EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, austatud esimees! Lugupeetud peaminister! Me oleme palju kuulnud seda juttu, et elekter on kallis. Elekter on Euroopas kallis ja on Eestis kallis ja nii ta on, ongi kallis kaup. Seda me ei peaks tegelikult rääkima, sellepärast et kui me hakkame võrdlema elatustaset täna Eestis ja teiste Euroopa Liidu riikide vahel, siis kahjuks oleme täna ja meie inimesed oluliselt nõrgemas seisus ja väiksemate palkadega kui need, kellega meid võrreldakse. Nii et seda me ei peaks väga kõva häälega rääkima. Aga enne minu küsimus peaministrile selles osas, mis puudutas EstLink 3, siis oli juttu, et jah, teie ei taha ühendusi, tahate ära lõhkuda, mingi selline sõnastus kuidagi oli. Ma ei tea, kes need teie on, aga kahtlemata mina toetan seda, et meil on olemas energiaühendused nii Soomega, Euroopaga kui ka Venemaaga. Mida rohkem on ühendusi, seda stabiilsem on meie elektrivõrk. Aga tulles tagasi küsimuse juurde, mis mul enne oli, et kuidas see aitaks meid. Kui ma vaatan praegu sellist lehekülge nagu electricityMap, reaalajas Euroopa erinevad energiaülekanded riikide vahel, siis me hetkel võime näha sellist asja, et Soomest tuleb hetkel 1,03 gigavatti energiat Eesti poole, mille CO2 jalajälg on 158 grammi CO2 heidet ühe kilovatt-tunni kohta. Vaatame nüüd siis huvitavat anomaaliat, kuhu siis Eestis täna energia välja läheb. Hetkel läheb energia välja Eestist Venemaa poole 857 megavatt-tundi ja selle süsiniku jalajälg on 644 grammi CO2 kilovatt-tunni kohta. Ehk siis tegelikult me toome sisse praegu Euroopast või Soome poolt väikese süsinikusisaldusega energiat ja tegelikult saadame Eestist iseenda põlevkivienergia välja, vähemalt selline on järeldus. Kui see on ümber lükata või see jama on, siis ma palun peaministri ametnikel mulle kirjalikult saata selle põhjendus. Ja kui vaata edasi, palju me ka praegu hetkel Eestist välja Läti poole saadame, siis Lätti läheb hetkel välja selle rakenduse järgi 69 megavatti ja ka just siis ilmselt põlevkivienergiat, kuna siin on ka 644 grammi CO2
Tänan! Lugupeetud härra minister! Tõepoolest, igasugune kaevandamine ja maapinnast allapoole minek on seotud väga teravate küsimustega. Me mäletame, et omal ajal sai sellest alguse terve Eesti iseseisvusliikumine. Eks see ole jätkuvalt nii. Ma ei tahaks küsida nii, nagu kolleeg Ernits, et kohe-kohe hakatakse midagi kaevama. See viidatud põhjustel nii lihtne ei ole. Ma mäletan, et mingi aeg tagasi oli probleem, et me isegi ei tohtinud uurida seda, mis meil maapõues on, me ei tohtinud puurauke teha, et teada saada, mis meil seal on, see oli peaaegu võrdsustatud kaevandamistegevusega. Kõigepealt peab aga teada saama, mis meil üldse on, ja siis saab edasi minna. Kas nende põhialustega seadustatakse või saab üldse võimalikuks täpsemalt ära kirjeldada, mis ja kuidas meil olemas on? Siis saaks edasi liikuda sellega, mida oleks üldse võimalik teha.
Aitäh, lugupeetud minister! Teie vastused on täna nii lakoonilised, kõhnad ja kidurad. Jääb üle ainult imestada teie kidakeelsuse üle. Aga te ütlesite, et riik ja kirik on lahus, ja põhjendasite sellega kaplanaaditeenistuse koondamist ja likvideerimist Kaitseväe juurest. Kas siis seni kõik eelmised valitsused, kus <PARTY> on osalenud, ja ka teie, küll teise ministri ametipostil, olete tegutsenud valesti, kui te aastaid-aastaid pidasite seda oluliseks ja rahastasite seda? Kas tegemist on tõesti riigi raha ebasihipärase kasutamisega ja nüüd lõpuks langetame me mõistliku ja õige otsuse ning lahutame riigi kirikust? Teiseks, Jaak Aab ja ka kultuuriminister on mõlemad olnud kriitilised nende kärbete suhtes, vähemalt on nad meedias väljendanud oma kriitikat ja öelnud, et te peaksite need ümber vaatama. Kas nad väljendasid oma arvamust ka valitsuses, kui arutati riigi eelarvestrateegiat, ja kuidas nad käitusid?
Hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Annan teile ülevaate rahanduskomisjonis toiminust enne Vabariigi Valitsuse algatatud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu esimest lugemist. Rahanduskomisjon arutas seda eelnõu 27. septembril. Algatajate esindajatena tutvustasid eelnõu Rahandusministeeriumi tolli- ja aktsiisipoliitika osakonna juhataja Marek Uusküla, peaspetsialist Lauri Lelumees ja fiskaalpoliitika osakonna analüütik Kadri Klaos. Eelnõu näeb ette kehtestada intensiivselt gaasi tarbivatele ettevõtjatele maagaasi soodusaktsiisi määr, mis on 11,30 eurot 1000 m3 kohta. 2019. aastal on maagaasi aktsiisi tavamäär 63,31 eurot 1000 m3 kohta. Soodustus ei laiene ettevõtjatele, kelle põhi- või kõrvaltegevusala on elektrienergia, gaasi, auru või konditsioneeritud õhuga varustamine. Teise muudatusena näeb eelnõu ette jätta ära aastateks 2019 ja 2020 planeeritud alkoholi aktsiisimäärade tõus. Selle muudatuse eesmärk on vähendada täiendavat survet piirikaubanduse hoogustumisele ja sellest tulenevat aktsiisitulu alalaekumist. Teemad ja küsimused komisjonis olid järgmised. Küsimus: kui palju on neid ettevõtteid, kes kasutavad gaasi soodustatud aktsiisimääraga ning kui palju on nendes ettevõtetes töötajaid? Vastus: 11 ettevõtte puhul eeldatakse, et nad taotlevad soodusmäära rakendamist. Töötajate arv potentsiaalselt seda soodustust taotlevates ettevõtetes on umbes 45–362 töötajat, mis teeb keskmiselt 134 töötajat ettevõtte kohta. Küsimus: milline oli loogika, kui aktsiisimäära alandati 63,31 eurolt kuni 11,30 euroni 1000 m3 eest? Vastus: 11,30 on Euroopa Liidu miinimumtasand. Küsimus: kas on olemas analüüs alkoholiaktsiisi laekumise kohta ning kui suur on alalaekumine võrreldes planeerituga? Vastus: võrreldes suvise majandusprognoosiga on laekumine käesoleval aastal väiksem 32 miljonit eurot, järgmisel, 2019. aastal 26 miljonit eurot. Küsimus: kas nende muudatuste ja mõjudega on arvestatud tuleva aasta riigieelarve sea
Austatud kolleegid! Toon teieni menetluse käigu, kuidas see nägi välja väliskomisjonis. Riigikogu 66 liikme poolt 9. märtsil algatatud Riigikogu avalduse eelnõu 195 menetlusse võtmisel nimetas Riigikogu juhatus juhtivkomisjoniks väliskomisjoni ning määras muudatusettepanekute tähtajaks 10. märtsi kell 12. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Väliskomisjon arutas Riigikogu avalduse eelnõu oma 10. märtsi istungil. Eelnõu tekstis on tehtud keeletoimetaja ettepanekul mõned keelelised parandused. Väliskomisjon tegi konsensusega järgmised menetluslikud otsused: teha Riigikogu juhatusele ettepanekud võtta Riigikogu avalduse eelnõu 195 Riigikogu täiskogu teisipäeva, 15. märtsi päevakorda, viia läbi eelnõu lõpphääletus ning eelnõu avaldusena vastu võtta. Väliskomisjoni ettekandjaks eelnõu esimesel lugemisel nimetati komisjoni aseesimees Enn Eesmaa. Riigikogu avalduse eelnõu 195 arutatakse vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 154 lõikele 3 ühel lugemisel. Eelnõu seadusena vastuvõtmiseks on nõutav poolthäälteenamus. Ma tänan!
