EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Väga lugupeetud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Majanduskomisjoni nimel soovin Riigikogu juhatusele üle anda otsuse eelnõu "Eesti Arengufondi nõukogu liikme tagasikutsumine ja uue liikme nimetamine". See on seotud sellega, et Jevgeni Ossinovski, kes sai meilt mandaadi töötada arengufondi nõukogu liikmena, on siirdunud parematele ja vastutusrikkamatele jahimaadele ja seoses sellega ei saa ta enam olla Riigikogu esindajana arengufondi nõukogus. Majanduskomisjon teeb ettepaneku kutsuda Jevgeni Ossinovski tagasi arengufondi nõukogu liikme koha pealt ja nimetada nõukogu uueks liikmeks Urve Palo. Tänan!
Hea juhataja! Head kolleegid! Sotsiaalkomisjon on arutanud kahel istungil eelnõu 99, mille peamine sisu on isikustatud andmetega narkomaaniaraviregistri loomine. 3. detsembril toimunud sotsiaalkomisjoni istungil olid ka huvigrupid. Seal osalesid lisaks Sotsiaalministeeriumi esindajatele Tervise Arengu Instituudi, Eesti Haigekassa ja MTÜ Lunest esindajad. Sotsiaalministeeriumi esindaja esitas lisaettepanekud, mis puudutasid tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 591 lõigete 12 ning 13 muutmist, mis on seotud tervise infosüsteemi nüüdisajastamisega ja paindlikumate võimaluste loomisega, et nii patsient ise kui ka raviteenuse osutaja saaksid seni reguleeritud korra asemel ravidokumendi edastada infosüsteemi sellisel kombel, mis on oluliselt laiapõhjalisem ja paindlikum ning aitaks ravi paremini planeerida ja läbi viia. See vajab seadusemuudatust 1. märtsiks, sest EAS-i toetuse abil on ka tervise infosüsteemi arendatud ja arendus peab tingimuste kohaselt jõustuma järgmise aasta 1. märtsist. Nüüd tagasi narkomaaniaraviregistri ja isikustatud registri loomise juurde. Me teame, et meil on juhtumipõhine narkomaaniaraviregister, mitte isikustatud, ehk me tegelikult ei saa informatsiooni selle kohta, kui palju on patsiente, ning ravi ei ole ka järjepidev ja individuaalne. Komisjonis küsiti selguse saamiseks järgmisi küsimusi. Kas narkomaaniaraviregister ei võiks olla üks osa tervise infosüsteemist, selleks et mitte luua täiendavat registrit? Sotsiaalministeeriumi esindaja selgitas, et registreid hoitakse meelega eraldi, esiteks riskide vähendamiseks, aga teiseks ka põhjusel, et narkomaaniaraviregister sisaldab peale terviseandmete ka sotsiaalseid andmeid inimese toimetuleku kohta ja ka tema võimaliku muu toe kohta, mida ta teistelt abiosutajatelt võib saada. Eraldi ja põhjalikku käsitlemist leidis risk, mida mainib ka seaduseelnõu, ja mida võib kirjeldada järgmiselt: inimesed loobuvad ravist hirmu tõttu, et isikustatud registrist andmed lekivad, ja eeskätt need inimesed, k
Aitäh, austatud juhataja! Hea minister! Nimetatud muudatus on küllaltki revolutsiooniline, eksamid on alati nagu selline klassika olnud. Ma loodan, et see arutelu siin Riigikogus saab olema väga laiapõhjaline ja põhjalik, kaalutletud, ja et kaasatakse ka huvigrupid, kellest üks on aineõpetajad, kes on ka meie, <PARTY> haridustoimkonna ja otse minu poole pöördunud. Õpilased seevastu on rõõmsad, ka kaks tüdrukut mul kodus – läheb kergemaks. Nii et igasuguseid seisukohti on. Hea, et eesti keele eksam jääb. Kuid mul on küsimus matemaatika kohta. Immanuel Kant on öelnud, et teaduses on nii palju teadust, kui selles on matemaatikat. Kas annaks äkki päästa matemaatikaeksami?
Luban, et jään teema piiridesse. Hea peaminister! Keskerakonna fraktsioon on andnud sisse seaduseelnõu, mille eesmärk on reguleerida riigiettevõtete juhtide palka ja siduda need Eesti presidendi palgaga. Majanduskomisjonis on eelnõu juba arutatud ja selle arutelu käigus käis Keskerakonna esindaja välja mõtte, et peaministri palk ei tohiks olla oluliselt madalam kui riigiettevõtete juhatuse liikmete oma, sest peaministri vastutus on selgelt suurem kui nende oma. Küsimus: kas teie Reformierakonna esimehena võiksite oma erakonna fraktsiooniga arutada seda teemat, et Keskerakonna seaduseelnõu mitte julmalt tagasi ei lükataks, vaid tõesti sisuliselt arutataks. Me leiame, et valitsusliikmete vastutus on suurem kui riigiettevõtete juhatuse liikmete oma. Aitäh! Hea eesistuja! Hea minister! Viimasel ajal on väga palju kirgi kütnud taastuvenergia tasude teema ja valitsuse plaan taastuvenergia tasusid mitte oluliselt vähendada. Ma arvan, et meie erakonna seisukoht on see, et tegemist on isegi mõistliku plaaniga. Kuidas te hindate pangaliidu analüüsi ja avaldust, et see halvendab kõvasti majanduskeskkonna tõsiseltvõetavust Eestis?
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud ettekandja! Mulle ei anna see diislikütuse aktsiis ikkagi rahu. Probleemi ei ole ju nendel suurtel logistikafirmadel, kes lähevad ja tangivad Lätis või Poolas ja elavad õnnelikult edasi, vaid nendel ettevõtjatel, kes oma suurte autodega välismaale ei sõida, eeskätt põllumeestel, kes mitmel põhjusel juba on väga halvas olukorras, ebavõrdses olukorras, võrreldes oma konkurentidega Lätis, Leedus ja Poolas. Meie erimärgistusega kütus on juba praegu nõksu kallim, kui see on meiega konkureerivatel maadel, ja see tõuseb veelgi. Ma käisin sel aastal korra Norras. Meie põllumeeste kütuse hind on enam-vähem sel tasemel, nagu on Norra põllumeeste kütuse hind. Norra on teadupoolest Euroopa üks kallimaid maid, aga järgmiste aktsiisitõusudega me läheme neist siin mööda. Kas te peate sellist ebavõrdsust õiglaseks?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Annan Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel üle tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse § 3 muutmise seaduse eelnõu. Res Publicalt innustust saanuna oli suur kiusatus panna selle eelnõu pealkirjaks "Eestisse euroopaliku ettevõtluskeskkonna loomise seadus", aga me ei teinud seda. Meie eelnõu eesmärk on võrdsustada füüsilisest isikust ettevõtjate olukord haigushüvitiste osas palgatöötajate olukorraga. Haigekassa maksab ju nüüd haigushüvitist alates 9. haiguspäevast, 4.–8. päevani maksab palgatöötajale haigushüvitist tööandja. FIE-dele teatavasti keegi 4.–8. päevani haigushüvitist ei maksa, sest nendel kui iseseisvatel ettevõtjatel pole tööandjat. Neil pole ka siiani võimalust haigestumise kompenseerimiseks midagi täiendavat oma ettevõtlustulust maha arvata. Eelnõu näeb ette, et FIE-dele antakse haiguse tõttu saamata jäänud ettevõtlustulu kompenseerimiseks võimalus arvata ettevõtlustulust maha eelmise aasta isikustatud sotsiaalmaksu alusel arvutatud summa. Teiste sõnadega pakume olukorrale n-ö Soome tüüpi lahendust. Aitäh!
