajad, kes lahkuvad Narva piiripunktist, ei lähe tööle mitte erasektorisse või näiteks välismaale, vaid teistesse prefektuuridesse. Neli inimest on läinud tööle Lõuna Prefektuuri, kolm Põhja Prefektuuri ja üks Ida Prefektuuri. Kas te arvate, et selline palgakonkurents ühe ameti sees on normaalne? Kuidas on võimalik sellises kriitilises olukorras täita riigi ülesandeid nii olulises kohas, nagu Eesti riigi jaoks on Narva piiripunkt?
Hea istungi juhataja! Head kolleegid! Täna menetluses olev raseduse katkestamise ja steriliseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu on väga palju kirgi üles kütnud. Sotsiaalkomisjoni liikmetele on tulnud üsna palju väga emotsionaalseid kirju, kus kurdetakse, miks lubatakse alaealistel ilma vanemate nõusolekuta aborte teha, tapetakse veel sündimata elu, ema ja lapse tervis on ohus jne. Head inimesed, ma saan aru teie murest! Ma mõistan teid, kuid selliseks paanikaks põhjust ei ole. Te olete sellest seaduseelnõust veidi valesti aru saanud. Siin on tegemist kas ebapiisava informeerimise või meie, sotsiaalkomisjoni liikmete vähese selgitustööga või on kellegi huvides enne eelseisvaid Riigikogu valimisi paanikat tekitada. Ma kordan seda, mida Heljo Pikhof eile ütles, et teismeliste abortide arv on 1996. aasta 700-st vähenenud 2013. aasta 191-ni. Lisaks on teismelise rasedus praegu harv olukord. Kui 1992. aastal sai emaks 588 15–17-aastast noort, siis 2013. aastal oli neid ainult 141. Need arvud on oluliselt vähenenud, kuid iga arvu taga on meie lapsed, kellel seisis ees keeruline otsus ning kes vajasid tuge ja abi. Enamasti on perekonnas vanemate ja laste vahel toetavad ja mõistvad suhted. Eelnõu rõhutabki, et on oluline kaasata alaealise seaduslik esindaja või muu täisealine teovõimeline isik, keda alaealine usaldab. See tähendab seadusliku esindaja ärakuulamist ja tema osalemist nõustamisprotsessis. Üldjuhul lähevad alaealised naistearsti juurde emaga. Alaealine otsustab, kes on see inimene, kelle ta kaasab otsuse tegemisse. Enamasti on see loomulikult ema, kuid on olukordi, kus vanematel on probleeme (nt alkoholism või narkomaania), nad on välismaal või elab laps hooldusperes või on hoopis vägivalla ohver. Sellisel juhul on seadusliku esindaja kaasamine raskendatud. Kui alaealine ei soovi kaasata seaduslikku esindajat, siis võib ta kaasata kellegi teise talle olulise täiskasvanud inimese, näiteks vanaema, vanema õe, tädi vm. Kuid tervishoiutöötajal on seaduslik kohus
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Olen sunnitud kommenteerima, et see on üsna koomiline, kui kolleeg kutsub üles, et hakkame tööle, ja siis peale üleskutset tõuseb püsti ja läheb minema. See on natuke koomiline. Aga asi on tõsine. Vaadake, meil on vaja tõenäoliselt vanematekogus seda arutada, sest see, mis eile toimus, tuleks panna konteksti. Meil on multikriisi olukorraga tegemist. Tervisekriis ei ole lõppenud, pagulaskriis – mis see meie ühiskonnale kaasa toob – on veel arenemas. Meie lähikonnas on julgeolekukriis, mis on sundinud meid julgeolekukavasid ümber vaatama. Ja selles olukorras tehakse mitteilmumisega täpselt seda, mida Kreml sooviks: häiritakse Eesti riigi demokraatlikku toimimist ja häiritakse Eesti riigi juhtimise toimimist. See on see, mis eile juhtus. Ja see on täpselt see, mida Kreml oma hübriidsõjas [soovib] ja mida ka kindral Gerassimov on kirjeldanud. Nii et need ministrid on kas teadlikult või tahtmatult täpselt täitnud kindral Gerassimovi hübriidsõjajuhiseid. Seda peaks vanematekogu arutama. Siin ei ole tegemist mitte mingi parlamentaarsete võtete kokkupõrkega, vaid siin on tegemist lahinguväljalt põgenemisega. Ministritel on ju valitsusvastutus ja isegi kui see ei meeldi, see tundub emotsionaalselt raske, peaksid nad ikkagi seda kandma või peaksid vaatama tõele näkku ja ütlema, et see töö on neile üle jõu käiv. Nii et eile tegelikult oli katse halvata riigi toimimist – olukorras, kus meil on mitu kriisi. Nii et mul on tõsine palve: äkki vanematekogu siiski leiab võimaluse seda arutada.