Tere varahommikust! Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Advokatuuriseadusega on kõik hästi, selle kohta komisjonile ettepanekuid ei laekunud. Õiguskomisjon arutas seda eelnõu 13. novembril ja 15. novembril. Komisjon tegi neli parandusettepanekut. Kaks neist on sisulised, parandati tsiviilkohtumenetluse seadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku. Samuti muudeti eelnõu pealkirja ja seaduse jõustumise tähtaegu. Kõik otsused võeti vastu konsensusega ja tehti ettepanek, et juhul kui teine lugemine lõpetatakse, siis saata eelnõu kolmandale lugemisele.
Austatud juhataja! Head kolleegid! Reformierakonna fraktsioon toetab veeseaduse muutmise seaduse eelnõu vastuvõtmist. Seaduse muutmine teeb kahtlemata seaduse paremaks. Muudetud veeseadus lubaks majandus- ja kommunikatsiooniministril muu hulgas algatada supelranda teenindava kaldaga püsivalt ühendamata kuni 60 ruutmeetrise ehitisealuse pinnaga spordi- või puhkerajatise hoonestusloa menetlust ja anda ka hoonestusluba. Ta ei pea enam sellest keelduma, kui samal ajal on pooleli maakonnaplaneering. Seaduse jõustumisel võib minister näiteks algatada lastele liulaskmiseks mõeldud elevandi Pärnu rannavette paigutamise menetluse vaatamata pooleliolevale maakonnaplaneeringule. Paraku ei muuda Pärnu nn kuurordielevanti puudutav veeseaduse muutmise seaduse eelnõu arvamuste küsimisega seonduvat. Veeseaduse § 227 lõige 2 ütleb ühemõtteliselt, et hoonestusloa menetleja teeb ettepaneku hoonestusloa menetluse algatamiseks või algatamata jätmiseks pärast Keskkonnaministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Siseministeeriumi, Veeteede Ameti, Lennuameti ja Muinsuskaitseameti arvamuse saamist. See sõnastus on valitsuse esitatud eelnõus jäänud samaks. Pärnu kuurordielevandi tarvis on kõik kooskõlastused olemas. Näiteks Lennuamet andis elevandile oma kooskõlastuse juba 18. oktoobril 2013. aastal. Samal ajal on Lennuameti ja ka näiteks Kaitseministeeriumi seos kuurordielevandiga üsna küsitav. Enamgi veel, kõik seaduses nimetatud asutused on valitsusasutused, seega seadusandja reguleerib seda, kuidas valitsus peab iseenda sees dokumente liigutama. Ilmselt ministrite vahetusest tingituna, aga võib-olla ka tingituna soovist kuurordielevandi probleemi lahendamiseks võimalikult vähe seadust muuta jääb võimalike uute elevantide vette ehitamisel kehtima Lennuametilt ja Kaitseministeeriumilt arvamuse küsimise nõue. Leian, et seadus võiks jätta arvamuse avaldajate ringi lahtiseks, seda enam, et seaduse järgi ei pea arvamusi küsima mitte taotleja, vaid hoonestusloa menetleja, kelleks on seaduse järgi Majan
Aitäh! Austatud minister! Ka komisjonis me arutasime palju, milliseks need erinevad maamaksud kujunevad. Sealt jäi selline arusaamine, et erinevalt tsoonipõhisest lähenemisest, mis on täna, määratakse tulevikus iga kinnistu väärtus eraldi. Ehk kui me räägime erineva väärtusega elamukruntidest või erineva väärtusega põllumaadest, väärtuslikest ja väheväärtuslikest, siis see maamaksuerisus ei tule sealt välja mitte maamaksuprotsendi, vaid just selle maamaksuväärtuse kaudu. Ehk tegelikkuses see väärtuslik põllumaa ikkagi saab kõrgema maksu. Või saime me komisjonis valesti aru?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Mul on enda ja veel üheksa Keskerakonna fraktsiooni liikme nimel üle anda arupärimine põllumajandusminister Helir-Valdor Seederile. Arupärimise sisu on lemmikloomade registri asutamine. Mitmel loomakaitseühingute, omavalitsuste ja Põllumajandusministeeriumi esindajate kohtumisel on jutuks tulnud hulkuvate loomade arvu vähendamine ja et Põllumajandusministeeriumi haldusalasse tuleks luua lemmikloomade register ning kehtestada nii koerte kui ka kasside mikrokiibiga märgistamise ja riiklikku registrisse kandmise kohustus. Praegu on lemmikloomade üle arvestuse pidamine jäetud kohalike omavalitsuste ülesandeks, kusjuures ei ole ette kirjutatud, et lemmikloomad peaksid olema ka märgistatud. Nagu ikka, takerdub asi rahapuuduse taha. Siinkohal ongi meil neli küsimust. Põllumajandusministeerium väidab, et puudu on 131 000 eurot. Kui kaua siis selline olukord veel kestab? Omavalitsustele on muutunud selline lemmikloomade üle arvestuse pidamine tegelikult lisakohustuseks ja see ei olegi nagu ülesanne, millega nad tegelema peaksid. Loodame väga, et Põllumajandusministeeriumis või nende haldusalas on selline kompetents olemas, et nad saaksid selle võimalikult kiiresti ära lahendada.
