EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Ütlen selgituseks niipalju, et kui me hommikul seda teemat arutasime, siis juhatus tõepoolest niiviisi otsustas. Siis oli teada, et on mõned inimesed, kes on lähikontaktsed. Ega see ei kohusta otseselt midagi ära jätma ja seetõttu olin ma sellega nõus. Aga kuna fraktsioonis valdav osa inimesi arvas, et kaugtöö oleks ikkagi hea, et me ei erineks kuidagi ülejäänud ühiskonnast, ei ettevõtetest ega muudest gruppidest, ning et ei tekiks muljet, et Terviseamet kohaldab meie suhtes mingisugust erikohtlemist, siis tegin ma tõesti ettepaneku, et selle küsimuse võiks lahendada hääletamise teel. Ja tõepoolest, ma teen nüüd ettepaneku seda küsimust hääletada.
Aitüma! Hea Andrus! Meie teaduse infrastruktuur ja teadlaste kvalifikatsioon on maailma tasemel – olen absoluutselt nõus. See ei ole meil mingi pudelikael. Aga pudelikael on ka olemas, ja nimelt: teadus- ja arendustegevust pärsivad tööjõu ja maksupoliitikaga seotud tegurid. Teadus- ja arendustegevuse vallas kodus olevad inimesed on just viimasele tähelepanu pööranud. Eesti ei ole sugugi väikeste maksudega riik, pigem on ta maksukoormuse tõttu järjest vähem innovatsioonisõbralik. Seda on märkinud "Akadeemiline KesKus" – see on Margus Maidla toimetatud artiklisari Eesti ühiskonna ja teaduse seostest – ning väitnud mitmed teadlased. Just koormav maksupoliitika takistab nende arvates teadus- ja arendustegevust, selliste ettevõtete teket, mis kasutaksid just Eesti teadlaste saavutusi. Oled sa mõne teadlasega kohtunud või koguni kuulda võtnud kellegi nõuannet, kuidas saaks teadus- ja arendustegevust maksupoliitika abil soodustada?
Lugupeetud minister! Tõepoolest, eelnõu, mille teise lugemise me kõigi eelduste kohaselt siin täna läbi viime, on tekitanud ühiskonnas üsna palju probleeme. Ka täna hommikul on mulle mitmed koolijuhid eri maakondadest helistanud ja huvi tundnud, kuidas me asjasse suhtume ja kuidas käitume. Keegi ei kahtle selles, et palkade madalus on meie haridussüsteemi suurimaid hädasid. Aga mina tahan teie käest küsida seda, kas teid huvitab, kuidas mõjuvad kavandatud muudatused riigi regionaalpoliitikale. Ja kui see teid on huvitanud, siis palun selgitage võimalikke tagajärgi. Te ütlesite, et annate raha sinna, kus on, kellele anda, kus on õpilased ja õpetajad olemas. Aga mis saab ülejäänud Eestimaa piirkondadest? Mulle tundub, et <PARTY>-i jutt tasakaalustatud regionaalsest arengust on silmakirjalik.
Aitäh, härra Riigikogu juhataja! Austatud härra minister! Ma sain teie jutust aru, et Kaitseliidu ülalpidamine ja relvastamine on piisavalt pingeline ülesanne, selleks tuleb kaasata mittetulundustegevust, annetusi ja mida iganes. Riigil on raske ülal pidada ka pensionäre ja tervishoidu ning isegi Riigikogu. Aga kui aastal 2013 vahetati välja piirivalve relvastus, siis ligi tuhat Makarovi püstolit ja ma ei tea, millisel hulgal Kalašnikovi automaate läks väidetavalt veskisse. Ma küll ei kujuta ette, mida tehti laskemoonaga, seda ju veskisse ega ahju ikkagi ei viska. Aga kas ei olnud see ressursside raiskamine, seda enam, et varasematel aegadel on ka politsei Makarovi püstoleid välja vahetatud? Ega need halvad relvad ei ole. Miks ei võinud neid jagada Kaitseliidule? Ma saan aru, et Kaitseväe relvad peavad klappima NATO omadega. Aga miks ei saanud neid Kaitseliidule välja jagada?
Aitäh, austatud juhataja! Hea Riigikogu! Rahanduskomisjon valmistas seda eelnõu teiseks lugemiseks ette k.a 31. mail. Istungil osalesid selle arutelu juures Rahandusministeeriumi finantsturgude poliitika osakonna juhataja Thomas Auväärt ja kindlustuspoliitika osakonna jurist Linda Lelumees. Väikese arutelu järel otsustas komisjon konsensuslikult teha eelnõu kohta ühe muudatusettepaneku, lisaks teha ettepanek teine lugemine lõpetada ja kui teine lugemine lõpetatakse, teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda ja viia läbi lõpphääletus 15. juunil. Ei.
Austatud eesistuja! Austatud minister Jaak Aab! Avalikus teenistuses töötas 2019. aastal ca 10,3% teisest rahvusest teenistujaid. 2017. aastal see number oli isegi pisut suurem ehk peaaegu 11%. Küsimus on see, kas te oskate kommenteerida, miks teisest rahvusest teenistujate osakaal on nii väike ja praegu isegi langustrendis. Muret tekitab ka see, et noorte osakaal avalikus teenistuses on hästi väike, vähem kui 10%. Mida teie arvates on võimalik teha selleks, et Eestis elavad inimesed, kelle emakeel ei ole eesti keel, ja noored inimesed kandideeriksid aktiivsemalt avaliku sektori ametikohtadele?