Aitäh, lugupeetud küsija! Täpselt niisugust arutelu me komisjonis muidugi ei arendanud. Aga lühidalt vastates saab öelda, et needsamad sotsiaalhoolekande seaduses ettenähtud toetused peavad ajutiselt tagama, et see inimene – kordan veel kord, et kulutuste põhjendatud piirmäära kehtestab kohaliku omavalitsuse volikogu – oleks suuteline selles olukorras toime tulema, niikaua kuni tal ehk õnnestub tööd leida. Ka siin on ju olemas riigi meetmed, millest ta saab töö leidmisel abi. Kui palju arvestada sealjuures seaduseelnõus pakutud riigi toetuse rahalist panust? Ma arvan, et kui Sotsiaalministeerium on teinud seire sotsiaalhoolekande seadusest tuleneva olukorra kohta, siis pärast seda on võimalik ka eelnõus pakutut arvestuslikult arvesse võtta. Kui palju, seda peab näitama analüüs. Aitäh, lugupeetud küsija! Minu isiklik arvamus on näha sellest, kuidas ma hääletan. Aga komisjonis me sedastasime, et eelnõu ei ole võimalik toetada sellepärast, et me ei näe selle eelnõu võimalikku kulude poolt ega seda, kuidas neid kulusid katta. Niisugust lahtiste otstega eelnõu ei ole võimalik toetada.
Aitäh! Konjunktuuriinstituut on välja tulnud oma prognoosidega aktsiisi laekumiste kohta. Nad hindavad, et Rahandusministeerium eksib oma prognoosis 18 miljoni euro võrra. Millel baseerub teie julgus ja kindel teadmine, et aktsiisid laekuvad nii, kuidas on nii selle kui järgmise aasta eelarves ette nähtud? Aitäh! Suurusjärgus on see hinnangu vahe märkimisväärne: 80 miljonit alkoholiaktsiisi, mida konjunktuuriinstituut pakub, versus selleks aastaks prognoositud 260–270 miljonit, järgmine aasta 330. See ei ole selline null koma millegagi vahe, see on suurusjärgu võrra erinev prognoos. Äkki te siis ütlete, kui suur on tänavu piirikaubanduse mõju Eesti maksulaekumistele? Ma mõtlen piirikaubandust põhjapiiril, mis tasapisi ära jääb, ja ka lõunapiiril, kuhu ostjad üle kolivad. Kui palju Eesti eelarve kaotab seetõttu, et need maksulaekumised vähenevad?
Lugupeetud eesistuja! Austatud kolleegid! Käesoleva seaduseelnõu esimene lugemine lõpetati siin saalis 2011. aasta 12. oktoobril. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma 24. oktoobri istungil. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg oli 24. oktoober kell 10 ja selleks ajaks ühtegi ettepanekut ei esitatud, mistõttu tuleb eelnõu teisel lugemisel lähtuda esimese lugemise tekstist. Meeldetuletuseks nii palju, et eelnõu põhieesmärk on ajakohastada riigikaitselisi termineid, nimetades sõjalise kaitse arengukava ümber riigikaitse arengukavaks. Teatavasti on sõjaline riigikaitse vaid üks olulisi riigikaitse osi. Riigikaitse on oma olemuselt palju laiema tähendusega, see ei käsitle ainult sõjaaega ega ainult sõjalist tegevust. Veel täpsustatakse eelnõus kaitsejõudude mõistet. Rahuaja riigikaitse seaduse § 11 kohaselt kuuluvad kaitsejõudude koosseisu kaitsevägi, Kaitseliit ja Siseministeeriumi valitsemisalas olevad sõjaväeliselt korraldatud üksused, millest viimati nimetatud üksuste tegevus on lõpetatud või ümber korraldatud ning neid ei ole kavas taas luua. Riigikaitsekomisjon kiitis oma 24. oktoobri istungil konsensusega heaks eelnõu teise lugemise seletuskirja. Veel otsustas komisjon konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada käesolev seaduseelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu 9. novembri istungi päevakorda ning juhul, kui teine lugemine lõpetatakse, lülitada eelnõu kolmandaks lugemiseks Riigikogu 16. novembri istungi päevakorda. Tänan!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Härra peaminister! Kuulan ja kuulan teid ja püüan teie jutust iva leida, aga mida pole, seda pole. Mulle tuleb meelde üks eesti vanasõna, et suuga teeb suure linna, käega ei kärbsepesagi. Mul on teile üks konkreetne küsimus, ma tahan teada saada ühte arvu ja nimesid. Ma olen korduvalt püüdnud teada saada, mitme omavalitsusega ja missugustega nimelt te olete pagulaste vastuvõtmises kokku leppinud. Teatavasti peaksid omavalitsused neid vabatahtlikult vastu võtma hakkama.
Aitäh! Sellist informatsiooni mul ei ole. Luba ei ole saanud tänaseks üks Riigikogu liige, aga on olnud inimesi – nüüd saan kohe ette lugeda –, näiteks, "Riigikogu XIII koosseisu ajal riigikaitsekomisjoni määratud uued liikmed (kaks liiget) ei täitnud vastavaid nõudeid ja ei esitanud dokumente. Kolmas riigikaitsekomisjoni uus liige, kes jättis dokumendid esitamata, määrati seitsme kuu pärast teise alalisse komisjoni." Ehk siis, nagu ma ütlesin, juba eelmises Riigikogu koosseisus oli see probleem üleval ja seetõttu ongi see seadusmuudatus täna teie ees.
Tänan, auväärt esimees! Austatud keskkonnaminister! Maapõueseaduse § 62 sätestab maapõue kaitse põhinõuded. Selle kohaselt võib Keskkonnaministeerium lubada maapõue seisundit ja kasutamist mõjutavat tegevust teatud tingimustel. Tulenevalt sellest on era- ja munitsipaalomanduses oleva maaomandi kasutamise võimalused erinevate maardlate puhul, eeskätt pean silmas Põhja-Eestis paiknevaid graniidi-, lubjakivi- ja fosforiidimaardlaid, vägagi piiratud, tõsiseid raskusi on detailplaneeringute lõpuleviimisega. Kas teie arvates on võimalik leevendada eeltoodud kategooriasse kuuluvate maaüksuste kasutamise võimalusi? Olen rääkinud. Tänan! Praegu ei suuda riik kui maavara omanik paljudel juhtudel – kui mitte öelda, et enamikul juhtudel – öelda, millal ühe või teise kinnistu maapõues paiknevat maavara ammutama hakatakse. Toimub see viie, kümne või saja aasta pärast, kes teab. Kas teie arvates, härra minister, ei ole aga maaomanik õigustatud teadma, millal ammutatakse tema kinnistu maapõues olevat maavara? Seda lihtsalt selleks, et oma kinnistut arendada. Olen rääkinud.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud minister! Ma ütlen lihtsalt märkusena, et kui keskkonnakomisjonil oleks praegu olemas jahiulukikahjustuste kompensatsiooni määruse eelnõu, siis võib-olla oleks meil natuke selgem, kuidas selle eelnõuga edasi minna. Nii et kui see on võimalik, siis palun järgmistele komisjoni istungitele see eelnõu esitada. Aga minu küsimus puudutab seda, et Eesti jahimaa jaotatakse jahipiirkondadeks. Paragrahv 9 räägib jahindusnõukogust. Regionaalsed jahindusnõukogud moodustatakse jahipiirkondade baasil. Mida on seaduseelnõu algataja mõelnud regionaalsete jahindusnõukogude all? Kas need on maakondlikud nõukogud? Kas need on sellised regionaalsed nõukogud, nagu Keskkonnaametil on näiteks kolme maakonna peale üks esindus? Jahindusnõukogud saavad uue seaduse valguses väga raske rolli.