Austatud aseesimees! Lugupeetud kolleegid! Ma arvan, et seoses tänase tähtsa päevaga ma säästan teid oma 45-minutilisest täisuhkest kõnest. Piirdun kõigest memoga, et lihtsalt juhtida teie tähelepanu mõningatele aspektidele, mis loomuldasa tõukuvad eespool kirjeldet ja nimetet kultuurilehe sisust, kus vastavate valdkondade kunstnikud, spetsialistid ja kuraatorid on pannud kirja omi mõtteid ja emotsioone lähtuvalt Kultuuriministeeriumi lähiviisaastaku baasteosest "Kultuuripoliitika põhialused". Ma tahaksin juhtida teie tähelepanu sellele, et eksisteerib üks väga ränk tõbi, üks hirmus haigus. Rahvusvaheline meditsiin tunneb seda kui CAD-sündroomi. See peaks olema creativity addiction disorder ehk tõlgituna siis vahest "loomesõltuvus". See on üks kummaline seltskond, need loomesõltlased. Ja ma tean, millest ma räägin, sest ma ise kuulun ka ilmselt sellesse riskirühma. See on väga tõsine ja raske kuluga tõbi. Ravi sellel peaaegu puudub ja üldjuhul saadakse nakkus varajases eas jne. Nii et see on üks kummaline seltskond, need loomesõltlased. Nad on praktiliselt sellised inimtüübid, et peksa või kaikaga või kulda üle, ega seal suurt vahet ei ole, nad ei jäta. Tähendab, nad loovad ikka, nii või teisiti. Piltlikult öeldes, et rebi või neljaks, aga see tükk, mille külge suu jääb, kipub ikka laulma. Lähiajaloost me mäletame ju küll, kuidas lauldi, loodi, joonistati, maaliti nii sõjavälja kaevikutes kui ka surmalaagrites. See on see seltskond, kelle mõningatest mõtetest ma tegin meelevaldselt väljavõtteid, et juhtida teie tähelepanu ühele küllaltki kurioossele fenomenile, mida tavaline kunsti- ja kultuuritarbija ei kipu võib-olla nägema või ei hakka sedapidi mõtlema. Lubatagu tsiteerida siis Sirpi. "... võiks see tähendada seda, et kunstipublik ei pea piinlikkust tundma, et tema tarbitav kunst on sündinud tegija sotsiaalsete tagatiste või töö eest makstava tasuta." "Kindlasti ei taha ma kallutada siinset sõnavõttu pikaldaseks versiooniks hüüatusest "andke raha!". Tahan juhtida
Tere! Olen ma kuulda? Jah. Lugupeetud esimees! Head Riigikogu liikmed! Vabariigi Valitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu (310 SE) arutelu toimus maaelukomisjonis 15. märtsil 2021. aastal. Arutelule olid kutsutud maaeluminister Urmas Kruuse, ministri nõunik Evelin Oras, Maaeluministeeriumi kalanduspoliitika ja välissuhete asekantsler Siim Tiidemann, kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome ning õigusosakonna juhataja Geir Veski ja sama osakonna peaspetsialist Karina Torop. Kuna minister tegi juba ülevaate seaduseelnõust, siis ma seda sisu ei hakka üle kordama, aga teen maaelukomisjonis toimunust toimunud arutelust väikse ülevaate. Kõigepealt, maaeluminister Urmas Kruuse andis ülevaate Vabariigi Valitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse (310 SE) eelnõust. Ta märkis, et eelnõu eesmärk on merevee siseveekogudel kutselise kalapüügiga tegelevate isikute võrdne kohtlemine Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (edaspidi EMKF) toetuste andmisel. Kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome tutvustas eelnõuga tehtavaid muudatusi. Ta märkis, et kehtiv Euroopa Liidu määrus reguleerib kalapüüki merel, kuid Eesti soov on laiendada resolutsiooniga kalapüügile siseveekogudel. Ain Soome tutvustas eelnõuga tehtavaid tehnilist laadi muudatusi, mis puudutavad EMKF-i kogukonna juhitud kohaliku arengu toetusmeetmes ette nähtud vahendite jaotuse perioodi pikendamist EMKF-i toetuse taotluste hindamisel, paremusjärjestuse moodustamist ja riigiabi andmist. Siis järgnesid komisjoni liikmete küsimused. Kõigepealt komisjoni esimees Tarmo Tamm tundis huvi siseveekogudel kehtiva regulatsiooni vastu. Ain Soome nentis, et seni puudus alus toetuse andmata jätmiseks, kui kutseline kalur pani toime tõsise rikkumise kalapüügil siseveekogul. Euroopa Liidu reeglid kehtivad üksnes kalapüügile merel. Komisjoni aseesimees ... kuidas liigitada väljendit "toetusetaotluse vastuvõetamatus". Ain Soom
Hea ettekandja! Ma hindan väga sinu soovi kool valimispropagandast kõrvale jätta, aga ma julgen arvata, et kui sinna sihtgrupp tekib, küllap siis sinna ka propaganda tuleb. Me ei saa ju vastu võtta seadust, et vanadekodus on valimispropaganda lubatud ja koolis keelatud. Kas see ei ole ikka nagu sekski? Kui mina kasvasin, siis oli koolis seksist rääkimine keelatud, nüüd on seksuaalkasvatus juba alates 6. klassist. Mina julgen küll arvata, et just see, kui koolis poliitikast ei räägita, kasvatab meile ebateadliku ja manipuleeritava valija. Võib-olla võiks julgelt öelda, et koolis ongi vaja poliitikast rääkida. Ma usun, et ka 16- ja 17-aastased on nii arukad, et teevad ruttu selgeks, kes räägib lolli juttu ja valetab ja kes mitte. Kuidas sa kommenteerid sellist võib-olla veidi ebaharilikku lähenemist?
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Keskkonnakomisjon arutas antud eelnõu 23. septembril. Komisjoni liikmetest puudus Kalle Palling, kõik ülejäänud olid kohal. Lisaks olid kutsutud Keskkonnaministeeriumi asekantsler Kaupo Heinma ja keskkonnakorralduse osakonna peaspetsialist Eva Suurkaev. Algataja andis meile üsna põhjaliku ülevaate, nagu ka hetk tagasi siin kõnepuldis, seda ma kordama ei hakkaks. Külalistest ütles Kaupo Heinma, et ministeerium nõustub, et Ida-Virumaal kogutakse kõige rohkem keskkonnatasusid ja keskkonnamõju on seal kõige suurem ning keskkonnaprogrammi täitmiseks on vaja raha leida. Valitsus ja Riigikogu saavad otsustada, kuhu kasutamata osa keskkonnatasudest jagada. Ministeerium ei toeta mõtet, et siduda keskkonnatasud Ida-Virumaa programmiga. Ida-Virumaale jõuab tagasi rohkem, kui eelnõu seletuskirjas on välja toodud, sinna suunatakse näiteks raha ka vanade poolkoksi ja põlevkivi aheraine mägede korrastamiseks. Riigieelarve raha kasutatakse ka sealt kokkukogutava vee puhastamiseks. Ei saa öelda, et raha ei jõuaks sinna tagasi. Ei tohi juhtuda aga see, et kohalikud omavalitsused ei oska etteantud rahaga midagi ette võtta ja tehakse seda, mis ei ole keskkonnale suunatud ega jätkusuutlik. Keskkonnatasud ajas vähenevad ja eelnõus toodud rahastusmudel ei ole kokkuvõttes jätkusuutlik. Komisjoni liikmed üldiselt nõustusid sellega, et Ida-Virumaa investeeringuid tuleb igal juhul suurendada, see on oluline küsimus, aga antud lahendus ei ole kõige parem. Ida-Virumaa programm ei ole keskkonnaprogramm, see on regionaalne programm ja sinna tuleks ka muud raha suunata. Keskkonnatasude raha võiks minna väga selgelt keskkonnaprojektide rahastamiseks. Konsensuslikult otsustati tuua see eelnõu täna siia suurde saali arutlusele. Algul otsustati konsensuslikult panna ettekandjaks Riho Breivel, aga kuna ta otsustas keskkonnakomisjonist edasi liikuda, siis ma võtsin selle ettekande enda peale. Aitäh! Aitäh! Ei, keskkonnakomisjonile lisaprognoose esitatud ei ole. V
Aitäh, härra juhataja! Austatud minister! Koalitsioonileppe põllumajanduspoliitika osa on kindlasti pettumus paljudele. Te oma eelmises vastuses jõudsite natuke rääkida ka sellest, et seal mõned punktid räägivad ergutusmeetmetest ja eksporditurgude otsimisest. Just seakasvatusega seoses on see teema hästi teravalt üleval. Võib-olla kommenteerite seda sektorit laiemalt? Seon sellega veel säärase küsimuse, mis puudutab Kehtna valla juhtumit. Ma arvan, et see, mis edasi saab, ei ole ainult põllumajandusministri, vaid laiemalt kogu valitsuse asi. Tööle on rakendatud värske riigihaldusminister. Ma loen, et tema vastutusvaldkonda kuulub ka kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine. Kas te Kehtna vallas toimuvat olete temaga arutanud? Milline on valitsuse seisukoht selle juhtumi kohta?