Aitäh, proua juhataja! Hea kolleeg! Vabariigi President on meid noominud kobarseaduste eest. Ka Riigikogu juhataja on pöördunud peaministri poole palvega, et selliseid eelnõusid siia ei tuleks. Täna arutatav eelnõu käsitleb, ütlen lihtsalt informatsiooniks, riigilõivuseaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku, halduskohtumenetluse seadustiku, kohtute seaduse, kohtutäituri seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmist. Julgen väita, et mõni nendest seadustest, näiteks kohtute seadus, on Riigikogu varasemate koosseisude ajal olnud tavapäraselt põhiseaduskomisjoni menetluses. Siit minu küsimus: kui see ei ole kobarseadus (mulle tundus, et sa seda väitsid), mis see siis on?
Aitäh! Vastan nii, nagu on öelnud komisjonis minister Pomerants, tsiteerin teda. Nagu ma ka varem ütlesin, oli see küsimus tõesti korduvalt päevakorral ja selle kohta küsiti ministrilt mitte üks, kaks ega kolm korda, vaid rohkem kordi. Ministeeriumi esindajad Eda Pärtel ja Marko Pomerants selgitasid peaaegu kahe lehe pikkuse sõnavõtuga seda, miks on nende arvates siin põhjendatud just aasta 2023. Kui me vaatame ajagraafikut, siis see on realistlik. Keskkonnakomisjon, kasutades teie sõnu, ei pannud sinna lihtsalt nelja aastat juurde, vaid me lähtusime sellest, mida arvavad spetsialistid, kes selle valdkonnaga on iga päev tegelnud ja teevad seda ka edaspidi. Aitäh! Ka keskkonnakomisjon on korduvalt arutanud, kuidas oleks võimalik kaitse-eeskirju kiiresti ja sisuliselt ajakohastada. See on päevakorral. Kui me räägime sellest, kuhu Eesti keskkonnakaitsepoliitika tervikuna on jõudnud, siis mööda Eestit ringi liikudes on tõepoolest näha, et pahameelt on ja keskkonnateadlikkust on vähe. Tuleb selgelt panustada keskkonnaharidusse, sest inimestele tundub, et keskkonnakaitse on mõeldud nende kiusamiseks. Neile tundub pahatihti, et inimene kui liik on täiesti unustatud. Keskkonnakomisjon ja ka Keskkonnaministeerium on sellest teadlikud. Sellest oli meil juttu kohtumisel Surju, Saarde, Otepää ja Tudulinna esindajatega, kes kõik viitasid sellelesamale, mille kohta teie küsisite. Meil on koostöös ministeeriumiga väljatöötamisel reaalne pakett, kuidas ikkagi konkreetselt looduskaitseseadust ja looduskaitset tulevikus muuta selliseks, et kõik inimesed Eestis saaksid aru, et see kõik toimub ühise eesmärgi nimel, mitte ühe indiviidi kiusamiseks. Loomulikult tähendab see ka seda, et kaitsemehhanismid ei ole eraomanike erahuvid, vaid neid tuleb riiklikult kompenseerida, olgu kas omavalitsusele laekuva maamaksu kaudu või kinnistupõhise toetuse abil eraomanikule. Ilma selleta ei ole võimalik mõistlikku looduskaitset Eestis edasi arendada.
Aitäh! Hea ettekandja! Kuna mina algatajate sekka ei kuulu, siis mul on küsimus teile kui algatajate esindajale. Te toote seletuskirjas ilusti välja, et soolise palgalõhe probleem on tõsine, samas on siin ka lause, et Eesti naine teeb rohkem tööd kui mees. See on seletuskirja pandud vastavalt ühele uuringule. Veel ütlete, et kuna naised moodustavad poole meie tööjõuturust, siis on loomulik, et nad on tõesti kaasatud, vastasel juhul oleks tegu majandusressursi arutu raiskamisega. Kumb siis teie eesmärk on: kas see, et naised teeksid veel rohkem tööd, kuigi nad juba niigi rabavad meestest rohkem, või on algatajate eesmärk, et hoopis mehed peaksid enam tööd tegema? Siin on minu arust vastuolu sees. Te viitate, et naised teevad niigi rohkem tööd, aga tahate, et teeksid veel enam.
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud komisjonipoolne ettekandja! Seda, et seaduseelnõu on väga oluline, näitab ka suur muudatusettepanekute arv. Mõistan täiesti, et komisjon ei jõudnud tööga valmis. Te nimetasite, et kaks teemat ei läinud lukku, need on taksondus ja soodustused. Kas ma saan õigesti aru, et kõik muud teemad on lõpuni arutatud? Ja kui on, siis kas organisatsioonide tehtud ettepanekud on arvesse võetud või ole arvesse võetud? Kas need organisatsioonid, kes ei ole rahul, et nende ettepanekuid pole arvestatud, võivad veel ettepanekuid teha või komisjon enam neid kindlasti ei aruta?
Aitäh, juhataja! Lugupeetud rahandusminister! Riigieelarve koosneb tulu eri liikidest. Üks tululiik on riigivara ehk riigimaa müük, mida planeeritakse järgmise aasta eelarvesse 13 miljonit eurot. Millistele reeglitele tuginedes Vabariigi Valitsus müüb riigimaad ja kuidas see on reguleeritud? Aitäh! Lugupeetud minister! Ma saan aru, et reegleid, mille järgi riigivara müüakse, ei ole olemas. On mingid kriteeriumid ja Maa-ameti valik. Kas teoreetiliselt on võimalik müüa järgmisel aastal maad ka näiteks 50 miljoni euro eest? Kas miski piirab seda või on see kuidagi reguleeritud?