Hea kolleeg Viktor Vassiljev! Nagu sa mäletad, siis riikliku lepitaja, ütleme, ametivolitused ja võimalused tulid kõne alla just nimelt Pärnus toimunud komisjoni väljasõiduistungil. Senine riiklik lepitaja Henn Pärn juhtis tähelepanu, et riikliku lepitaja töö sisule peaks andma konkreetsemad raamid. Ta tõi näiteks, et mõnikord tulevad töövõtjad riikliku lepitaja juurde nõudmisega, et tuleb lubada streik välja kuulutada. Aga mida tähendab lepitamine, õigemini, mida tähendab lepitamise protseduur? Seni on meie suurepärane riiklik lepitaja Henn Pärn sellega hakkama saanud ja me saame streike üles lugeda ühe käe sõrmedel. Ma arvan, et meil on olemas see kogemus, mida lepitamine tähendab. See peaks tegelikult tähendama osapoolte lepitamist. Aitäh küsimuse eest! Riiklik lepitaja on kõrgem riigiteenija ja tema palk on seadusega kindlaks määratud. Me teame, et riigi esimese inimese palk on 5200 eurot. Riikliku lepitaja palk on koefitsiendiga 0,60 ehk see palk jääb natuke alla Riigikogu liikme palga. Selle seadusega, nagu ma ütlesin, me loome ka asetäitja-nõuniku koha ja see tähendab, et riiklikul lepitajal on oma kantselei.
Pigem on küsimus selles, et elektri hinna tõus sisendina võib olla erinev. Elektri hind muutub sõltuvalt turuhinnast ja milliseks see aasta lõpus kujuneb, on raske öelda. See on vaid prognoos. Ja võtta niisuguses olukorras vastu otsus, et selle tõusu me kindlasti katame – see on pigem eelarve kujundamise teema kui seaduse muutmise teema. Kultuurikomisjon on sel teemal ka Rahandusministeeriumiga mitmel korral kontaktis olnud. Meie arvates see teema tuleb tõstatada riigieelarve baasseaduse arutelul ja võib-olla ka riigivaraseaduse arutelul.
Suur tänu! Hea ettekandja! Kindlasti on valimisea langetamine üks väga huvitav ja tõsine küsimus, mis tuleb tõeliselt läbi debateerida, sest nii nagu kolleegid on siin öelnud, on sellel väga palju tahke. Me räägime, et 16-aastaselt on inimene juba täiskasvanu, aga vahetevahel tahavad ju 25- ja 26-aastased ikka veel olla isa-ema ülalpidamisel ja kaugeltki mitte täiskasvanud. Kuid kuna noorte valimisaktiivsus on väga väike, siis tekib mul ikkagi küsimus, kas see muudatus annab meile juurde suurt massi inimesi, noori inimesi, kes tuleksid valimiskastide juurde. Ma arvan, et põhiprobleem on selles, et see demokraatia pidupäev on muutunud väga paljudele inimestele mittepidupäevaks. Võib-olla me peaksime selles suunas palju tõsisemalt mõtlema?
Austatud aseesimees! Austatud Riigikogu, eriti austatud opositsioon, ärge jumala pärast vait olge! See veel puudus. Minu meelest on näide sellest, et opositsioon ei ole vait, ka see eelnõu. Aga nüüd asja sisu juurde. Ma ütlen selle debati kohta, et ma nõustun kõigi nendega, kes on siin pannud pahaks, kui näpuga näidatakse, et mis teie varem tegite. Ma ei pea ka seda õigustatud jutuks. Aga selle eelnõu kohta ütlen ma järgmist: ma usun, et Riigikogu langetas kunagi väga mõistliku otsuse ja tegu on väga arusaadava tekstiga. Ehk täna on meil selline seadusruum, kus maksuseadusi ei saa muuta nii, et see periood oleks lühem kui kuus kuud, kuid erandid on võimalikud. Ja nüüd tekib küsimus, millised need võimalikud erandid siis on. Ehk kui keegi tahab neid maksuseadusi muuta lühema perioodi jooksul, peab ta ära põhjendama, miks ta seda teeb. Nii ütleb kehtiva seaduse tekst. Kui mul õigesti meeles on, kasutatakse seal sõna "üldjuhul". See tekst, mis meie ette on toodud, ei muuda olukorda. Ja seda teavad väga hästi ka eelnõu autorid. Ka nemad ei too sinna sisse mingeid konkreetseid mõõtühikuid SKT, tööpuuduse või mille iganes kohta, sest nad teavad, et see ei ole reaalne. Paremini ei saagi seda seadust kirjutada. Nii ta on, see tuleneb seaduse loogikast. Ja ka kehtiva seaduse puhul on õigus minna kohtusse, kui keegi leiab, et need põhjendused, miks sellest kuue kuu reeglist kinni peetud ei ole, pole küllalt tugevad. Kohus otsustab, kas olid või ei olnud. Ja kui see tekst saaks seaduseks, siis oleks olukord õiguslikult täpselt samasugune. Ehk see seadustekst ei muuda kehtivat õigusruumi mitte sentimeetrigi võrra. Asjal on muidugi poliitiline pool: opositsioon ei tohigi vait olla ja peab ka selliseid eelnõusid esitama, et sellele teemale uuesti tähelepanu juhtida. Aga poliitilisel poolel on ka teine külg. Sellel valitsusel, kes tuli eelmisel sügisel võimule, oli valida, kas ta saab riielda selle eest, et ta mitte midagi ei tee, või ta saab riielda selle eest, et ta midagi teeb.