Aitäh, härra eesistuja! Austatud kõneleja, tänan ettekande eest! Minu küsimus on selline. Eestil on olnud plaan koondada eri julgeolekuvaldkondade kõrgharidus ühtsesse õppeasutusse. Seda mõtet Sisekaitseakadeemia Narva viimine ei kanna. Ühtsetel alustel olev kõrgkool on oluline laiapinnalist riigikaitsekontseptsiooni silmas pidades. On viidatud ka sellele, et Sisekaitseakadeemia viimine Narva tuleneb turvapoliitilistest aspektidest, kuivõrd kõrgkooli ülesanne on eelkõige õpetada välja professionaalseid spetsialiste, kes hakkavad kujundama Eesti julgeolekut ja turvalisust. Kas Sisekaitseakadeemia viimine Narva on julgeolekupoliitilistest aspektidest lähtudes põhjendatud ja õigustatud? Sellele te küll juba vastasite, aga võiks täpsemalt.
Kui te olete Liibanoni ajalooga kursis, siis te kindlasti teate, et olukord on täna võrratult parem kui näiteks 1970-ndate lõpus või 1980-ndatel. Eesti kaitseväelased Liibanonis ei osale otseses lahingutegevuses, neil ei ole olnud otseseid lahingukontakte. ÜRO rahuvalvemissioonide ehk sinikiivrite missioonide eesmärk kriisipiirkondades on olla nähtav ja ennetada konflikte. Jah, seal on mingisuguseid rühmitusi, paljud neist ei ole mitte poliitilised, vaid kriminaalsed, aga piirkonnas, kus on ÜRO rahuvalvajad, on eelkõige just nimelt selle nähtavuse ja heidutuse põhimõttest lähtudes asi suhteliselt rahulik. Aja kokkuhoiu mõttes võiksin vastata, et komisjon seda küsimust ei käsitlenud. Aga ma proovin kiire vastuse anda. Loomulikult, igasugune missioon on ainult kasuks, see toodab eelkõige kogemusi. Missioonil käinud sõdur on Eestisse tagasi tulles potentsiaalselt hea instruktor, kes saab hakata ajateenijaid välja koolitama. Jah, paraku on enamik missioone olnud soojas kliimavöötmes, arktilistes tingimustes meil missioone pole olnud, ka talviseid missioone pole üldse mitte olnud. Aga vastus on see, et iga missioonil käinud sõdur on mitu korda kogenum kui missioonil mittekäinud sõdur. Ma ei räägi lihtsustatult tulistamisoskusest, vaid sellistest asjadest nagu lahingustress, sellega hakkama saamine ja kõigest sellest. Sa võid olla nii treenitud kui tahes, aga alles lahingus saad sa tõeliselt teada, mis asi see päris lahing on.
Hea juhataja! Head kolleegid! Kultuuri- ja keeleinimesena mulle meeldib, kui ka õiguskeelt rikastatakse ja lisaks peibutuspartidele võiks olla meil ka selline termin nagu hirmutuskotkad. See oli X Riigikogus, kui me Riigikogu delegatsiooniga käisime Prantsusmaal ja kohtusime sealse Rahvusassamblee liikmetega. Seal ma kuulsin esimest korda, et mitmesaja-aastases vabariigis on hea traditsioon, et Rahvusassambleesse jõutakse läbi neljakihilise ehk neljatasandilise omavalitsuse. Ja Prantsusmaal on teatavasti sama kord nagu Soomes, millest Urve Tiidus rääkis. On väga tähtis kohalikes asjades kaasa rääkida, kohalikku elu tunda ja samas kohaliku tasandi probleeme riigitasandile viia. Ma olen Pärnu volikogu liige alates 2005. aastast, kokku seega peaaegu 20 aastat. Olen seal ka komisjonides töötanud ja kahjuks pean tunnistama, et alates 2005. aastast, kui kõnealune keeld peale pandi, on kohaliku omavalitsuse side riigiga üsna lõdvaks muutunud. Oleks hea, kui see tiigistumise protsess lõpuni ei läheks. Me oleme sotsiaaldemokraatidega seda asja palju arutanud ja ma olen küll veendunud, et kes jõuab, kes suudab ja kellel on tahet panustada, võiks ikkagi olla nii volikogu liige kui ka Riigikogu liige. Mida väiksem omavalitsus, seda lihtsam on tal oma töökorda nii sättida, et ka Riigikogu liige saab istungitest osa võtta. Eks siis rahvas järgmistel valimistel otsustab, kas see hirmutuskotkas või peibutuspart saab tagasi valitud või mitte. Aitäh!
Aitäh! Auväärt minister! See, mis selle eelnõuga sünnib, on kindlasti üks väga vajalik institutsioon. Aga mulle on jäänud pisut lahtiseks selle institutsiooni volituste ulatus. Kas nad hakkavad ja kas nad saavad ise läbi viia mingisugust uurimist konkreetses pankrotiasjas? Kas nad saavad välja nõuda näiteks panga väljavõtteid, kas nad saavad välja nõuda näiteks selle pankrotis oleva ettevõtte raamatupidamisdokumente? Kas nende ülesannete hulka hakkab kuuluma ka näiteks see, kui nad tuvastavad mingi ilmselge rikkumise, ütleme, kriminaalasja algatamine? Mida see institutsioon täpselt tegema hakkab ja mis on tema volituste ulatus?
Aitäh! Siin kõlas korduvalt sõnapaar "põhiseaduslik kaitse" ja sellega tuleb nõustuda, see ongi väga vajalik. Aga põhiseadus paneb kodanikele ka kohustusi. Sa ütlesid, et puutusid siseministrina ka selle teemaga kokku. Mina puutusin kaitseministrina sagedasti kokku ajateenistuses ehk siis riigikaitses osalemise teemaga. See on üks nendest küsimustest, millele ilmselt head vastust on raske leida. Tõesti, inimesed on meil üle ilma laiali ja väga paljudel neist, kellel tekib või juba praegu on õigus Eesti kodakondsusele või kellel juba ongi Eesti kodakondsus, tekivad ka teatud kohustused. Kas te seda arutasite, kuidas seda probleemi lahendada?