Proua juhataja! Head kolleegid! 13 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liikme nimel annan üle arupärimise peaminister Andrus Ansipile. Arupärimine käsitleb narkosurmade arvu kasvu 2012. aastal. Miks me küsime selle kohta peaministrilt? Sellel teemal esitasin ma eelmisel nädalal küsimusi siseministrile, aga mingisugust mõtestatud vastust ma kahjuks ei saanud. Fakt on see, et eelmise aastaga lõppes narkomaania ennetamise riikliku strateegia eluviimine, millega oli tegeldud kümme aastat. Kurb on tõdeda, et aastal 2001, kui selle strateegiaga tegelema hakati, oli Eestis 38 narkosurma, aga kümne aastaga on see arv kasvanud 160-ni. Kui strateegia elluviimise alguses oli 15–16-aastaste noorte hulgas (nende seas, kes on narkootikume tarvitanud) narkootikumide kättesaadavus hinnanguliselt 24%, siis nüüd on kättesaadavus 32%. Tundub, et tegu oli pigem narkomaania levitamise riikliku strateegiaga, mistõttu ongi meil peaministrile kuus küsimust. Me tahame teada, kuidas ta suhtub nendesse väidetesse, mida siseminister esitas Riigikogu infotunnis, ja kuidas ta hindab ametkondade koostööd viimase kümne aasta jooksul, et narkosurmade tõsist probleemi Eestis vähendada. Me ei ole Euroopas mitte lihtsalt esirinnas, vaid Eestis on narkosurmasid kaheksa korda rohkem kui Euroopas keskmiselt. Nii et on, mille üle mõelda, eriti selles valguses, et üheksa aasta pärast on meil jälle rahvaloendus. Aitäh!
Aitäh, proua esimees! Austatud komisjoni ettekandja! Nagu te juba nimetasite, komisjonis oli arutlusel sotsiaaldemokraatide 2011. aasta aprillis esitatud samalaadne eelnõu. Mäletan, et selle esimene lugemine oli septembris 2011 ja siis pandi see riiulile. Tuletan meelde seda, mida te ka ütlesite, et meie soov oli laekuvast kütuseaktsiisist eraldada 15% kohalikele omavalitsustele. Mida teie kui väga mõjukas koalitsiooniliige arvate, kas see eelnõu võetakse enne 2015. aastat riiulilt alla? Kui vastus on positiivne, siis tänan juba ette!
Aitäh! Mulle jääb pisut arusaamatuks, millal te kõnealust punkti juhatuses arutada saite, kuna see kiri tuli siis, kui keegi juhatuse liikmetest oli siin istungit juhatamas. Mulle tundub, et te ei ole saanud seda juhtumit arutada. Aga kui te viitate meie kodu- ja töökorra seaduse §-le 95, siis tõepoolest siin selline tõlgendus on. Kommenteeritud väljaanne ütleb: "Vabariigi Valitsuse reglemendi § 22 lõike 1 kohaselt otsustatakse Vabariigi Valitsuse algatatud eelnõu Riigikogu menetlusest tagasivõtmine esindava ministri ettepanekul valitsuse istungil. Reglemendi sama paragrahvi lõige 2 näeb ette erisuse, mille kohaselt, kui valitsus ei jõua eelnõu Riigikogu menetlusest tagasivõtmise kohta seisukohta kujundada, võib esindav minister peaministri nõusolekul eelnõu Riigikogu menetlusest tagasi võtta." Mina loen siit välja, et siin on olemas väga selge tingimus. Mina ei ole seda analüüsinud, aga ma saan aru, et õiguskantsler on analüüsinud. Sellest analüüsist võib järeldada, et see reglement on põhiseaduse ja seadustega vastuolus. Aga isegi siit kommentaarist loen ma välja, et tingimuseks on see, et Vabariigi Valitsus ei jõua seisukohta kujundada. Järelikult peavad nad olema vähemalt üritanud seda teha. Minu teada, vähemalt nendest selgitustest me võime seda järeldada, ei ole Vabariigi Valitsus üritanudki selles asjaolus seisukohta kujundada ehk me ei saa öelda, et nad ei ole jõudnud seda teha. Ilmselt peaks Vabariigi Valitsus kogunema ja proovima seda seisukohta kujundada. Ma arvan, et oleks õiglane neile see võimalus ja aeg praegu anda.
Suur aitäh! Hea esineja! Sa rääkisid õppekava täitmise arvestusest, keskendudes rakenduskõrgkoolidele. Mina esindan selles küsimuses Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiat, mille kuratooriumi liige ma olen. Seal algab õppeaasta augusti lõpus ja kevadsemester algab samuti ebatraditsionaalsel ajal, sest on hea kasutada n-ö täisnädalaid. Probleemiks on ainepunktid. Paljudes kõrgkoolides, kaasa arvatud EMTA-s, on intensiivkursused ja suvekoolid, kus samuti kogutakse ainepunkte, kuid selle seaduseelnõu kohaselt ei läheks need ainepunktid üldse arvesse. Milline võiks olla lahendus? Kas sa näed lahendust selles, et semester ei tähenda selles seaduseelnõus mitte enam nii lühikest aega, nagu see on tavaliselt olnud, vaid poolt aastat?
Aitäh! Lugupeetud härra minister, kõigepealt tänan sisuliste vastuste eest! Nagu te ütlesite, me elame piiratud ressursside tingimustes ja tegelikult tervishoiusüsteemi peaks suunama täiendavaid vahendeid. Samas praegune valitsus püüab sotsiaalmaksu järk-järgult vähendada, mis tegelikult ei anna ettevõtjatele eriti midagi. Näiteks endine Ida-Virumaal tegutseva Viru Keemia Grupi juhatuse esimees ütleb otse, et paljud inimesed, kellel on väikesed palgad, lihtsalt ei võta haiguspäevi välja. Nii et see on probleem. Eks see on tõesti poliitiliste valikute küsimus. Kas praegune valitsus plaanib lähtuvalt kas või ametiühingute petitsioonist olemasoleva süsteemi üle vaadata või me kõnnime kindlalt edasi samas suunas nagu seni?