Aitäh, lugupeetud kolleeg! Fraktsioonikaaslane ilmselt ei kuulanud minu ettekannet väga tähelepanelikult. Seda teemat ma tõepoolest puudutasin oma ettekandes. Minu arvutuste järgi on see summa 160-170 eurot ja nii ma ka ütlesin. See oleneb tõesti sellest, missuguse palga järgi me seda võtame, aga suurusjärk jääb samaks. Nii et tõepoolest, nii see on. Aitäh! Ma ei saanud päriselt aru sellest seisukohamuutuse küsimusest. Nii nagu teiegi olete mitmeid seaduseelnõusid algatanud, on see ka minu ja teistesse fraktsioonidesse kuuluvate kolleegide õigus. Miks just õiguskomisjon? Nagu ma oma ettekande alguses ütlesin, on kõnealused seadusandlikud muudatused siin normitehniliselt küllalt raskesti arusaadavad või jälgitavad. Ma ütleksin, et mittejuristil on tõesti väga raske neid muudatusi teha, võib-olla see on ka üks põhjus. Ma ei saanud aga aru, mis mõttes meie ministrid ei toeta eelnõu. Nagu ma ütlesin, meie ministrid ja valitsus toetavad seda eelnõu. Võib-olla ma ei saanud teist õigesti aru?
Proua juhataja! Head kolleegid! Ka minul on mõni tähelepanek selle eelnõu kohta. Meie kaitsejõudude teenistusalaste tagatiste süsteemi muutumine on viimastel aastatel toimunud paljuski kiireloomulise reaktsioonina, see pole olnud terviklik, läbimõeldud ja tasakaalustatud tegevus eesmärgiga luua parem süsteem. Siiani on lähtutud vaid Afganistani missiooni vajadustest, nüüd oli aga tagumine aeg kiiruga loodud meetmed üle vaadata ning likvideerida aastatetagused vanad võlad. See eelnõu loob võimalused näiteks veteranide ümberõppeks ja täiendusõppeks, lisaks pakub professionaalset tuge lähedastele, kui nende kaitseväelasest pereliige on saanud Eestis raskelt vigastada või hukkunud, loob aluse arvestuse pidamiseks veteranide üle ning pensioniikka jõudnud raskelt vigastatud kaitseväelastele, kes olid enne töövõimetuspensionil, hakatakse pensioni senise töövõimetuspensioni suuruses edasi maksma. See kõik tuleb ka praktikas ellu viia. Pean vajalikuks algatada lähiaastatel diskussioon veterani mõiste üle. Oleks aus käsitleda veteranidena ka neid, kes on pikalt kaitseväes teeninud, kuid ei ole välismissioonil käinud. Praegu pole kaitseväelastel enam eriti võimalust missioonile minnagi. Samuti kahtlen, kas peaks andma veteranistaatuse ajateenijale, kellel diagnoositakse paarinädalase teenistuse järel mõni tervisehäda ning kes saadetakse 10%-lise töövõimetusega reservi. Samas rõhutan, et kaitseväelaste teenistusalaste tagatiste kohta ei saa otsuseid teha paariaastase perspektiiviga, vaid pigem ikka paarikümneaastase perspektiiviga. Samuti ei saa neid otsuseid teha emotsionaalselt, vaid neid tuleb teha andmetele tuginedes ja ratsionaalselt. Aitäh!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud härra minister! Aasta tagasi, kui Eesti piirilt rööviti Eston Kohver, paljastus Eesti avalikkusele, millises haledas seisus on mitte ainult meie lõunapiir, mida niikuinii ei valvata, vaid ka meie idapiir. Tookord te istusite "Aktuaalse kaamera" stuudios ja korrutasite, et Eesti piir on valvatud. Nüüd, aasta hiljem te räägite meile, kuidas Eesti piiri kordategemiseks antakse riigieelarvest 20 miljonit eurot. Kas siis selle aastaga tõesti mitte midagi tehtud ei ole? Kui palju vaeva peaks siis võtma see, et 300 kilomeetrit võsast puhastada? Eesti Energia puhastab liinialuseid võsasid mitu korda suuremas mahus igal aastal. Teine küsimus on mul selle kohta, mis on piiri väljaehitamisest kasu, kui seal piirivalvureid ei ole.