Ma alustan sellest lõpust. Ma alustan, Mart, sinu ütlemisest, et meil, koalitsioonil, on vaja valida president. Ei ole nii, et meil on vaja valida president. Eesti rahval on vaja presidenti ja ma loodan väga, et kõik siin saalis olijad, kõik 101 inimest valivad presidenti ja ei näita välja, nagu valiksid nad oma presidenti. See ei ole meie, 101 inimese president, meie valitsus, meie peaminister. Tegelikult on sõnade "teie" ja "meie" taga kõik need asjad, mida me selle aasta alguses lubasime. Me kõik tahame, et meie rahvas elaks paremini. Nii et see "teie" ja "meie", see jäme joon kogu aeg – see teeb mulle haiget. Muidu ma ei oleks siia tulnud, kui ma ei oleks kuulanud Monika Haukanõmme kõnet. Monika ütles viimase lausena, et kahjuks ka sotsiaalkomisjonil puudub empaatiavõime ja tahtmine asju sisuliselt arutada. Enne ma ei kavatsenud kabinetist üldse väljagi tulla – mis minul siin öelda on, õnnetul algajal, väikesel kummitemplil. Aga see lause pani mind liigutama. Minu viga ajakirjanikuna on alati olnud see, et ma olen liiga empaatiline. Ma ei teinud ühtegi saadet nii, et mul ei oleks olnud pisar silmanurgas. Eile oli sotsiaalkomisjonis kurtide esindaja, kurtide liidu juht, ja ainuüksi selle peale, kuidas ta rääkis oma viipekeeles, millest ma ühtegi sõna aru ei saanud, ma tahtsin juba nutma hakata. Sest inimene on nii oma asja eest väljas. Ja meiega rääkima tuli ta nimelt selle pärast, et selles riigieelarves on viipekeele tõlkijate teenus kahjuks pandud kohalike omavalitsuste organiseeritavate teenuste hulka. Kuna see teenus ei ole Eestis justkui esmavajadus, siis seda ei saadud panna riigi prioriteetide hulka. Nüüd ma küsin: kuidas on võimalik, et inimesed, kes emakeelena ei valda mitte eesti keelt, vaid viipekeelt, ei saa meiega rääkida? Kuidas me ei tule selle peale, et kui riik seda tõlketeenust tõepoolest ei rahasta, siis me lükkame need inimesed ühiskonnast välja? Nad ei saa ennast meile selgeks teha ja meie neile ennast ka mitte. Ja see pole mitte lihtsalt em
Suur tänu! Austatud välisminister peaministri ülesannetes! Rail Baltic on meile kahtlemata hästi oluline. Ta on oluline meie ühendamise tõttu Euroopaga, ta on oluline liikluses, sh ohutuse seisukohalt, ta on oluline transpordi seisukohalt. Te enne küsimusele vastates väitsite, et poliitiline tahe on valitsusel täiesti olemas ja ametkonnad igati töötavad selle nimel, et Rail Baltic meile tuleb. No ma ei tea, mina kuulan teie vastuseid ja kuulan ka jutte siit-sealt, majanduskomisjoniski on ülevaateid antud, aga mure siiski on olemas. Ja mure ilmselt ei lahtu enne, kui esimene rööpapaar aastal 2022 loodetavasti maha saab. Küsimus on selles, et tõesti koalitsiooniprogrammis on Rail Baltic sõltuvaks pandud ühest kindlast asjaolust. Seda esiteks. Teiseks, praegu, Euroopa Liidu järgmise perioodi rahastamise kõnelustel ei esinda meid mitte mõni ametkond, vaid valitsuse esindajana poliitik või erakond, kes on selgelt deklareerinud, et nemad Rail Balticut siia ei taha. Järelikult motivatsioon Rail Balticu eest seista on ääretult madal. Ja kolmandaks: selles nimekirjas, mille te ette lugesite, on Rail Baltic alles kolmandal positsioonil. Kas see ei ole mitte järeleandmiste koht, kui on vaja näiteks põllumajandustoetuste läbirääkimisi pidada? Nii et olge palun kena ja öelge, kas te suudate miskil moel anda kindlust, et Rail Baltic tuleb ja et esimene rööpapaar aastal 2022 pannakse maha.
Austatud juhataja! Head kolleegid! Annan üle arupärimise sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknale. Arupärimine on seotud isapuhkusega. Alates 2013. aastast taastati Eestis isapuhkus ja seda on võimalik taotleda lapse sünni järgselt kümme tööpäeva. Seda saavad taotleda isad, kes töötavad töölepingu alusel. Samas jätab praegune seadus regulatsioonist välja FIE-d, kes on samuti makse maksnud ja võiksid ju olla samamoodi koheldud. Meil on riigis selliseid ameteid, mida saab pidada ainult FIE-na, näiteks notarid ja kohtutäiturid. Praegune seadus ei võimalda FIE-del isapuhkust võtta ja sellega seoses on meil järgmised küsimused. Mis põhjusel on võimalus võtta isapuhkust ainult töölepingu alusel töötavatel isadel? Kas teie hinnangul on õiglane, et FIE-d ei saa isapuhkust võtta? Ja kolmandaks, notarid ja kohtutäiturid on kohustatud ennast FIE-na registreerima, samas pole neil võimalik selle ettevõtlusvormi tõttu isapuhkust saada. Kuidas te sellist olukorda kommenteerite? Aitäh!