Lugupeetud ettekandja! Kui vaadata rahvastikuarengu põhinäitajaid leheküljelt 14, siis koguiive on Eestis negatiivne, loomulik iive on negatiivne, rändeiive on negatiivne, summaarne sündimuskordaja tugevasti alla 2 jne. Me ei näe sellises statistikas seda Eesti edulugu, millest valitsuskoalitsioon meile iga päev räägib. Kumb siis eksib, kas valitsus või statistika? Ja kui on nii, nagu peaminister räägib, et Eesti liigub jõudsalt viie rikkaima Euroopa riigi hulka, paljukest meist siis sinna jõuab?
Aitäh, proua esimees! Härra minister! Väga ilus oli kuulata, kuidas te rääkisite, et on dispetšer, toad ja lambid ja inimesed ja punased tuled süttivad ja kustuvad ja GPS-idega sõidetakse ringi. Aga reaalne pilt mitte ühes kohas, vaid paljudes kohtades oli tormi ajal niimoodi, et partnerite sisetööde elektrikud sõitsid Peugeot"ga kahe-kolmekesi ringi, ei teadnud konkreetsest liinist ei ööd ega mütsi – võib nii öelda küll. Nad polnud kunagi selle liini peal käinud ja selle autoga poleks nad sellele liinile ligi ka pääsenud. Mets oli pime ja porine, siis GPS ei aita. Tegelikult ma tahtsin juhtida tähelepanu sellele, et töö allettevõtjate ja lepingupartneritega on Eesti Energial nõrk. Kas te võtate selles osas midagi ette?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Täna arutame siin väga olulist seaduseelnõu, mis on meile kevadistungjärgu viimasteks päevadeks päris palju mõtteainet ja vaidlusteemasid pakkunud. Selle eelnõu siia saali jõudmine on olnud küllaltki vaevaline ning, nagu on olnud kuulda kolleegidelt kultuurikomisjonist, olid ka koalitsioonipartnerite seas päris suured erimeelsused. Kahjuks toodi eelnõu teise lugemise tekst Riigikogu liikmete laudadele rutakalt ning avalikkusele on sellega tutvumiseks jäänud väga vähe aega. Tegelikult ongi selle seaduseelnõu puhul minu põhimure see, et valitsus järjekordselt kiirustab ja surub oma tahtmist läbi. Nii mõnedki kolleegid on siin juba maininud, et kooliaasta lõpp lihtsalt pole andnud haridustöötajatele võimalust neil teemadel kaasa rääkida. Mul on väga hea meel, et viimastel päevadel on siiski meedias avaldatud ka haridustöötajate arvamust, sest just neid puudutab see seaduseelnõu kõige rohkem. Teisipäeva lõuna paiku jõudis kõigi Riigikogu liikmete postkasti Eesti Haridustöötajate Liidu e-kiri, kus rõhutati, et eelnõus kavandatu toob kaasa suuri ja põhimõttelisi muudatusi kogu hariduselus. Eriti puudutab see õpetajaid ning koolide abi- ja tugipersonali, alates nende töötasustamise põhimõtetest, tööajast, tööülesannetest, kvalifikatsiooninõuetest ja õppetöö korraldusest. Haridustöötajate liit tunneb väga suurt muret tööaja kindlaksmääramise pärast ning soovib riiklikult kehtestatud õppetundide ülempiiri. See on üks põhilisi punkte, mille pärast tunneb muret ka Keskerakonna fraktsioon, sest juba praegu teeb õpetaja rohkem tööd, kui tööajanumbrid näitavad. Minu tutvusringkonnas on samuti mitu väga tublit õpetajat ning olen täiesti veendunud, et nende südamega tehtud tööd ei ole piisavalt väärtustatud. See on igati arusaadav, et ministeeriumiametnikud ja minister kipuvad rääkima tööajanumbritest, kuid sisuliselt on ju tegemist mitme eraldi plokiga: tundide ettevalmistamine, tundide andmine, tööde kontrollimine ja klassiväline töö. Ni
Aitäh! Austatud peaminister! Haridusvaldkond pidi eriolukorras tegema fundamentaalseid muudatusi oma töö korraldamiseks. Riik oma vastukäiva kommunikatsiooniga ei teinud seda olukorda sugugi kergemaks. Kui aprilli keskel väitis valitsus, et näiteks lõpuaktuseid kindlasti ei toimu, siis täna me teame, et need toimuvad. Lõpueksamite teemal tahtis valitsus saada tähtajatut õigust otsustamaks, kuidas lapsed põhikooli ja gümnaasiumi lõpetavad. Riigikogu seda õigust ei andnud. Siis andis valitsus teada, et üldjuhul põhikoolis ja gümnaasiumis lõpueksameid ei toimu. Samal ajal oli tegelikkus see, et põhikoolis lõpueksameid üldse ei toimunud, gümnaasiumis toimusid need vabatahtlikkuse alusel. Teie andsite sotsiaalmeedias teada, et 15. mail kontaktõpe taastub, tegelikult me teame, et see taastus osaliselt. Minu küsimus on: milliseid õppetunde te haridusvaldkonnas olete enda jaoks sõnastanud?
Auväärt esimees! Lubage teile üle anda Keskerakonna fraktsiooni 16 liikme arupärimine maaeluminister Urmas Kruusele. Arupärimine käsitleb taimekaitsevahendite kasutamist ja selle võimalikku mõju mesilindude heaolule. Euroopa Parlamendi resolutsioon mesinduse olukorrast tõdeb, et 84% taimeliikidest ja 76% meil toodetavatest toiduainetest sõltuvad tolmeldamisest, millega tegelevad mesilased. Hinnanguliselt on mesinduse tolmeldamistulu Eesti tingimustes umbes kümme korda suurem meesaagi rahalisest väärtusest ja see lisatulu võiks Eestis olla keskmiselt 80 miljonit eurot aastas. Samas on mesilased keskkonnaseisundi indikaatorid. Olles olulised looduslike taimeliikide tolmeldajad, aitavad nad kaasa looduslike taimekoosluste tasakaalu säilimisele. Oluliseks saasteallikaks on kujunenud aga pestitsiidide rohke ja sageli ebamõistlik kasutamine. Arupärimises on viis küsimust. Olen rääkinud.