Aitäh! Mul ei lähegi nii kaua. Kuna minu nime nimetati, siis on mul õigus vastulauseks. Kulla kolleegid, saage ükskord aru, et Riigikogu ei ole riik ja Jürgen Ligi ei ole avalik sektor! Riik on ka tööandjad, töötajad, põllumehed, õpetajad – see kõik on kokku riik. Riigikogu on ainult Riigikogu. Ja kui sellest aru ei saa, siis pole ka tõesti lootust, et üldse millestki aru saadakse. Palun seda muudatusettepanekut hääletada! Palun seda muudatusettepanekut hääletada! Palun seda muudatusettepanekut hääletada!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Austatud Riigikohtu liikme kandidaat! Ma jätkan Juhan Partsi küsimust. Te ütlesite kohtumenetluse kiirust kommenteerides, et kiire menetlemine võib näida ja olla naeruväärne. Samas te ütlesite ka, et ühte tegurit kahjustamata ei saa esile tõsta teisi. Aga meil on mõningaid näiteid naaberriikidest, siin mainiti ka Inglismaad. Kui seal suured rahutused puhkesid, siis Inglismaa kohtud töötasid 24 tundi ja paari päevaga saadeti pokri üle 900 inimese. Meie paralleel 2007. aastast on protsess, kus asja menetleti väga pikalt ja põhjalikult ning inimesed tundsid ennast pärast kohtuotsust solvatuna. Kus siis see tasakaal ikkagi lõppude lõpuks on?
Juhataja! Head kolleegid! Lugupeetud peaminister! Peaminister püüdis siin kõnepuldis rääkida musta valgeks või vastupidi. Peaminister räägib, et meie riigi rahandus on korras. Tegelikult ei ole sellise riigi rahandus, kus võetakse vastu miinuses aastaeelarve, korras. Selle aasta riigieelarve on miinuses. See tähendab, et kulusid on rohkem kui tulusid, circa 100 miljonit eurot. Kui rääkida nüüd kogu riigi võlakoormusest, siis see on 1,8 miljardit eurot. Aastaga kasvas see circa 1 miljardi võrra. Selles sisaldub ka Kreeka võlakirjade tagatis, mis kajastub kohustustes. Seda on circa 475 miljonit. Ma ei saa ühest asjast aru. Peaministril on eriline arusaam majandusest. Kui räägitakse keskvalitsusest, siis on laenu võtmine patt ja halb asi, aga mai lõpus andis peaminister viiele asutusele eriloa suurendada netovõlakoormat lubatust suuremas mahus. Suurim võlakoorem on seadusega lubatust kaheksa korda suurem. Elroni netovõlakoormus võrreldes tuludega on 335% ehk enam kui kaheksa korda lubatud määrast kõrgem. Aga Elron kuulub ju riigile, ka Eesti Energia kuulub riigile. Kui Elron ja Eesti Energia võtavad laenu, siis oleks peaministri arvates majandusteoorial või majanduspõhimõtetel nagu teine tähendus. Ei ole, tähendus on täpselt samasugune. Investeeringuteks laenu võtta ei ole patt. Näiteks, kui riik võtaks laenu energiamajanduse või soojamajanduse jaoks, kus näiteks soojuskadu on 30%, ja selle investeeringu tulemusena 5% väheneksid soojuskaod ja 5%-ga teenindataks laenu, siis me oleksime tegelikult ju võitnud. Võib tuua näiteks tee-ehituse. Võib-olla keegi mäletab neid aegu, kui räägiti, et Tallinna–Tartu maantee läheks maksma 3 miljardit. Aga see oli kroonides. Lugupeetud Juhan Parts ja vist rahandusminister Ivari Padar kõndisid kusagil soode vahel ja rääkisid, et vaat selline oleks hind, kui me ehitaksime Tallinna–Tartu maantee valmis. Kui see oleks valmis ehitatud, siis praegu me oleksime olnud ju suured võitjad rahanduslikus mõttes ja ka säästetud inimelude poolest. L