Ma tahaksin loota. Tähendab, ütleme, oli hoopis teine paatos valitsuse esindaja hoiakutes proua Annuse seisukohtade näol, kui tegelikult see kirjalik kiretu tekst, mida valitsuse arvamusena, et ta ei pea võimalikuks seda teksti toetada, oli. Ma arvan, et siin ongi oluline, et meie käsitlus oli ju eelmisel aastal, kui me võtame seda migratsioonikriisi, ma arvan, et kahes suhtes vildakas. Suvel oli käsitlus, me mäletame, valitsuse käsitlus selline, et Eestile ohtu ei ole. Millele see tugines, seda informatsiooni meil ei ole. Väide oli, et see on julgeolekuasutuste hinnang, Eestile selles kriisis ohtu ei ole. Teiseks, minu meelest oli kitsendav probleem see, et ei tajutud seda, et see on üks osa tegelikult Venemaa laiaulatuslikust ründest lääne vastu ja seda tulebki sellisena käsitleda. Ja see oli põhjus, miks ma augusti alul proua peaministrit kutsusin üles, me olime toona veel julgeolekunõukogu liikmed, et see probleem, ütleme, mida Leo Kunnas tabavalt nimetas migratsioonisõjaks, see on küsimus, mis ei olegi mingi rahvusvahelise pagulasstaatuse taotlemise küsimus eraldi võetuna, vaid see on tegelikult julgeolekukonflikt ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogus tuleb seda käsitleda. Mind hämmastas, et ainsa Ida-Euroopast valitud julgeolekunõukogu liikmesriigina Eesti seda probleemi julgeolekunõukogus ei tõstatanud. See mind üllatas, et me vaikisime ja jäime filosoofiks. Ma arvan, et enda ja nende väärtuste eest [seista], millesse sa usud, neid väärtusi nendes rollides, mis sulle on omistatud, kaitsta ei saa moka otsast. See oli küsimus, mis mind tõesti hämmastas. Detsembrikuus ... Kes meil siin lindistab? Aga küsimus on selles, et probleem, mis oli: Putin esitas oma ettepanekud detsembri alul. Me läheme jälle tagasi, asetame ulatuslikuma perspektiivi sellele kriisile, mille üheks elemendiks on migratsioonisõda, nimetame seda siis nii. Ja jällegi sõja, relvade kasutamise ähvardus olukorras, kus nõutakse riikide suveräänsetest valikutest loobumist, on teg
Austatud Riigikogu esimees! Head kolleegid! Eelkõneleja oli oma sõnavõtus äärmiselt emotsionaalne, ma natuke utreerin, aga ta nagu maalis ette pildi peatselt saabuvast maailmalõpust. Mina nii emotsionaalne ei ole. Esiteks, kas me saame autojuhilube silmas pidades kasutada sõna "kodanikuõigus" või "inimõigus"? Noh, kuulge, autojuhiluba ei ole seda. On kindel, et erinevad sanktsioonid kaitseväeteenistusest, ajateenistusest kõrvalehiilijatele on ajale jalgu jäänud ja pehmelt öeldes muutunud naljanumbriks, mis ei anna ühelegi nihverdajale signaali, et nihverdamine ei tasu ennast ära. Eelkõneleja tegi ettepaneku suurendada rahatrahve. Rahatrahvidega on aga alati nii, et kust midagi võtta ei ole, sealt ei võta surm ka. Me ju teame, kui palju on Eestis mitmesuguseid trahvivõlglasi. Siin ei olegi midagi teha – me võime trahve lõpmatuseni suurendada, aga kätte seda raha ei saa. Loomulikult ei tähenda loetletud sanktsioonid, olgu selleks autojuhiloa või kalastusloa või veemootorsõiduki juhtimise loa äravõtmine seda, et ajateenistusest kõrvalehiilijalt kohe automaatselt kõik need load korraga ära võetakse. Ei, sanktsioonid rakenduvad alati kasvavas trendis. Kõigepealt on mingi hoiatus, siis tuleb väiksem rahatrahv. Eelkõige on need uued sanktsioonid mõeldud nendele, kes on kroonilised kõrvalehiilijad, kes siiamaani on nendele trahvidele ja muudele sanktsioonidele pehmelt öeldes vilistanud. Inimene, kes on otsustanud astuda ajateenistusest kõrvalehiilimise okkalisele teele, peab teadma, mis kõik võib teda ees oodata, kui ta oma põhiseaduslikku kohustust ignoreerib. Ja näiteks autojuhiloa äravõtmine ei ole suvalise ametniku otsustada. See kõik käib ikka põhjaliku menetluse kaudu kuni kohtuinstantsideni välja. Lõppude lõpuks meist keegi ei nurise selle üle ega räägi inimõigustest ja kodanikuõigustest, kui me elatisraha mittemaksjalt võime autojuhiloa ära võtta. Aga kui inimene ei täida oma põhiseaduslikku kohust, siis on see justkui kodanikuõiguste riivamine. See on hea seadus, s
Austatud esimees! Head kolleegid! Armas Eesti rahvas! Riigikogul on täna olnud väga pikk tööpäev. Käes on õhtu ja aeg on lõpetada ühe ehtsa õhtujutuga. 7. aprillil möödub 150 aastat meie sinimustvalge lipu looja, Eesti Üliõpilaste Seltsi, EÜS-i sünnist. EÜS-i lugu sai alguse meie esimese üldlaulupeo järgses rahvusliku vaimustuse tuules. Vana kalendri järgi 26. märtsil 1870 kogunes Tartus ühte tudengikorterisse kaheksa meest. Viie üliõpilase, Andreas Kurrikoffi, Heinrich Rosenthali, Gustav Treffneri, Hugo Treffneri ja Martin Wühneri kõrval kolm end üheselt eestlusega sidunud tartlast: Jakob Hurt, Wilhelm Eisenschmidt ja Johann Voldemar Jannsen. Täna tundub see ehk paljudele naljakas, aga koguneti toona selleks, et lugeda üksteisele ette meie rahvuseepost "Kalevipoeg". See oli selge ja tugev märk, et nood kaheksa meest ei tahtnud sulanduda sakslaste või venelaste sekka, vaid tahtsid olla eestlased. Otsustati edaspidigi kord nädalas koos käia, meie rahvuseepost lugeda ning ennast eesti keele ja kultuuri vallas harida. Nendest "Kalevipoja" õhtutest kujuneski välja Eesti vanim ja suurim akadeemiline üliõpilasorganisatsioon EÜS. Sinimustvalge kombinatsiooni valisid seltsivennad oma lipu värvideks aastal 1881. Ja 4. juunil 1884 pühitseti esimene lipp Otepää kiriklas. See ime läbi säilinud lipp on täna kõigile vaatamiseks väljas Eesti Rahva Muuseumis. EÜS jätkas aga oma avalikku tegevust Eestis kuni keelustamiseni Nõukogude okupatsioonivõimude poolt suvel 1940. Teise maailmasõja ajal koondusid läände põgenenud seltsivennad ja paguluses hoiti kõrgel oma värve ning koos sellega ka eesti keelt ja kultuuri. Eestis sai tegevuse taastamine võimalikuks laulva revolutsiooni tuules 1. detsembril 1988. Tänaseks liidab EÜS tuhatkonda meest üle ilma. Seltsi liikmed on löönud kaasa nii Eesti riigi loomisel kui ka taastamisel, aidanud ehitada üles meie riiki. Ka täna on Vabariigi Valitsuses kaks seltsivenda ja siin Riigikogu saalis istub kolm EÜS-i liiget. Üks EÜS-i asutajatest, kirikuõp