Tänan väga, proua juhataja! Austatud põllumajandusminister! Neli aastat tagasi otsustasite ühendada taimetoodangu inspektsiooni, piirkondlikud maaparandusbürood ning maaparanduse ehitusjärelevalve- ja ekspertiisibüroo ühiseks Põllumajandusametiks. Te tellisite enne liitumist igasuguseid uuringuid. Fontese eelmise aasta uuring aga näitab, et kõigi riigiettevõtete töötajate palgauuringu kohaselt olid Põllumajandusameti inimeste palgad tagantpoolt kolmandad ehk ühed väiksemad. Enne kui te asute järgmisi asutusi liitma, kas te analüüsite, kuidas on tegelikult kulgenud Põllumajandusameti ühendamine, kas sektori rahulolu on selle ühendamise tulemusel suurenenud, kui palju on riik sellest ühendamisest võitnud ja kui palju on kasvanud töötasu? Tänan, proua juhataja! Austatud minister! Idee võib ju iseenesest hea olla, aga sisuliselt on seal ametis siiski küllaldaselt probleeme, kas või näiteks maaparandusega. Te küll rõhutate alati investeeringute suurust, tegelik olukord on aga hoopis teine. Riigil on kohustus korras hoida 5437 kilomeetrit ühiseesvoole, aga eelmisel aastal hooldati ja sellel aastal hooldatakse vaid 6% sellest. Rahaeraldised on ääretult väiksed. Ees seisab 2014. aasta eelarve koostamine. Mitu protsenti olete kavandanud suurendada maaparandusobjektide korrastamiseks ettenähtud summasid? Loomulikult on teine küsimus see, kui palju selle ameti inimeste töötasu teie arvates võiks tõusta. Tänan, proua juhataja! Muie on üleliigne. Maaparandusbüroosid rahastati siis, kui mina minister olin, väga hästi. Aga minu kolmas küsimus on järgmine. Te olete planeerinud alates 1. juulist 2013 ühendada Jõgeva Sordiaretuse Instituudi ja Eesti Maaviljeluse Instituudi. Mis on sellise ühendamise eesmärk ja kui palju te olete planeerinud suurendada ühendatud teadusasutuse eelarvet? Kas ühendamisega töökohti kaotatakse või luuakse juurde? Kas tõesti tekib kahe vaese liitmisel teie arvates üks rikas?
Lugupeetud esimees! Austatud kolleegid! Selle aasta oktoobris saatsid 500 tervishoiutöötajat nii Riigikogu liikmetele kui ka Eesti Vabariigi valitsuse liikmetele avaliku pöördumise seoses haigekassa eriarstiabi hankega. Selles juhiti tähelepanu olukorrale, kus haigekassa eriarstiabi hanke esmaste tulemuste kohaselt võetakse 150 000 elanikult ära võimalus oma kodu lähedal Lasnamäel, aga ka näiteks kesklinnas, Sadama Medicumis saada kõrva-nina-kurguarsti ja silmaarsti ning Pirital ja Viimsis kardioloogi vastuvõtule, mida tasustab haigekassa (kokku üle 50 000 ravijuhtumi aastas). Lisaks on nendes piirkondades plaanis vähendada ka mitmete teiste eriarstide, nagu günekoloogi, ortopeedi, gastroenteroloogi ning pulmonoloogi tasuta vastuvõttude mahtu kuni 90%. Hoolimata sellest, et nii haigekassa kui ka Sotsiaalministeerium on saatnud avalikkusele sõnumi olukorra lahendamisest, on valdkonna spetsialistid veendunud, et kõikide nende nn lahenduste puhul on tegemist ajutiste ja erakorraliste meetmetega ning ravijuhtude drastilisest vähendamisest ei saa mööda vaadata. Seetõttu palume tervise- ja tööministrilt vastuseid järgmistele küsimustele. Esimene küsimus: "Kuidas Teie ministrina hindate haigekassa juhi soovitust Lasnamäe, Pirita ning Viimsi elanikele minna eriarsti vastuvõtule hoopis maakondadesse? Kas haigekassa rahastab ka lisanduvaid transpordikulusid?" Teine küsimus: "Millest lähtus haigekassa juhtkond hanke tingimuste koostamisel? Oli ju teada, et ka eelmisel hankeperioodil tekkisid Lasnamäe piirkonnas samad probleemid. Miks hästi tasustatav juhtkond ei suutnud ette näha seda olukorda?" Kolmas küsimus: "Kui kaua kestab ajutine kokkulepe, mille kohaselt hakkab Ida-Tallinna Keskhaigla pakkuma tasuta vastuvõtte alates 1. detsembrist kõrva-nina-kurguarsti ja günekoloogi erialal Medicumi kliinikus Punane tn 61?" Ja viimane küsimus: "Kuidas haigekassapoolne otsus suunata finantseeringud ja ravijuhud HVA haiglale parandavad meditsiiniteenuste kättesaadavust inimeste jaoks? K
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Te selgitasite oma ettekandes, et üksikisiku tulumaksu määra langetamine protsendi võrra on pikalt planeeritud, inimesed ootavad seda ja neid ootusi on vaja täita. Niisama põhimõttekindel ei ole teie ega ka <PARTY> olnud siis, kui tegu on olnud maksude tõstmisega. Seda on tehtud vaat et üleöö. Tuletan meelde näiteks käibemaksu tõstmist. Kas selline rapsimine ja täielik ebajärjekindlus poliitikas näitab seda, et teil on mõistus otsas, kuidas Eestis maksundust korraldada? Või milles probleem on?
Lugupeetud eesistuja! Austatud minister! Eesti Filmiarhiivis on üks filmilõik sellise uhke episoodiga, kuidas Konstantin Päts aastal 1938 jalutas üle vast avatud Pärnu Suursilla. Miks ma sellest räägin? Silla kohal ripub suur tammelehtedest pannoo, kuhu on Rooma numbritega kirjutatud XX. Natukene rohkem kui kahe aasta pärast on Eestil, Lätil, Leedul ja Poolal saja aasta juubel. Kas järgmise aasta eelarves on ka mõni summa, millega me püüaksime ehitada mõne suurepärase uue objekti vabariigi sünniaastapäevaks, eriti vabariigi sünnilinnas Pärnus?
Austatud minister! Mina ei hakka naerma – ma olen selle asjaga siin saalis olijatest küllap kõige kauem tegelenud ja tean neid keerdkäike, mis nende aastate jooksul nii Eesti kui Vene poole peal on vaja teha olnud, kaasa arvatud veeteede süvendamine nn Eesti väravas ja läbirääkimised selleks, et Eesti riigi laevad saaksid meie lipu all Vene territoriaalvetes sõita. Aga minu küsimus on selline: kas te võite kinnitada, et poliitilised probleemid kahe riigi suhetes on sellise lahenduse leidnud, et see ei ole takistus laevaliikluse alustamiseks? Arvatavasti see, et tasuvusanalüüs on tegemata, pole siiski ainuke põhjus.
Aitäh, austatud Riigikogu esimees! Me oleme korduvalt otsinud ka Riigikogu esimehega koos võimalust ühe olulise tähtsusega riikliku küsimuse aruteluks. Üks põhjus, miks me ei saanud seda plaanida 4. maiks, oli see, et sel päeval pidi olema Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni aruanne. Nüüd on need toodud kolmapäevaks. Kogu selle segaduse juures ma saan aru, et see on juhatuse ettepanek, mis meil praegu laual on. Nii et siis jääme selle ettepaneku juurde, kuulame Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni esindaja ära ja siis tulevad kolmandad lugemised. Kui see on juhatuse ja esimehe ettepanek, siis ei ole põhjust seda muutma hakata.