Härra juhataja! Austatud minister! Te tõstsite üles elanikkonnakaitse teema, seda puudutangi. On vaja, et elanikkonnakaitse teema kui mõiste oleks õiguslikult reguleeritud. Elanikkonnakaitset ei suudeta ega taheta praegu ühiskonnas piisavalt selgitada, sellest rääkida. Elanikkonnakaitse teema käsitlemiseks peaks olema juhtasutus, aga seda veel ei ole. Elanikkonnakaitse ülesandeid ei ole määratletud riigikaitselisteks. Ei ole ka selgelt öeldud, kes vastutab mingisuguste olukordade puhul elanikkonnakaitse eest. Milline on olnud selle aja jooksul Kaitseministeeriumi osa ja koostöö teiste ministeeriumidega? Kuidas te suhtute sellisesse küsimusse nagu juhtasutuse moodustamine elanikkonna kaitseks?
Hea juhataja! Head kolleegid! Jah, loomulikult oleme ka meie väga tänulikud nende kolme ettekande eest, mis tulid väljastpoolt maja. Need olid hästi sisutihedad ja me leidsime sealt nii positiivset kui kuulsime ka etteheiteid tänase rahanduspoliitika pärast. Aga siiski, aasta tagasi pani valitsus paika riigi järgmise nelja aasta rahalised plaanid. Toona oli Eesti majanduskasv prognoosidest kiirem ja me saime tõusufaasis optimistlikult tulevikku vaadata. Tänane koalitsioon kehtestas neli suurt eesmärki: Eesti majanduse, rahvaarvu, julgeoleku ja inimeste heaolu kasv. Need põhimõtted kehtivad ka nüüd, kui majanduslik olukord on kardinaalselt muutunud. Ülemaailmse koroonaviiruse leviku tõttu on kasvufaas asendunud ebastabiilsusega. Euroopa Komisjon prognoosib Eestile sel aastal 6,9% majanduslangust, aga ma usun, et see number võib oluliselt kasvada. Õnneks lähenes tänane valitsus kriisile kardinaalselt teisiti kui üks erakond kümme aastat tagasi. Kärpimise ja isevoolu teed minemise asemel on valitsus toetusmeetmete abil püüdnud säilitada töökohti ja ettevõtete võimalikult tavapärast toimimist. Selleks tuli teha lisaeelarve ja võtta laenu. Jüri Ratase juhitud valitsus on varasematel aastatel suhtunud riigieelarve koostamisse konservatiivselt ja vastutustundlikult ning see annab meile võimaluse rahvusvahelistelt turgudelt soodsatel tingimustel laenu võtta. Ka hiljutine võlakirjaemissioon näitas, et Eesti riigirahandust usaldatakse. Kui lisame siia Euroopa Liidu majanduse taaskäivitamise kava ja sellega kaasneva rahasüsti, siis see annab Eestile võimaluse tõsta meie heaolu uuele tasemele. Just praegu on õige aeg viia välisrahastuse toel ellu projektid ja algatused, mida on varem edasi lükatud. Raha tuleks suunata eelkõige valdkondadesse, kus tulevikus kasu saame lõigata, olgu selleks neljarealiste teede ehitus, kiire interneti viimine maapiirkondadesse, teaduse rahastamise suurendamine, kortermajade rekonstrueerimine või taastuvatele energiaallikatele panustamine. Praeguse
Aitäh, juhataja! Lugupeetud rahandusminister! Sellel korral küsin natuke konkreetsemalt ja küsimus puudutab ettevõtete konkurentsivõimet. Loen teile ette konkreetsed arvud ja olge hea, kommenteerige neid. Diislikütuse aktsiis on Leedus 330 eurot 1000 liitri kohta, mis on Euroopa Liidu miinimummäär, Lätis 332 ja Eestis hakkab järgmisest aastast olema 448 eurot. Vahest te suudate seda kommenteerida ja öelda, kas on mingi põhjus, mis sunniks autojuhte tankima Eestis. Selle regulatsiooni tõttu Eesti riik kaotab nii aktsiisi- kui ka käibemaksu raha, mis läheb Lätile. Ma küsingi: miks meie valitsus toetab Läti majandust? Kas meil endal läheb nii hästi?