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt ma soovin tänada majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi eilse ettekande eest. Olen täiesti nõus, et Eesti suurim võimalik energiakokkuhoid tuleb hoonetelt ja elamutelt, eriti muidugi kortermajadelt, kus elab ligi 70% elanikest. Nõmmelasena aga soovin esile tõsta omakandimehe härra Partsi öeldut, et kuigi eramajade puhul on saavutatav energiasääst väiksem, siis mingi präänik neile aastaks 2014 ikka leitakse. Jään huvi ja rõõmuga ootama! Tuleb tunnistada, et energia säästmise tähtsaim võti on süsteemsus. Praegu riigil sellekohast terviklikku poliitikat ja rakendusmeetmeid pole. Riigipoolsed energiasäästu toetavad regulatsioonid ning stimuleerivad meetmed on piiratud ja ebasüsteemsed, teadlikkus on väike ja valitseb infopuudus. Tarbijatel on asjast tihti piiratud arusaam, ei teata, kuidas oma energiakulusid jaotada ja kuidas on võimalik säästa. Palju liigub ringi müüte ja ebaadekvaatset infot. Teavituskampaaniad on küll kõlavad ja kõrvale head kuulata, kuid reaalse tulemuse saamiseks peab teavitus olema süstemaatilisem ja selgelt läbimõtestatud. Teiseks selline teema. Ma saan aru, et eile tuli siin saalis välja, et kahel kolleegil, Indrek Raudsel ja Liisa-Ly Pakostal on Eesti metsaga oma suhe. Keskkonnakomisjoni liikmena ma tervitan seda ja arvan, et me peaksime kõikide teemade lahkamisel rohkem tooma näiteid loodusest ja sealt õppima, et igaühel tekiks loodusega oma ilus suhe. Toon siinkohal keskkonnakomisjoni liikmena ühe näite loodusest, mis peaks energia säästmist Eestis hästi illustreerima. Nimelt, sipelgat peetakse üheks tugevaimaks loomaks, arvestades tema kehakaalu ja koormaid, mida ta kannab. Sipelgate vaatlemisel aga näeme koomilisi hälbeid või kurioosseid olukordi. Enda meelest teevad nad alati väga kasulikku tööd. Samas on tüüpiline, et suurt röövikut veetakse küll koos, kuid seda tiritakse igasse suunda. Röövik nihkub lõpuks sinnapoole, kus vedajaid rohkem. Mõni sipelgas võib istuda koguni rööviku s
Austatud juhataja! Austatud ettekandja! Ma olen täiesti nõus teie hinnanguga, et selle teise samba lammutamist ei saa reformiks nimetada, vaid – nii nagu kõlas ka Eesti Panga seminaril – see on idee, mida katsetatakse. Aga oletame, et see läheb käiku, nagu rahandusminister seal seminaril lubas. Meil on juba praegu pensioni netoasendusmäära näitaja madalaim ja vaesusrisk suurim. Kujutame nüüd ette seda olukorda kümne või kahekümne aasta pärast. Välistame järgmised stsenaariumid: immigratsioon, maksutõus – no sotsiaalmaks on niigi kõrge juba –, riigivõla arvel elamine, pensioniea tõstmine. Jätame need kõrvale. Arvestades teie analüütilist potentsiaali ja praegust teadmist selle kohta, palju lahkub, kui palju vabatahtlikke investoreid juurde tuleb, mis see netoasendusmäär võiks olla kümne ja kahekümne aasta pärast ... ... ja vaesusriski näitaja kümne-kahekümne aasta pärast, kui me need viis alternatiivset abinõu välistame?
Hea ettekandja! Teil on koalitsioonilepe Reformierakonnaga, kus on kirjas: "Peame oluliseks sotsiaalse, majandusliku ja regionaalse ebavõrdsuse vähendamist ning iga inimese tervise ja heaolu edendamist." On üheselt selge, et see, millest me siin täna selle päevakorrapunkti raames taas räägime, puudutab otseselt seda koalitsioonileppe punkti, mida te kõigis sinna sisse kirjutatud nüanssides eirate, ignoreerite. Ja ma saan aru, et te ise ka olete võtnud sellise vabandava hoiaku ja ütlete, et teie koalitsioonipartner on see, kes teid pidurdab. Aga kas te olete oma koalitsioonipartnerile selgitanud, mida see koalitsioonileppe punkt tähendab ja kuidas see on karjuvas vastuolus sellega, et me ei hüvita haiguspäevi esimesest päevast ja 100%? Lugupeetud juhataja, aitäh sõna andmast! Head kolleegid! Taas peame seda arutelu, mida me oleme siin Riigikogus sotsiaaldemokraatide algatusel pidanud tegelikult juba möödunud aasta sügisest saadik. Ja kurb on, et siiski valitsuskoalitsioon siiamaani ei ole suutnud astuda seda sammu, et tegelikult vähendada nakatumist, kasutades selleks väga lihtsat ja sugugi mitte kallist viisi. See viis on välja pakutud sotsiaaldemokraatide otsuse eelnõus: haiguspäevi võiks esimesest päevast ja 100% hüvitada. Kõike seda, miks seda on vaja teha, on algatajate esindaja Riina Sikkut juba põhjalikult rääkinud ja ma olen ka ise siin Riigikogu kõnetoolis sellel teemal korduvalt rääkinud. Seega jätan selle osa pigem vahele ja kontsentreerun sellele, mis puudutab neid poliitilisi valikuid, mida haiguspäevi mitte hüvitades tänane valitsuskoalitsioon meile tegelikult näitab. Kõigepealt lubage mul ära õiendada komisjoni ettekandja Siret Kotka väide, et ekspertidel on hoopis teistsugune soovitus kui sotsiaaldemokraatide poolt väljapakutu. Et pigem peaks mõtlema selle peale, et hüvitist, mis praegu on alates teisest päevast 70%, tõsta. Ja Siret Kotka mainis, et vähemalt 80%-ni. Kui Siret Kotka nüüd tutvuks selle otsuse eelnõuga ja sotsiaaldemokraatide varasemate
Proua juhataja! Lugupeetud härra riigikontrolör! Kolleegid! Kuna austatud eelkõneleja alustas analoogiaga, siis luban ka mina endal teile ühe analoogia esitada. Ma näitasin mõni aeg tagasi kolleegile siin saalis üht pilti ja selgitasin, et pildil on ehtne ajamasin. Sellel pildil on ühe jõe kallas. Kalda lähedal vees seisavad viis või kuus kalameest. Naljanumber on see, et jõe teine kallas kuulub juba teisele riigile. Kui näiteks kell 16.00 Narva jõe meiepoolsel kaldal paneb kalamees ussikese konksu otsa ja viskab selle vette, siis tegelikult jõuab see vette kell 18.00. Kell 18.01 neelab selle konksu alla mingi kala, ta tõmmatakse välja ja jälle töötab ajamasin ning kell on 16.01. Selline paradoks on meie elus olemas. Ka praegu, kuulates ettekannet ja arutelu ning eelmist ettekannet, tekkis mul selline tunne, et me elame nagu eri maailmades. Tegelikult ei ole see ülevaade optimistlik ega pessimistlik, ta on, nagu õigesti sai öeldud, realistlik. Juba muistsest ajast alates on omavahel vaielnud kaks ideoloogiat. Üks nendest väidab, et inimene on riigi jaoks, riik on tähtsam kui inimene. Teine ideoloogia väidab vastupidist, riik on inimese jaoks. Kui teie olete esimese ideoloogia pooldaja, siis teeb teile muidugi suurt rõõmu teadmine, et Eesti SKT on suurem kui buumiajal ja eksport suurem kui kiire kasvu ajal. Aga äkki selgub, et hoolimata sellest on eestlase ostujõud kasvanud vaevaliselt, kriisieelsele tasemele pole jõutud, Eesti hinnatase on 80% Euroopa Liidu keskmisest, eestlase ostujõud aga vaid 68% Euroopa Liidu keskmisest. See on asi, mis paneb mõtlema, millist ideoloogiat pooldada. Mulle ei valmista ka need esimesed näitajad mingit rõõmu. Mis mõtet on teada, et riigieelarve tulud on aasta-aastalt kasvanud? See on selline formaalne näitaja, mis võib olla väga tähtis mõne valitsusliikme jaoks. Mida positiivset annab see teadmine tavainimesele? Ta teab, vaadates oma rahakotti, ka seda, et kodukulud on kasvanud – eelkõige on kasvanud just need –, hinnad on kasvanud k
Aitäh! Hea minister! Ma nõustun teiega selles osas ja vaevalt, et siin saalis üldse on kedagi, kes arvab, et Kliima- ja Energiaagentuur ei ole vajalik. Minul on au teiega seda teemat esimest korda arutada, kuigi teie, nagu te ütlesite, olete siin selles küsimuses juba neljandat korda. Teie sõnum oli, et teatud osa rahvasaadikuid üritab Kliima- ja Energiaagentuurist avalikkuse silmis teha nagu mingi al-Qaeda rakukese, ja see tekitas minus järgmise küsimuse. Vähemalt ühes on nendel rahvasaadikutel, kes agentuuri on eelmistel kordadel kritiseerinud, õigus. Kui me vaatame, kuidas lääneliku kultuuriga maades juhte valitakse, siis see eeldab tavaliselt konkurssi, vestlusi ja laiemat kajastatust, mismoodi üks riigiasutus oma juhi saab. Eriti kui on tegu nii olulise asutusega, nagu meil on Kliima- ja Energiaagentuur. Seekord määras selle juhi lihtsalt nõukogu oma otsusega. Kas siin võib tõepoolest tõmmata paralleele al-Qaeda rakukesega? Vaevalt seal juhte demokraatlikul moel valitakse või mis te arvate?