Aitäh! Hea minister! Te ütlesite, et see seaduseelnõu ei ole kuidagi eelarvega seotud, aga samal ajal minister Liina Kersna meil komisjonis ütles, et vajadus on juba kuni 50 000 lapseni välja arvutatud. Ehk kui me teame, et need 50 000 last, kellest Liina Kersna räägib, on ajutise kaitse saajad, kellel on eeldatavalt Euroopa poolt nõutud juurdepääs haridusele, mis tegelikult ütleb, et need ajutise kaitse saajad peavad samaväärsetel tingimustel võõrustava liikmesriigi kodanikega saama seda teenust. Siin on ka öeldud, et tagatakse nende laste puhul midagi enamat kui liikmesriigi kodanike puhul. See on siin seletuskirjas kirjas. Ma küsin, et kui suur see midagi enamat siis ikkagi on. 50 000 last. Ma arvan, et me siiski tahaksime teada, kui suured need summad on.
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Arengufondi eesmärk on toetada meie ettevõtlust, meie riiki nii, et me saavutaksime parema positsiooni kui teised riigid, teha seda paremini kui ettevõtlusega tegelevad organisatsioonid teistes riikides. Tahaksin esimese punktina tõsta üles küsimuse, kas me ei ole hakanud selles kontekstis liialt oma naba imetlema. Ettekandja jutust käis kergelt läbi, kui te tähele panite, väikene võrdlus naaberriikidega. Riigi pakutud riskikapital aastatel 2006–2012 oli Eestis 20 miljonit eurot, Lätis 57 miljonit eurot. Mida see tegelikult tähendab? Seda, et sellel alal me jääme lätlastest iga aastaga aina rohkem maha. Loomulikult me tahaksime lätlastest paremad olla. Põllumajanduses me võrdleme iga päev toetusi Euroopa teiste riikide omadega. Minu arvates peakski seadma eesmärgiks eelkõige võrrelda samu toetusi teistes riikides. Raha selleks, et toetusi suurendada, meil on. Hiljaaegu andis üks riigiettevõte Hiina majandusele otsetoetuse üle 30 miljoni euro, ja seda tagastamatu abi korras. Isegi kui me selle investeeringu, mida arengufond endast kujutab, kaotame, on see ikka mõistlikum kui Hiina majanduse toetamine. Teine tähelepanuväärne ettevõtmine on n-ö ettevõtluskeskkonna loomine. Juhin teie tähelepanu sellele, et riigieelarves pole arengufondil püsivat positsiooni. Nii palju kui mina tean, küsib arengufond igal aastal toetuseks 1,2 kuni 1,5 miljonit eurot. Ma arvan, et riigieelarves peaks arengufondil olema samasugune rida, nagu on teistel sihtasutustel, nagu on teatritel, näiteks. Aga mul on etteheide ka arengufondile endale. Ettekandja jutust käis läbi, et nendel on hea meel, kui osa nendest inimestest, kes Silicon Valleysse kolivad, mõtlevad ka Eesti peale. Ma arvan, et sellest on natuke vähe. Arengufond riskib natuke liiga palju sellega, et toetab uute ettevõtete tekkimisega liiga palju Silicon Valleyt – tinglikult öeldes Silicon Valleyt. Minu meelest ei analüüsi arengufond projektide valimisel küllalt kriitiliselt seda, kas nee
Head kolleegid! Igor pöördus ka minu poole sellele eelnõule allkirja saamiseks. Me rääkisime päris tükk aega ja jutuks tuli ka seesama saade, millest siin tänagi on juttu olnud, mis oli eetris detsembris ja kus Mihkel Kärmas intervjueeris Jüri Ratast. Igor ütles selle saatelõigu kohta, et see oli ebaeetiline. Õnneks olin ma seda näinud ja sain aru, et mina näen televisiooni teistmoodi. Mitte sellepärast, nagu mulle meeldiks, kui pisaraid välja kistakse. Aga miks ma arvasin teistmoodi kui Igor? Sest mulle tundus, et Mihkel Kärmas tegi oma intervjuud väga hästi ja professionaalselt, ning mina ei näinud seal midagi ebaeetilist. Tulen tagasi sinu esinemise alguse juurde, Igor. Sa alustasid Mihkel Kärmase intervjuust. Õnnetu kokkusattumuse tõttu juhtus nii, et paar nädalat hiljem, vana-aasta õhtul, oli jälle eetris intervjuu Jüri Ratasega. Teda intervjueerisid siis naljamehed. Kui sina ütlesid, Igor, et mitte keegi "Pealtnägija" tiimist, tehes seda intervjuud, ei tõusnud püsti ega tõmmanud juhet seinast välja ja nad olid seetõttu, ühesõnaga, kollektiivselt ebaeetilised, siis selle aastalõpuintervjuuga juhtus selline asi, et intervjuu ei olnud veel eetrisse jõudnud, see oli ainult Jüri Ratase kabinetis ära salvestatud, kui mulle helistas selle saate meeskonna esindaja. Ta ütles, et nad on kõik töötanud televisioonis 30 või rohkem aastat ning on näinud absoluutselt kõike, aga nii kohutavat intervjuud nagu see, mille nad sel päeval olid sunnitud üles võtma, ei olnud nad kunagi näinud. Ta ütles: "Meil on nii häbi ja sina, Maire, pead midagi tegema." See näitab, et selles organisatsioonis on omavahelise suhtlusega midagi väga halvasti. Kui mulle on vaja helistada ainult sellepärast, et mina julgen helistada peatoimetajale ja öelda, et kuule, Heidi, vaata see saade igaks juhuks ikka enne läbi, siis on seal nagu mingi lüli puudu. Ja see puudus on tekkinud aastakümnetega. Ma läksin televisiooni tööle 1983. aastal nii nagu Mariannegi. See oli selline aeg, kui mitte ükski väikene
Austatud eesistuja! Austatud parlamendiliikmed! Majanduskomisjon arutas seda seaduseelnõu oma 10. oktoobri istungil. Üldine meeleolu oli eelnõus sätestatud eesmärke mõistev ja toetav. Seetõttu otsustasime komisjonis konsensusega suunata see eelnõu siia saali esimesele lugemisele, see lõpetada ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrata järgmise töönädala teisipäeva kell 12. Arutelu komisjonis oli lühike. See keskendus sellele, et komisjon tegi eelmise istungjärgu ajal visiidi Narva Elektrijaamadesse. Puudutati turvalisuse probleemi, mis seondub elutähtsa teenuse toimepidevuse tagamisega. Komisjoni istungil osalenud Siseministeeriumi esindaja härra Tauno Suurkivi selgitas, nagu minister ütles, et see eelnõu reguleerib kehtivat olukorda, määrates kindlaks täpse õigusliku aluse seoses kohustusega tagada päästetöö tegemine oma territooriumil, järgides põhimõtet, et eriliigilistel objektidel päästetöö tegemise toetamise kohustus sätestatakse valdkondlikes seadustes. See pole pretsedent, seadusandja on päästeseaduse rakendussätetega juba kehtestanud vastavad sätted lennundusseaduses ja kaevandamisseaduses. Aitäh!