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud peaminister! Ma palun muidugi vabandust, et mina ja mu erakonnakaaslased teie pereüritust segasime! Aga ma tahtsin tegelikult küsida reaktsiooni kohta Äripäeva artiklile möödunud nädalal, kui te avaldasite pahameelt selle üle, et Äripäev pani teile süüks visiooni puudumist. Selle peale tõite te välja eduraporti ja rääkisite, kuidas me naabritest paremad oleme. Minu arust oli see täiesti ebaadekvaatne. Visioon tähendab ikkagi midagi, mis tuleb, mitte seda, mis on olnud. Ma tahaksin teie käest teada, kuidas te sellest Eesti visioonist aru saate. Kuhu me teel oleme? Mida teie visiooni all mõistate?
Aitäh, härra esimees! Hea minister! Esimesele küsimusele vastates te ütlesite, et koduabiliste probleem vajab lahendamist. Meie inimesed lähevad tõepoolest välismaale, et õppida kohalikku või inglise keelt, aga kui palju on neid, kes tulevad siia eesti keele pärast? Kas on loota, et neid koduabilisi siia rohkem tuleb? Ja kuidas need koduabilised sinna teadlaste ja üliõpilaste kõrvale sattusid? Ja miks on just 23. mail jõustumine ette nähtud? Muidu jõustuvad seadused ikka kuu esimesel päeval, aga nüüd 23. mail. Ilus number küll, aga miks?
Tere hommikust, hea juhataja! Head kolleegid! Minul ja veel kaheksal Keskerakonna fraktsiooni liikmel on arupärimine keskkonnaminister Keit Pentusele. Arupärimine käsitleb Tallinna kahe kõige rohelisema linnaosa, aga miks mitte ka teiste linnaosade korrastamata ja reformimata riigimaid. Riik on küll võtnud endale kohustuse ning ta on võtnud mitmeid parke ja looduskeskkondi kaitse alla, kuid jätnud need hiljem koristamata ja tähelepanuta. Siit ka meie arupärimine keskkonnaminister Keit Pentusele. Kas Nõmme ja Pirita parke, mis on riikliku kaitse alla võetud ja mida riigil on kohustus korras hoida, hakatakse edaspidi korras hoidma ning kas selleks leitakse raha? Kas võetakse midagi sellega ette? Aitäh!
Hanno Pevkuri kõne tekitas minus tahtmise esitada väike repliik. See kõne ise oli täiesti hea ja ma tunnen, et olin peaaegu kõigega selles nõus. Ka minu meelest need eelnõud, mis praegu kiiresti vastuvõtmisele lähevad, ei ole piisavalt hästi ette valmistatud ja see menetlus siin ei ole küllalt hea. Aga ma tahtsin meenutada, et kas mitte ei ole nii, et iga koalitsioon, kes oma tahtmist läbi viib, käitub samamoodi. Ma tahan küsida, mida tegi see üle-üle-üle-eelmine Reformierakonna juhitud koalitsioon 2014. aastal, kui te võtsite kõikide sidusgruppide tahte vastaselt ja kedagi kuulamata vastu töövõimereformiga seotud seadused, mida me nüüd klaarime, meie siin majas, töötukassa, Sotsiaalkindlustusamet, puudega inimesed ja ka kohtusüsteem, mis hakkab kohe neid asju menetlema. Kui ma oleksin poliitikaväline inimene, siis ma oleksin tahtnud Hanno Pevkuri kõne peale nutma puhkeda. Tõsiselt! Aga olles poliitika sees, tahan ma nutta kogu selle seadusloomekultuuri tõttu, mida seaduste vastuvõtmisel näha võib. Aitäh!
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Riigikogu majanduskomisjon arutas antud eelnõu teisipäeval, 18. detsembril möödunud aastal. Arutelule olid algatajate esindajana kutsutud Hardi Volmer ning Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna juhataja Veiko Kommusaar. Peale eelnõu mõtte lühikest tutvustust, millega rõhutati, et eesmärk on muuta inimeste käitumist liikluses, olid komisjonis arutelul vaid mõned tehnilised küsimused, alustades sellest, et kui praegu ei ole mobiilsed kiiruskaamerad lubatud, siis kuidas on toimunud nende kaamerate testimine. Saime teada, et Eesti liikluses võib selliseid teste vabalt läbi viia, aga seni ei ole tohtinud väljastada trahvikviitungeid testitulemuste põhjal. Samuti oli küsimus, kas need kaamerad peavad olema hoiatusmärgi mõjualas või kas enne neid kaameraid peab olema hoiatus automaatkontrolli kohta. Saime teada, et jah, nii see peab olema ja see ei ole mitte üksnes politsei hea tahe, et need märgid seal on, vaid see on seadusest tulenev kohustus panna enne kiiruskaameraid vastav hoiatus. Ühtlasi saime nende kaamerate kohta teada, et need ei ole mitte need kastides olevad kaamerad, vaid kolmjala peal olevad, sellised väiksemad ja vähem märgatavad kaamerad, mida võib paigaldada ka n-ö tavaline töötaja, selle paigaldaja ei pea olema politseinik. Ehk vähendatakse politseinike koormust ja nad saavad tegelda muude, olulisemate küsimustega. Arto Aas jäi hoiatusmärgi küsimuses teisele arvamusele ja leidis, et selliseid hoiatusmärke ei ole üldse vaja, sest liikluseeskirja tuleks ikkagi kogu aeg järgida, mitte ainult kiiruskaamera läheduses. Sellele vaatamata otsustati konsensuslikult, et tehakse ettepanekud eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 24. jaanuar kell 17. Aitäh!