... repliigi eelnevale esinejale. Ma tänan eelnevat esinejat selle teema tõstatuse eest. Siim Pohlakule. Siim Pohlakule, kui protseduur lubab, soovin praegu vastata. Ta tõstatas tõsise teema ja viitas väga tabavalt sellele, et kes ettevõtlusega kunagi on alustanud, need saavad naturaalselt teada, mida tähendavad tööjõumaksud. See teeb ikkagi algaja ettevõtja vahel hingetuks ja see on see koht, kus meil on arenguruumi. Kui me tahame oma ettevõtjate maksukoormat vähendada, siis jah, Siim, aitäh selle viite eest, seal on üks suur kala peidus.
Aitäh, eesistuja! Austatud minister! Ma jagan teie seisukohta, et tegemist on kindlasti positiivse riigieelarve eelnõuga, ja loodan, et see muutub seaduseks. Maksude maksmine ei meeldi meile kellelegi. Sellega ma olen ka päri. Aga minu küsimus on koalitsioonilepingus kokku lepitud panditulumaksu ärajäämise kohta. Kindlasti on see positiivne, aga siis, kui see ettepanek kevadel koalitsioonile tehti ja koalitsioonis kokku lepiti, oli juttu, et see probleem, et välispangad ja muud suurkorporatsioonid viivad raha välja, lahendatakse teiste abinõudega. Kas on lõplikult kokku lepitud, millised on need abinõud, millega me seda probleemi kavatseme leevendada?
Austatud kolleegid! Esitan koos meie fraktsiooni 17 liikmega arupärimise Eesti välisministrile Euroopa Liidu eesistujamaa rolli täitmise kohta aastal 2018. Euroopa Liidus kinnitatud eesistumise kava kohaselt saab Eestist, nagu me teame, 2018. aasta esimesel poolaastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik. Tegemist on kuuekuulise vastutusega, mille valitsus võtab Euroopa Liidu Nõukogu töö korraldamiseks, andes võimaluse suunata Euroopa Liidu poliitikat. Eesti üks oluline siht 2018. aasta jaanuarist kuni juunini on juhtida asjatundlikult institutsiooni, tagades tulemusliku õigusloome, kujundades konsensust ning täita oma kohustust olla aus vahendaja. Kuna eesistumiseks ei looda uusi süsteeme ega struktuure, vaid kasutatakse väljakujunenud Euroopa Liidu asjade koordinatsioonisüsteemi, töökorraldust, praktikat ning ministeeriumide valdkondlikku oskusteavet, siis see vajab head ettevalmistust kogu protsessi sujuvaks toimimiseks. Seega on meil välisministrile viis küsimust. Paar nendest loen ma ette. Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise ettevalmistuste üks oluline osa on personalistrateegia. Eesistumisega seotud personali tuleb hakata aegsasti ette valmistama. Küsime, kuidas on ministri hinnangul seni läinud personali ettevalmistamine eesistumiseks. Veel üks küsimus. Eesistumise tegevuskava põhjal koostatakse aastateks 2015–2018 keskne eelarve. Kas investeeringuid, mida eesistumise raames tehakse, finantseeritakse Euroopa Liidu vahenditest või Eesti maksumaksja taskust? Aitäh!
Aitäh selle küsimuse eest! Kindlasti on kutselise kalapüügiga tegelevad isikud nii merel kui ka siseveekogudel, on neid rikkujaid. Neid on umbes aasta jooksul 30 kuni 40 rikkujat, kes ei saa seda toetust taotleda. See, et ta kohalduks ka vastavalt siseveekogudele, minu arvates on mõistlik, et tunneksid kõik kalamehed seaduste ees ennast võrdselt. Aitäh, hea küsija! See ettepaneku võimalus on sul ka olemas, et see ettepanek teha maaelukomisjonile. Maaelukomisjonis ei toimunud meil seda arutelu, kes on kõvem kalamees või kes jahimees.
Aitäh! Austatud ettekandja! Võib-olla, et mu kõrv kuulis valesti, aga minu meelest te alustasite oma ettekannet sõnaga "memo" ja ütlesite, et eelnõu number on 359. Kas meil on siis laual mingi vale eelnõu, mille number on 366? Kas me arutame memo või otsuse eelnõu? Teiseks, ma vaatasin, et rahanduskomisjon tegi viimasel hetkel ettepaneku arvata nõukogu koosseisust välja Lauri Luik. Kas ma saaksin teada ka komisjoni põhjendusi selle kohta, miks Lauri Luik välja arvatakse ja Mihhail Stalnuhhin tema asemele pannakse?
Kindlasti tuleb igasuguse ettevõtluse ümberorganiseerimisel arvestada sotsiaalsete mõjudega, aga selleks ongi see pikk üleminekuperiood, kümme aastat. Ma loodan, et selle aja jooksul need inimesed, kes on seal praegu hõivatud, leiavad endale mingi teise tegevusala või lähevad pensionile. Ma oma kõnes rääkisin, et minu arust tänapäeval ei saa tugineda ainult argumendile, et kui inimestel on maal mingisugust tööd, siis on kõik juba väga hästi. Me soovime olla ikkagi innovatiivne ja tark riik ning soodustada mingit teist tüüpi ettevõtlust ka maal. See ei pea ilmtingimata olema karusloomade nülgimisega seotud töö, mida maal tehakse. Maal võib puhkemajandusega tegelda, võib inimeste hooldamisega tegelda. See on ulatuslik tegevusala, mis võiks areneda just väikestes maakohtades. Miks see peab olema just loomade tapmisega seotud? Kui kuskil väikeses maakohas tehakse ebaeetilist tööd, siis minu arust see ei ole hea. Ma usun, et need inimesed ise ka ei ole õnnelikud, kui nad notivad loomi. Ma tulen veel kord eelnõu teksti juurde: käsitlusel on ainult karusnaha saamise eesmärgil peetavate loomade teema. Küülik on ka lihaloom. Ma ei tea, et Eestis tšintšiljaliha laialdaselt söödaks. Või on sul teisi andmeid?