Aitäh! Ma ütlen teile veel kord, et uue korra ja kontseptsiooni järgi on riigieksami ülesanne ja funktsioon teistsugune, kui see oli siiani. Sellest lähtuvalt ei ole mõtet näpuga järge ajada, kas saadakse 1 punkt või 20 punkti, sest sisulist vahet siin ei ole. Ma tunnustan teie põhjalikke teadmisi matemaatikas, need on kindlasti põhjalikumad, kui minul ajaloolasena on. Aga tuleb aru saada, et eksam loetakse sooritatuks juba siis, kui on saadud 1% maksimaalsest tulemusest. Tänan väga! See ei ole küsimus, mida tuleks esitada teisel lugemisel, sest minu mäletamist mööda vastas sellele põhjalikult haridus- ja teadusminister esimesel lugemisel. Aga selle muudatusega tõepoolest asendatakse mõisteid, tehes seda selguse huvides, et oleks konkreetselt välja toodud, et koolis on direktor, õppealajuhataja ja õpetajad. Me lisasime sinna veel tugispetsialisti. Võib-olla oli see küsimus tingitud sellest, et omal ajal käis suur võitlus, et pedagoogi mõiste alla tuua ka tugispetsialistid. Ka see teema oli komisjonis arutelul. Selle probleemi lahendame sellega, et toome tugispetsialistid loetelus eraldi välja. Eelnõu algataja selgituse kohaselt on see ettepanek tehtud selleks, et valitseks suurem selgus, kellest me räägime, kui me räägime koolis töötavatest inimestest.
Tänan väga, proua juhataja! Austatud sotsiaalminister! Kõigepealt kasutan võimalust ja soovin teile edu selles ametis! Minu küsimused on adresseeritud teile kui Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ühele praegusele liidrile, kes on ministripositsioonil. Palgalõhe on Eestis teiste Euroopa Liidu riikidega võrreldes häbiväärselt suur. Sotsiaaldemokraadid on korraldanud parkides ja tänavatel üritusi, et juhtida tähelepanu palgalõhe vähendamise ja kaotamise vajalikkusele. Te kuulute nüüd valitsuserakonda. Kas teie arvates on läbi ruupori hüüdes tõhusam palgalõhe kaotamise eest võidelda kui valitsuses olles ja meetmeid võttes? Tänan väga, proua juhataja! Aitäh, hea minister, selle lubaduse eest! Minu teine küsimus ongi see, millisele tasemele te tahate jõuda märtsiks 2015. Milline peaks palgalõhe Eesti töövõtjate hulgas siis olema? Võib-olla on peale selle, et on see nõukogu moodustatud, teil ka mingi tegevuskava, millest te saaksite ülevaate anda? Tänan väga, proua juhataja! Aitäh, austatud minister, selle vastuse eest! 2% on tõesti väga vähe. Kui te nii väiksed eesmärgid püstitate, siis olukord tõesti väga kiiresti ei parane. Aga ma soovitan teile, et mõelge siis tõhusamad meetmed välja. Siin on veel üks probleem. Nimelt on näiteks oskustöölise tunnitasu vahe Põlvamaal ja Harjumaal umbes 23%. Kas sellega saaks tegelda see nõukogu või on teil mõni plaan ka selleks, et vähendada oskustööliste regionaalse tunnitasu lõhet või palgavahet? Nad teevad ju üle Eesti sama tööd, aga töötasu on erinev. Te ütlesite väga õigesti, et väike töötasu mõjub ka pensionile.
Hea eesistuja! Head kolleegid! Mäletatavasti menetlesime kevadel siin seaduseelnõu 447, mis kaotas ära eripensionid nendel, kes 1. jaanuarist 2020 liituvad politseiteenistuse, kaitseväeteenistuse või prokuratuuriga. Selle seaduseelnõu menetlemise käigus kerkis nende kaitseväelaste, politseiametnike ja piirivalvurite küsimus, kes on saanud teatud mõttes riigi ebaõiglase käitumise osaliseks, kuna just neil vähenesid pensioni n-ö väljamaksed seoses 2009. ja 2010. aasta majanduskriisiga ja tollasest pensionisüsteemist johtuvalt. Eelnõu 447 menetlemise käigus leppisime kokku, et võtame sealt välja selle osa, mis puudutab selle ajaloolise ebaõigluse likvideerimist, et saaks põhiideedega edasi minna, ja leppisime ka kokku, et algatame uue, eraldiseisva seaduseelnõu selle ebaõigluse likvideerimiseks. Täna olemegi jõudnud sellega siia. Tänasele esimesele lugemisele jõudis see eelnõu kõigi nende Riigikogu liikmete tahte tulemusena, kelle nimed äsja eesistuja siin ette luges, neid oli tervelt 34, aga kindlasti leidub siin saalis veel mõni inimene, kes tahab seda eelnõu toetada ja saab seda tahet väljendada edasise menetluse käigus. Eelnõu 667 on oma vormilt suhteliselt lühikene, väike ja kompaktne, mahtudes ära ainult poolteisele A4-leheküljele, aga oma sisult on kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seaduse ning politsei ja piirivalve seaduse muutmise seaduse eelnõu märgilise tähendusega. Selle eelnõu edukas menetlemine taastab usu Eesti riigi õiglusse paljude nende politseiametnike, kaitseväelaste ja piirivalvurite südameis, kes osalesid meie iseseisvuse taastamisel, trotsides võimalikke ebameeldivusi ja repressioone, mis oleksid võinud toimuda, kui ajalugu ei oleks arenenud meile meelepärases suunas. Usun, et enamik siin saalis mäletab 1990-ndate algust, kui riigis üritasid diktaati kehtestada organiseeritud kuritegelikud banded, pea iga ettevõtlusvaldkonda maksustas räkit, olukord riigipiiril oli Vene poole sagedaste provokatsioonide tulemusena ülipingeline ja kaitsevägi
Aitäh! Kui mina seda eelnõu vaatan, siis muidugi ma näen, et see loob ebaõiglust juurde. See loob olukorra, kus mõnedel Eesti kodanikel on tunduvalt rohkem õigusi kui teistel. Kuidas te nüüd selgitate? Inimene, kes on tulnud siia nõukogude ajal, kes on Eestis elanud alates 1991. aastast, või kes tuleb siia praegu Usbekistanist, Venemaalt, Armeeniast või ka näiteks Argentinast, teeb ära eesti keele eksami, teeb ära kodakondsuseksami, saab kodakondsuse, elab Eestis, maksab makse, saadab oma lapsed Eesti kaitseväkke, tema järsku ei ole usaldatav. Tema ei saa kahte kodakondsust, aga inimene, kelle vanaema võib-olla oli Eesti kodanik, kes Austraalias või Ühendriikides mõtleb, et aa, ma võtaks selle teise passi veel, siis ma saan lihtsamalt Euroopa Liidus reisida, tema nagu on tore. Tema on parem kodanik kui see teine, kes on Eestis kogu aeg elanud ja kes annab oma elu Eestile. Kuidas te seda ebaõiglust ikkagi enda jaoks põhjendate?