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud kolleegid! Käesoleva otsuse eelnõu kohaselt jätkab Eesti panustamist Kosovos NATO juhitaval rahvusvahelisel missioonil KFOR-i koosseisus, mille aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu 1999. aasta juuni resolutsioon nr 1244. Eelnõu kohaselt täidab Eesti oma NATO-liikmesusest tulenevaid liitlaskohustusi. Praegu teenib KFOR-i peakorteris Prištinas üks Eesti kaitseväelasest vanemallohvitser. Lisaks kaitseväele panustab Eesti Kosovo tsiviilmissiooni EULEX. 6. detsembril kohtus riigikaitsekomisjon kaitseväe esindajatega ning sai põhjaliku ülevaate, mis toimub Eesti kaitseväe osalusega rahvusvahelistes missioonipiirkondades, sh ka Kosovos. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teist lugemist 12. detsembri istungil ja otsustas üksmeelselt eelnõu teise lugemise seletuskiri heaks kiita. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon üksmeelselt teha Riigikogule ettepanek otsuse eelnõu teine lugemine lõpetada, panna eelnõu lõpphääletusele ning see Riigikogu otsusena vastu võtta. Tänan! Tänan küsimuse eest! Arvestades praegust situatsiooni Kosovos – märgata on nimelt teatavat pingestumist piirkonnas –, tuleb meil seda ilmselt veel korduvalt arutada.
Austatud esimees! Lugupeetud kolleegid! Arutlusel oleva eelnõu esitas Vabariigi Valitsus s.a 9. juunil. Eelnõu esimene lugemine lõpetati 18. juunil. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg oli 4. juulil kell 16. Selleks ajaks ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Seetõttu on teise lugemine tekst identne esimese lugemise tekstiga. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne selle teisele lugemisele esitamist oma 8. septembri istungil ja kiitis eelnõu konsensuse alusel heaks. Eelnõu menetlemisega on seotud ka riigikaitsekomisjoni 9. septembri väljasõiduistung Kaitseväe peastaapi, kus komisjon sai Kaitseväe esindajatelt ülevaate Eesti Kaitseväe osalusega rahvusvaheliste missioonide piirkonnas toimuvast, sh UNTSO missiooni olukorrast. Eelnõu sisu kohta märgin, et sellega muudetakse Riigikogu 11. detsembri 2013. aasta otsust, suurendades missioonil osalevate Eesti kaitseväelaste arvu kolmest kuueni, seejuures jääb Kaitseväe missioonil kasutamise tähtaeg endiseks ja missioonil osaletakse s.a 31. detsembrini. Eelnõu otsusena vastuvõtmine võimaldab Eesti Kaitseväel alates käesoleva aasta oktoobrist täita UNTSO vaatlusgrupi ülema ametikohta. Arutluse all oleva sõjalise vaatlusmissiooni aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu 1948. aasta resolutsioon nr 50 ning Eesti kaitseväelased osalevad sellel missioonil aastast 1997. Tegemist on kõige pikema ajalooga ÜRO missiooniga. See on puhtakujuline ÜRO nn sinikiivrite vaatlusmissioon. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon 8. septembril 2014 konsensuse alusel teha Riigikogule ettepaneku otsuse eelnõu teine lugemine lõpetada, panna eelnõu lõpphääletusele ning Riigikogu otsusena vastu võtta. Tänan!