Aitäh! Võin öelda, et komisjonis sisuline arutelu puudus, kuna kõik komisjoni liikmed, kaasa arvatud keskerakondlased, leidsid, et tegemist on väga hea eelnõuga. Ma usun, et komisjoni liikmed, kelle <PARTY> on komisjoni määranud, teevad oma tööd südamega, valmistuvad alati komisjoni istungiteks ja loevad kõik eelnõud läbi. Ma usun, et kui neil oleks olnud kartus, et eelnõu ei ole piisavalt hea, siis oleksid nad kindlasti komisjonis küsimusi esitanud ja teinud ettepanekuid, et see eelnõu oleks saanud veelgi paremaks. Aitäh! Õiguskomisjoni arutelud on hästi pingelised ja pingsad. Võin kinnitada, et kui ka teie erakonna liikmed leiavad, et mõni eelnõu ei ole piisavalt hea, siis nad võtavad sõna ja teevad parandusettepanekuid. Vaadates õiguskomisjonis toimunud eelnõude menetlemist, on näha, et alati tehakse ettepanekuid, kui millegagi rahul ei olda. Mul ei ole mingit alust arvata, et Keskerakonna liikmed ei ole selle eelnõuga tutvunud. Kui siin oleks mingi probleem olnud, siis nad oleksid komisjonis kindlasti sõna võtnud.
Aitäh! Seaduseelnõu eesmärk ongi pikendada aega, millal neid eksameid võiks sooritada, ja anda inimestele, kes ei ole seda eksamit suutnud ära teha, võimalus teha need eksamid ära 2013. aasta jooksul. Justiitsministeeriumi ja Rahandusministeeriumi esindajate väitel on vähemalt 30 siseaudiitorit avaldanud soovi see eksam sooritada. See on ka põhjus, miks seda aega pikendatakse. Väidetavalt on eksamit olnud võimalik teha selle aasta suvest alates. Aitäh küsimuse eest! Seda küsimust komisjonis arutlusel ei olnud, aga seletuskirjas on kirjas, et suurt lisakoormust see kaasa ei too.
Igipõlise tõsise meresõitjana mulle see ei meeldiks. Tegelikult on see keerulisem küsimus. Kujutage ette Hiiumaa põhjarannikut, kus teil on suvemaja. Päike küll ei looju põhja, aga õhtuti te ikkagi imetlete seal ilusat vaadet merele. Ent 20 kilomeetri kaugusel paistavad mingid mastid. Sinna soovitakse õige suuri maste, lausa 200 meetri kõrguseid. Te tahate imetleda silmapiiri, aga tegelikult avaneb teile risustatud merevaade. Oleks tahtnud ei või jah vastata opositsioonile, aga kui mõtet laiendada, siis pole õige nimetada seda ekspordiks, keegi tuleb ja ehitab meie rannikuvette välisinvesteerimisfondi raha eest tuulikud ja elekter käib justkui läbi meie kaablite. See on tegelikult vaid formaalne eksport. Et seda teada saada, tuleks hoolega läbi lugeda peagi siia jõudev turismi arengukava. See tuleks hoolega läbi lugeda ja siis seda ellu viima hakata.
Aitäh, austatud aseesimees! Hea Urmas! Ära lase ennast eksitada. Ära lase ennast eksitada! Hea kolleeg Ivi Eenmaa siin väitis ühel hetkel, et <PARTY> on teinud 600 ja rohkem ettepanekut eelarve kohta ja palunud või käskinud võtta selle raha ära oma ettepanekute jaoks kaitsekulutustelt. Täielik vale! Selle peab stenogrammi huvides üle kordama: täielik vale, sellist asja pole olnud. Ettepanek oli võtta Vabariigi Valitsuse reservist rahastus või siis konkreetselt kuskilt mingisuguse ministeeriumi rea pealt ümber tõsta kuskile. Nii et see tuleb ära mainida. Küll aga peaminister loomulikult on teatanud, et tema astub tagasi, kui – oh sa õudus! – see nurjatu Riigikogu kamp peaks otsustama perehüvitisi tõsta. Kujutad sa pilti?! Aga nüüd küsimus sulle. Missugune on sinu seisukoht selle viimase otsuse suhtes, et Neugrundi merealale ei saa tuulikuid ehitada, mis oleks üks potentsiaal olnud? Milline on sinu seisukoht selles energiatootmise vaates selle otsuse valguses, mis Vabariigi Valitsus tegi?
Aitäh! Siin lõpus läks jutt laenude peale ja ma sain ka veel sabast kinni. Kui kaugele võiks laenude tagasimakset lükata? Nagu ma mäletan, käis see teema möödunud aasta augustis ELAK-ist läbi. Tol hetkel olid rahandusministrid nädal aega valmistunud selleks, et tuleb Grexit, Kreeka lahkumine, mitte midagi ei juhtu, kõik on stabiilne ja elu läheb ilusti lilleliselt edasi. Aga siis ikkagi Grexitit ei tulnud ja esimesed laenu tagasimaksed pidid algama kas aastal 2023, kui ma õigesti mäletan, või 2022. Kui me räägime praegu laenude tagasimakse edasilükkamisest, siis kui palju me seda edasi lükkame? Kas see peab olema konsensuslik otsus või tehakse see otsus näiteks rahandusministrite nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega? Kuidas see peaks hakkama välja nägema ja kui kaugele edasi lükatakse?