Palun kolm minutit lisaks. Aitäh, austatud juhataja! Hea Riigikogu! Eelnõu 190 on menetletud pikalt. Mitte küll kaks aastat, vaid napilt aasta – minu mäletamist mööda anti see Riigikogule üle mais 2020. Peamine põhjus, miks menetlusega nii kaua on läinud, peitub selles, et juba enam kui kümme aastat on tegeldud jäätmemajanduse probleemide lahendamise asemel peenhäälestusega. Ja mingil hetkel ei jäänud muud üle, kui öelda siit Riigikogu poole pealt, et aitab, ja küsida, kus on sisulised lahendused. See eelnõu andis võimaluse aruteluks, kuidas neid struktuurseid jäätmemajanduse probleeme, millele ka eelkõneleja viitas, võiks lahendada. Jäätmemajandus vajab struktuurseid muutuseid – muutuseid, millega annaksime nii võimaluse kui ka kohustuse jäätmevedu ja ümbertöötlemist korraldada neile, kes seda päriselt teha suudavad ja tahavad. Samuti tuleb riiklikul tasemel tegeleda süsteemselt lahenduste otsimisega jäätmete ringkasutusse võtmiseks, olgu see siis erinevate hangete kaudu või investeeringutena. Huvitav selle debati juures oli see, et sellega olid nõus kõik turuosalised – ettevõtjad, jäätmekäitlejad, jäätmevaldajad, omavalitsused, ministeerium –, kuid poliitiliste erimeelsuste tõttu ei ole me selle kännu tagant kuidagi minema saanud. Jäätmete ümbertöötlemise tehased vajavad kindlust, et jäätmevoog on stabiilne ning turg toodangule olemas. Eesti ei saavuta Euroopa Liidu seatud ringmajanduse eesmärke sinisilmselt lootes, et kõik laheneb turu jõul või võluväel kuidagi iseenesest. Probleemi lahendamisega tuleb tegeleda nii riiklikul kui ka kohalikul tasemel ning loomulikult peavad panustama ka ettevõtjad. Seaduseelnõus 190 sisalduvad peamiselt direktiivide ülevõtmisega seotud sätted, kuid tehakse mõni kukesamm ka struktuursemate muutuste suunas. Toon esile kaks muudatust: esmalt kohustus koguda biojäätmeid eraldi, ning teiseks väike täiendus kohalike omavalitsuste tööriistakasti läbirääkimisteks tootjavastutusorganisatsioonidega. Ma väga loodan, et käesolevas seaduses ol
Austatud härra juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Eile jäid teisel lugemisel vastamata mõned küsimused, mille tõstatas kolleeg Stalnuhhin. Ma püüan anda neile vastuse. Eelnõuga ei anta võimalust tuua kiirmenetluse korras Eestisse tippspetsialisti, kellele makstakse kahekordset Eesti keskmist brutokuupalka, mitte kõigile ettevõtetele, vaid neile, kes on usaldusväärsed ja ajalooga, on olnud Eestis registreeritud üle aasta ja kellel on selline majandustegevus, mis tõepoolest aitab kaasa Eesti majanduse arengule. Selleks peab § 106 kavandatava lõike 4 kohaselt olema täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: esiteks, äriühingul on vähemalt 65 000 eurot kapitali, mis on investeeritud äritegevusse Eestis; teiseks, äriühingu müügitulu on vähemalt 200 000 eurot aastas; kolmandaks, äriühingus töötavate isikute eest igakuiselt Eestis makstud sotsiaalmaks on võrdne vähemalt viiekordse Eesti aasta keskmise brutokuupalga suuruse tasu korral Eestis igakuiselt makstava sotsiaalmaksuga. Arutelu on tekkinud punkti 3 sisu üle. Äriühingus töötavate isikute eest igakuiselt Eestis makstud sotsiaalmaks näitab tegelikult makstud töötasude suurust. Sisuliselt tähendab punktis 3 sätestatu, et äriühingus tööl olevad inimesed peavad saama kokku vähemalt viiekordset Eesti keskmist brutokuupalka. See aga ei tähenda, et tööl peaks olema just viis inimest, kellest igaüks saab keskmist brutokuupalka, vaid võimalikud on eri variandid. Esiteks võib olla viis töötajat, kellest mõned saavad palka rohkem ja mõned vähem, kui on Eesti keskmine brutokuupalk, kuid kokku on nende palk vähemalt viiekordne Eesti keskmine brutokuupalk. Teiseks võib kõigi töötajate või mõne töötaja palk olla väiksem kui Eesti keskmine brutokuupalk, kuid nende palk kokku on vähemalt viiekordne keskmine brutokuupalk. Kolmandaks võib olla viiest vähem töötajaid, kellest igaühe või mõne palk on väiksem kui keskmine brutokuupalk, kuid nende palk kokku on vähemalt viiekordne Eesti keskmine brutokuupalk. Sama kriteerium on ala
Aitäh! Uus Riigikogu seaduseelnõude menetlemise kord ei anna täit ülevaadet, kas see eelnõu jääb ikkagi menetlusse. Mina loodan, et see eelnõu jääb menetlusse ja saab ka seadusena vastu võetud. Sa, Jürgen, selle eelnõu n-ö vedajana kaardistad neid inimesi, kes arvavad, et direktoritel võiksid olla tähtajalised töölepingud. Mina kuulun ka vist, nagu ma aru saan, Signe ja Priiduga samale poole joont. Aga mu küsimus on selline. Sa siin ütlesid ka oma sissejuhatavas sõnavõtus, et mida vähem koolijuht suhtleb kogukonnaga, seda rohkem ta arvab, et ta teeb oma tööd hästi, või midagi sarnast oli see jutt. Me teame loomulikult, et kogukonnaga koostööd ja kõike seda peab jälgima koolipidaja ja omavalitsus. Aga omavalitsusel võib ka vähem olla neid hoobasid, kuidas direktorit suunata, ma ei tea, et teda välja vahetada, võimalik ongi ainult ametist lahti tegemine, kusjuures reeglina läheb see vaidlus töövaidluskomisjoni ja kohalik omavalitsus saab lüüa. Äkki sa näed ka mõnda punkti, mida seaduses peaks muutma, et kohalikele omavalitsustele rohkem õigusi anda? Kuna sa, Jürgen, tõmbasid natukese siia poliitikat sisse, et sotsid on kogu aeg olnud töövõtja, mitte tööandja poolel, siis mina ütlen, et mina olen alati laste poole peal, lapsed ja kogukond ja see pool. See selleks. Aga kuna meil praegu on üksjagu riigikoole ja ka erakoolid on need, kes otseselt ju saavad oma koolitusloa kinnituse ja kõik ministeeriumilt, siis oskad sa öelda, kui palju riik teeb riigikoolide ja erakoolide juhtide üle järelevalvet ja kui palju neile neid nn arenguvestlusi tehakse? Need on juba praegu otseselt ju nende haldusalas, erakoolid ja riigikoolid, riigigümnaasiumid.