Hea Kadri! Sa olid vist vahepeal saalist ära, ma ei pannud tähele, aga ma mainisin enne, et avalduse tekst on juba inglise keelde tõlgitud. Allkirjad kirjutatakse nii eestikeelsele kui ka ingliskeelsele variandile. Eesti riigikeel on eesti keel, aga Euroopa Parlamenti läheb ingliskeelne variant. Aitäh, Heimar! Kui riigieelarve teine lugemine ei oleks nii pikalt kestnud, siis oleks saanud selle avalduse anda sellesama traktoriga kaasa. Aga ei saa anda kaasa paberit, millel ei ole mingisugust võimu ehk millele ei ole Riigikogu volitanud Riigikogu esimeest alla kirjutama. Aga kui sa küsid, kas nii sinu erakonda kui ka minu erakonda ja ülejäänud erakondadesse kuuluvad parlamendiliikmed on valmis selle paberiga ringi käima, siis ma olen täiesti kindel, et kõik meie europarlamendi liikmed on valmis seda avaldust toetama. Kui aus olla, siis need kirjad saadetakse ikka kindlale aadressile, neid ei pea postituviga saatma.
Aitäh! Me komisjonis neid arve ei kontrollinud. Ma saan siin viidata ainult eelnõu esitajale. See on küsimus tema allikate täpsuse kohta. Ma veel kord ütlen, et me komisjonis neid arve üle ei kontrollinud. Küsimuse esimesele poolele saab vastata ainult seda, et meil ei olnud seda komisjonis arutelul. Aga kõiki neid küsimusi, mida te esitasite, püütakse tõenäoliselt ka ministeeriumi väljatöötatavas dokumendis haarata. Mis puudutab nn ranitsatoetuse maksmise lõpetamist, siis hinnang selle ühekordse toetuse maksmise lõpetamisele on just nimelt see, mille ministeerium on esile toonud: see kahjustab toetuste saajaid kõige vähem.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Te jõudsite oma jutuga tegelikult välja sinna, et inimestel peaks olema valik, peaks olema võimalik võtta suurema või väiksema riskiga laenusid. Kas teile ei tundu, et praegu on tekkinud Eestis olukord, kus välispangad on võtnud meie turu ära ja dikteerivad kõike, mis Eestis toimub? Kui on vaja riiki mõjutada allapoole, siis tehakse seda, ja kui on vaja, siis mõjutatakse ülespoole. Kas ei oleks aeg, et tekiks jälle mingi tugev Eesti pank? LHV on küll olemas, aga omal ajal oli ju ka Hansapank väga tugev pank. Või siis peaks lahendus tulema selle riiklikul tasandil, tuleks riiklik pank ehk hakataks mõtlema selle peale, mida Eesti inimene tegelikult vajab ja kuidas hoida ka väiksemates kohtades elu sees. Probleem on ju tunduvalt laiem, aga sellest ei taheta rääkida.
Tänan, lugupeetud esimees! Austatud ettekandja! Küsimuste esitamine on täna pisut sassi läinud. Minu küsimus oli algselt mõeldud välisministrile, aga esitan selle nüüd teile. See puudutab Afganistani missiooni. Lähiaastatel vähendab meie suurim liitlane NATO-s Ameerika Ühendriigid oma väekontingenti Afganistanis. Ma hindan igati meie senist liitlaskohustuse täitmist, aga paraku paikneb Eesti kontingent praegu Lõuna-Afganistani vägagi ohtlikus piirkonnas, kus Talibani aktiivsus võib suure tõenäosusega kasvada. Kas koostöös Välisministeeriumiga olete ka teie oma komisjonis arutanud meie sõdurite turvalisuse probleemi, mis selle missiooniga kaasneb?