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Vabariigi Valitsuse algatatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu 667 sätestab elektroonilise tervisetõendi, mille inimene esitab liiklusvahendi juhtimise loa saamiseks. Selle taotlemiseks saab kasutada tervise infosüsteemi. See ongi selle eelnõu sisuline olemus. Riigikogu arutas seda seaduseelnõu esimesel lugemisel, mis ka lõpetati, 4. juunil. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ei fraktsioonid, komisjonid ega Riigikogu liikmed ühtegi muudatusettepanekut ei esitanud. Komisjon arutas seda seaduseelnõu enne teisele lugemisele saatmist 8. septembril. Arutelul oli kõne all, et mitte kõik, kellel oleks võimalik tervisetõendit tervise infosüsteemi kaudu ID-kaarti kasutades vormistada, seda ei tee, sest teatud osa inimesi lihtsalt ei kasuta kahjuks ID-kaarti. Seetõttu on ka edaspidi olemas võimalus täita tervisedeklaratsiooni tervishoiuteenuse osutaja juures paberil. Sotsiaalkomisjon otsustas saata Vabariigi Valitsuse algatatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu 667 teisele lugemisele 10. septembriks ettepanekuga teine lugemine lõpetada. Samuti otsustas komisjon, et kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse, siis tuleks eelnõu saata kolmandale lugemisele 17. septembril ja panna lõpphääletusele. Kõik otsused võeti vastu konsensusega. Ma tänan! Lugupeetud istungi juhataja! Vabariigi Valitsuse algatatud ravikindlustuse seaduse ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 679 sätestab ravikindlustuse seaduses ja teistes seadustes töövõimetuslehe väljakirjutamise ning selle tööandjale ja haigekassale esitamise elektroonilisel kujul. Esimene lugemine lõpetati 20. juunil. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ei esitatud seaduseelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut. Sotsiaalkomisjon arutas ravikindlustuse seaduse ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu enne teisele lugemisele saatmist oma 8. septembri
Aitäh, härra esimees! Hea minister! Te ütlesite väga õigesti, seadusest lähtuvalt ja pragmaatiliselt, et vabatahtlik tegevus on vabatahtliku isiklik asi, riigikaitse on aga seadusest tulenev kohustus. Mul on endal ka kapis kaks vormi: üks on päästja oma, teine kaitseliitlase oma. Paraku pean ma praegu kriisiolukorras hoopis pintsakut kandma. Aga nüüd minu küsimus. Me räägime ju ikkagi ressursside mõistlikust kasutamisest. Mõtleme näiteks mõne meesterahva peale, kes lõpetas ajateenistuse kümmekond aastat tagasi ega ole enam n-ö kuuma reservi mees, aga vabatahtlikuna on ta vabatahtliku komando pealik. Kui tekib kriisiolukord, siis kuulub ta osalise mobilisatsiooni või üldmobilisatsiooni alla. Aga igasugune sõjategevus tekitab ka hulgaliselt metsatulekahjusid. Mis oleks siis mõistlikum? Kas see oleks Siseministeeriumi ja näiteks Kaitseressursside Ameti koostöö koht?
Kõrgeauline juhataja! Auväärt Riigikogu! Eesti on teatavasti üks Euroopa metsarikkamaid riike, ülirikkad oleme metsamahu arvestuses ühe inimese kohta. Selles mõttes on puidu kui taastuva loodusvara kasutamine ka energia tootmisel igati teretulnud ja omal kohal. Küsimus on aga kõigepealt selles, kuidas me seda puitu põletame ja kuidas kasutame. Minule teadaolevalt, head ametikaaslased, läks meie kodumaa viimane elamiseks kasutatav suitsutare hingusele ligi 40 aastat tagasi, rohkem neid vist ei ole. Korsten, mis kunagi meie elamutele tekkis, oli üks innovatiivne nähtus puidu põletamisel. Auvere jaama kasutegur ei ole üle 40%, koostootmisjaamades on see tegur üle kahe korra suurem. Kuidas me seda puitu siis ikkagi kasutame? Ma ei saa teiega, härra minister, nõus olla. Te ütlesite, et metsa kõdunema või mädanema jäetud puit, eks ole, on üks väga paha asi ja on väga rumal see sinna jätta. Ei ole. Ka sellel kõduneval puidul on olemas oma ökonišš meie rahva, looduse ja keskkonna heaks, kui seda on muidugi mõistlikus koguses. 50 aastat tagasi valitses Eestimaal niisugune pilt, et metskondades maksti raietöölisele kaikapuu tihumeetri ülestöötamise eest 1 rubla ja 50 kopikat. Kui aga tädi Maali läks metskonda, et kaikapuud osta, siis tuli tal selle tihumeetri eest maksta 75 kopikat, st poole vähem. See oli nii just nimelt selleks, et see puit ei jääks niisama vedelema. Ma ei saanud kahjuks, härra minister, teie käest vastust küsimusele, kuidas siis puidu põletamine Narva Elektrijaamades, kaasa arvatud Auveres, läheb, just seda madalat kasutegurit silmas pidades, kokku Euroopa direktiiviga 2009/28/EÜ, mis ütleb, et liikmesriigid peaksid soodustama seda, et energia muundamise kasutegur tööstusliku kasutamise korral oleks vähemalt 70%. Jutt ei ole elektrist ega soojusest, vaid just energiast. Meil seda ei ole. Nii et tuleb ikka vaadata, kuidas me seda energia tootmiseks mõeldud – igati positiivne eesmärk – puitu kasutame. Muidugi tuleb vaadata sedagi, mis tuli ka arupärimisest v
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud minister! Aastaid tagasi tegid kohalikud omavalitsused ja riik edukalt koostööd ning regioonides valmis mitmeid objekte, kus olid omad kohustused kohalikul omavalitsusel ja omad kohustused riigil. Minule teadaolevalt on need haridus-, kultuuri- ja spordivaldkonna objektid. Ka järgmisel aastal on riigil kohustus osaleda selle investeeringutoetuse maksmisel. Kas riigieelarve eelnõus on need summad kohalikele omavalitsustele ette nähtud? Ma pean silmas riigipoolset osa.