Aitäh! Ma palun vabandust, kui ma enne ebatäpselt vastasin. Nüüd ma sain selle küsimuse mõttest paremini aru. Nimelt oli selle seaduseelnõu esialgses tekstis, esimese lugemise tekstis välja toodud ka üks oluline muudatus. Kehtivas seaduses on nii, et kui omavalitsuses on mitu valimisringkonda, siis on täiendavalt olemas ka kompensatsiooninimekiri ehk nn üleomavalitsuslik nimekiri, nii nagu see on Riigikogu valimiste puhulgi. Algataja esitatud eelnõu üks säte näeb ette, et kompensatsiooninimekiri kaotatakse ära kõigis nendes tekkivates omavalitsustes ja ka olemasolevates omavalitsustes, välja arvatud Tallinnas. Algataja põhjendas seda sellega, et kui ühinevad erineva suurusega omavalitsused, siis töötab kompensatsiooninimekiri suuremate ühinejate nimekirjade ja kandidaatide kasuks. See oli algataja põhjendus. Tallinna osas aga algataja seda muuta ei tahtnud. Siit tuligi see sõnastuse erinevus. See tähendab, et kui praegu on kõigis omavalitsustes, kus on mitu valimisringkonda, automaatselt ka kompensatsiooninimekiri, siis juhul, kui see eelnõu praegusel kujul seaduseks saab, tekib olukord, kus Tallinnas on kompensatsiooninimekiri, aga teistel omavalitsustel seda ei ole. See on see sisu. Aitäh! Teisel lugemisel on ikka seesama seaduseelnõu 200 SE, nii nagu ta oli ka esimesel lugemisel. See tähendab, et esimese lugemise seletuskiri on ikka jätkuvalt eelnõu seletuskiri. Ilmselt oleks ülimalt ebamõistlik – Riigikogu peab aga tegutsema mõistlikult ja efektiivselt – lihtsalt kopeerida teise lugemise seletuskirja kogu esimese lugemise seletuskiri. Esimese lugemise seletuskiri on kõigile vabalt kättesaadav, te saate sellega jätkuvalt tutvuda. See on endiselt selle eelnõu seletuskiri, nii et kindlasti ei ole reegleid rikutud.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Parlamendi julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon kuulab lisaks julgeolekuasutuste regulaarsele ärakuulamisele ka Kaitseväe Luurekeskuse ülevaateid ja arutab oma istungitel selle töökorraldusega seonduvaid küsimusi. 2016. aastal toimus komisjonil arutelu luurekeskuse tollase ülema Kaupo Rosinaga. Komisjoni liikmed tundsid siis huvi, kas seadusandlikud normid, seadusandlik raamistik võimaldab luurekeskusel oma ülesandeid maksimaalse efektiivsusega täita. Selle diskussiooni tulemusena kooruski välja mitmeid asjaolusid, mis nõuavad ka seadusandja sekkumist, et riigi poolt riigi julgeoleku tagamiseks ellu kutsutud struktuuriüksus, mis töötab Kaitseväe koosseisus, saaks oma ülesandeid täita maksimaalse efektiivsusega ja õigustada maksumaksja raha panustamist oma ülalpidamisse. Kui valitseb olukord, kus riik on loonud riigi julgeolekut tagava struktuuriüksuse ja kulutanud selle varustamiseks küllaltki märkimisväärseid ressursse, aga samas pole andud sellele struktuuriüksusele piisavalt tööriistu oma töö tegemiseks, siis see on pehmelt öeldes ressursside raiskamine. Istungil saigi kokku lepitud, et luurekeskus kaardistab ära oma vajadused ja oma puudujäägid ning koostöös Kaitseväe Peastaabi ja Kaitseministeeriumiga esitatakse valitsuse kaudu Riigikogule eelnõu, mille eesmärk on teha korrektuurid Kaitseväe korralduse seadusesse, et olemasolevad vajakajäämised saaks likvideeritud. Vahepeal muutus valitsuse koosseis. Uus minister astus ametisse ja selle seaduseelnõu ettevalmistamine nii Kaitseväes kui ka Kaitseministeeriumis rauges. Aktiivsemalt asuti taas selle kallale eelmisel aastal. Kuna on tegemist eelnõuga, mis käsitleb riigi julgeolekut, aga samuti väga olulist teemat – isikute põhivabaduste ja -õiguste tagamise meetodeid ja meetmeid, siis oli eelnõu arutelu Vabariigi Valitsuses ja valitsuse julgeolekukomisjonis mõnes mõttes küllaltki intensiivne ja samas ka aeganõudev. Paralleelselt tegelesid eelnõuga edasi ka Riigikogu
Austatud Riigikogu esimees! Kuidas? Väga meeldiv! Head kolleegid! Debatt Euroopa ühtsele kriisilahendusnõukogule laenu andmise eelnõu üle toimus rahanduskomisjonis 21. märtsil. Dialoogipartneriks oli samamoodi rahandusminister Sven Sester. Nagu minister mainis, on selle eelnõu eesmärk võimaldada laenu andmist Euroopa ühtsele kriisilahendusnõukogule. Laiem eesmärk on vältida kriise, mis võivad pangandussektoris tekkida. Küsimused, mida esitasid nii <PARTY> saadikud kui ka teised rahvasaadikud saalis, olid väiksemal või suuremal määral ka meil komisjonis arutuse all. Tõsi, debatt nii laiaks ei kiskunud, kuigi komisjonis ei ole mingeid piiranguid, erinevalt Riigikogu saalist, kus me peaksime püsima ühe eelnõu raamides. Ma markeerin siiski ära need teemad, mida me komisjonis puudutasime. Analoogselt just lõppenud vestlusega rääkisime komisjonis, kuidas kajastub kriisilahendusnõukogule antav võimalik laen riigi võlakoormuses. Kinnituse selle kohta, et Eurostat seda võlakoormuse hindamisel ei arvesta, andis algataja ka komisjoni liikmetele. Tekkis küsimus, kus seda laenu kasutada võib. Seda krediidiliini eraldatakse ainult konkreetsele pangale konkreetse riigi territooriumil. Veel tekkis küsimus, et kui realiseerub olukord, et on vaja laenu anda, kas vahendid eraldatakse siis reservidest või eelarvest. Nagu minister siin pikalt seletas, siis jah, see eraldis peaks tulema likviidsusreservist, aga selle vajaduse realiseerimise võimalus on ülimalt minimaalne. Vastuseks eespool kõlanud küsimustele ütlen, et on veel kolmas reserv, mis on osa riigieelarvest ja mis on Vabariigi Valitsuse reserv. Nii et lisaks stabiliseerimisreservile ja likviidsusreservile on ka Vabariigi Valitsuse reserv ettenägematute kulude katteks. Kui ma ei eksi, siis sel aastal on see nõks alla 50 miljoni euro. Kes osalevad selles mehhanismis ja nõukogus? Kokku osaleb 19 euroala riiki. Milliseid panku see puudutab? Kuigi see sai siin ka vastuse, kordan veel üle. Eestis jäävad välja filiaalid, nagu Nordea j
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Minu küsimusele vastasite, et vahet pole, kes eelnõuga välja tuleb. Samas, peaminister Jüri Ratas räägib igal sammul siiralt, kui oluline on koostöö ja kui tähtis on, et iga Riigikogu liige annaks panuse, et Eesti riik toimiks hästi. Kas teile ei tundu, et sellise sammuga, mis te nüüd teete, ei näita te Eesti rahvale tegelikult otse kätte ära, et te üldse ei arvesta opositsioonierakondade ettepanekutega ja põhimõtteliselt sõna otseses mõttes kaaperdate neid?
Aitäh, härra juhataja! Austatud minister! Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses on kehtestatud meetmed, toetamaks erivajadusega lapsi tavaklassis. Tõepoolest võib laste vähesuse tõttu või muudel põhjustel olla vajalik ja võimalik kaasata erivajadusega lapsi tavaklassi töösse. Kolleeg Mailis ütles mulle, et paljudes riikides pidi väga edukalt kasutusel olema abiõpetajate ja õpetaja abide tugi. Siit ka küsimus: millal meie jõuame ükskord niikaugele, et õpetaja abi on olemas ka tavaklassis, kus on üks või enam haridusliku erivajadusega last?