Ma võtan kohe kaheksa minutit. Hea juhataja! Head kolleegid! Täna on see ajalooline päev, kui ma ei pea rääkima mitte Keskerakonna fraktsiooni nimel, vaid saan rääkida kodaniku ja inimesena. Ma olen siit puldist mitu korda kurtnud, et olen viis aastat pidanud siin peaaegu et tühikargajana raha vastu võtma ja minu tarku mõtteid pole keegi saanud või tahtnud kuulata, neid pole aluseks võetud ega viitsitud nendega sügavuti tegelda. Täna tunnen esimest korda, et ma olen saanud kätte preemia selle viieaastase tühjuse eest, sest praegu ma koalitsiooni nahas olla ei tahaks. See otsus, mille valitsuskoalitsioon peab täna langetama, on ju tegelikult õige otsus, sest solidaarsus on teatavasti selline püha asi, mida tõepoolest tuleb järgida ja täita. Koalitsiooni suunurgad-allapoole-väited, et me oleme sealt ikka päris palju saanud ja nüüd peame ainult natuke ära andma, on jumala tõsi. Tõepoolest, garantiisumma on kaduvväike, võrreldes selle rahaga, mida me Euroopast nende aastate jooksul oleme saanud. Kahjuks on läinud puusse ainult ajastus, sest Eesti rahval, kes järjest rohkem peab püksirihma pingule tõmbama, on meelest läinud see, et me oleme sealt saanud, aga tal on täna selgelt meeles see, et te vajutate rohelist nuppu selle poolt, et raha ära anda. Ma usun, et kui me anname pankrotistunud naabrile garantii natuke suurema summa ulatuses, kui on meie enda maja maksumus, siis saab igaüks aru, et garantii täitmisele pööramise puhul on kassavoost päris keeruline seda raha leida. Aga ma arvan, et variant, et seda raha leida ei ole vaja, ei tule suhteliselt suure tõenäosusega kõne alla. Kuid mitte see ei ole minu jaoks täna põhiline. Minu jaoks on täna põhiline see, et ma olen lõbusa inimesena mõelnud, miks mina ei ole saanud elada nagu kreeklased, lihtsalt lustiks, ilma et oleks üldse teadnud, mis asjad on riigimaksud. Kliima võiks kah natukene parem olla, siis oleks täismäng. Valitsus võiks muudkui laenata ja laenata, sest minu lõbud tuleb kõik kinni maksta. Minu pension või
Austatud juhataja! Lugupeetud minister! Eesti Maksumaksjate Liit saatis täna Riigikogule kirja, kus kritiseeriti, et pole mõtet maksuseadusi sellisel kujul menetleda, kui koalitsioon on nn õiged lahendused kokku leppinud ja juba ette on teada, et teistsuguseid arvamusi ei arvestata. On lihtsalt naeruväärne kedagi kaasata, kooskõlastada inimeste ja organisatsioonide arvamusi, ette teades, et las nad kulutavad pealegi oma aega ja närve, kuid meie teeme ikka nii, nagu meie tahame. Kirjas öeldakse, et otsuseid tehakse viieks aastaks ette, kuigi praktika on näidanud, et neid otsuseid hakatakse varsti muutma. Kas see kiri ei tee teid murelikuks ja kas see pole järgmine põhjendus, miks peaks sellise kobareelnõu tagasi võtma ja uuesti läbi vaatama?
Suur tänu! Austatud minister! Ma üritan maakeeli arutleda. Ma saan aru, et lävend hakkab olema kõigile ühine. Täiesti selge, me peame taset hoidma. Oletame (see on lihtsalt lambist võetud näide), et riigil on vaja teatud arv mäeinsenere. Üliõpilane saab ülikooli sisse, aga mingil ajal, ja see ei sõltu isegi tema n-ö helgepäisusest, ta ei täida normi. Ta kas hakkab edaspidi õpingute eest maksma või kukub välja ehk riigi vajadus jääb rahuldamata. Kas see projekt näeb ette, et näiteks mingil põlevkivi kaevandamisega tegeleval ettevõttel on õigus tema eest õppemaksu maksta, teades võib-olla ka, kellega on tegemist?