Aitäh küsimuse eest! Ma arvan, et selle eelnõu number on vahest tõesti mingisuguse suurema tähendusega, püüab see eelnõu ju vähendada teatud deemonlikku käitumist, eriti Eesti suurimas omavalitsuses. Eks see pisike kuradike poe ju ikka igasse taskusse, pressib sisse igast väikseimastki august, mis on jäetud selleks, et oma tegevust õigustada. Me püüame rakendada ühe meetme – see pole küll kaugeltki täiuslik meede –, et sellist praktikat ja suhtumist vähendada. Mis puutub teie küsimusse, siis just nimelt sellepärast ma mainisin oma kõnes ka eelnõu § 1 punktis 1 toodud uue paragrahvi sõnastust. Selle uue § 52 lõige 2 sätestab, et see piirang ei kehti nende teadaannete avaldamisele, mille avaldamise kohustus tuleneb seadusest. Ja nagu ma eelmisele küsimusele vastates toonitasin, ei tohi see tulevane seadus mingil juhul halvata tavapärast kohaliku omavalitsuse tegevust, mis on kõigile mõistetav ja mida maksumaksja ootab. See halvamine ei ole kaugeltki olnud meie siht, kuigi mõni pahatahtlik tõlgitseja tahab seda nii väänata. Küsimus riigi äriühingute kohta on minu arvates õigustatud. Ma arvan, et asjaomane praktika peab ka riigi äriühingute ja riigi osalusega ettevõtete puhul samasugune olema. Usun, et sellise muudatuse võiks eelnõusse teha. Küsimus on selles, et probleem, mida me eelkõige lahendada püüame, on puudutanud kampaaniaid, mida on rahastatud otse kohaliku omavalitsuse eelarvest. Kohaliku omavalitsuse asutatud juriidilised isikud on eelnõus ära toodud selleks, et välistada ümber nurga minekut, kui kellelgi on tahtmine seda teha. Aitäh, Aivar, selle mingil kujul õigustatud provokatiivse küsimuse eest, mis tuli tõenäoliselt eelmisest küsimusest ajendatuna. Riigikogu on seadusandjana see organ, kes hindab proportsionaalsust, millises mahus ja millises ulatuses on valimisagitatsioon lubatud. Nagu me teame, on poliitiline välireklaam aktiivse valimisagitatsiooni ajal ehk 40 päeva enne valimisi Eestis juba aastaid keelatud olnud. Selle tõttu ei ole sisuliselt mitte
Aitäh! Selles küsimuses me kindlasti ühele nõule ei saagi. Ma arvan, et ilma selle missioonita oleks tohutult traagilised sündmused Vahemerel, kus juhtub niigi ääretult palju õnnetusi, sest neid oleks lihtsalt juhtunud veel rohkem. See on humanitaarkaalutlustel ülimalt vajalik missioon. Ka mandaat, mis on tänaseks mõnevõrra laienenud võrreldes sellega, mis ta alguses oli, on tugevam. Samuti on saadud teatud osaga Liibüa territooriumi kontrollivatest jõududest kokkuleppele, et paadipõgenikke nende liikumisel takistada. Ma arvan, et see on väga vajalik missioon. Kümneid tuhandeid inimesi merele uppuma jätta mina kindlasti ei sooviks – ja ma usun, et ka terve tsiviliseeritud maailm mitte. Tänan! Takistab sellega, et ... See ala on ise 1,8 miljonit ruutkilomeetrit ja laevu on neli, nüüd on ka Liibüa enda alused, ning 25 liikmesriiki, kes selles operatsioonis osalevad, kokku 1400 inimesega kontrollivad üha rohkem seda tohutult suurt ala ja tegelevad sellega, et mitte enam inimesi sellisesse olukorda panna, kus nad peaksid merel abi paluma. Õieti tuleb vältida nende Euroopasse edasiliikumist. Nagu ma ütlesin, Liibüast on saanud koostööpartner, seal on tekkinud osapool, kellega on võimalik asju ajada. Ma arvan, et see on väga vajalik missioon, mis sai alguse reaktsioonina sellele tohutule inimtulvale, mis Euroopa poole suundus.
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Tegelikult peaks siin saalis piinlik olema ja naerda ei ole mitte millegi üle. Pole kahtlustki, ja seda on korranud mitmed kõrgesse ametisse seatud Eesti riigi järelevalvajad, et meil on põhiseaduslik probleem. Iga kolmas Eesti elanik ei saa oma põhivajadusi rahuldatud, nii nagu see põhiseaduses ja seadustes on sätestatud, sest riik ei ole suutnud kohalikke teenuseid niimoodi korraldada, et need oleksid kõikidele võrdselt kättesaadavad. Aga siin saalis tundub, et meil ei ole mitte põhiseaduslik probleem, vaid erakondlik kemplemine. Meil on majanduslik probleem. Me hädaldame selle üle, et töökohad kaovad, ja hädaldame selle üle, et meie majandus on stagneerumas. Me hädaldame selle üle, et inimesed otsivad elu- ja töökohta väljaspool Eestit. Suure osa nende probleemide lahendamine seisab aga täpselt sellesama halduskorraldamatuse taga. Meile ei tundu, et see on majanduslik probleem, meile tundub, kui kuulata neid ilukõnesid ja veidi sarkastilisi märkusi inimeste aadressil, kes on selle asja nimel tööd teinud, et vastastikune positsioneerumine tegematajätmiste taustal on see, mis annab meile mingisuguseid lahendusi. Ma küsin siin saalis enda käest juba kahekümnendat või kolmekümnendat korda, kas need inimesed, kes sõna võtavad, otsivad tegelikult lahendust või esinevad enda nimel, erakonna nimel, oma valijate nimel. On olnud lahenduse otsijaid, aga kaugelt vähem, kui oleks vaja selleks, et see probleem hakkaks tasapisi lahenema. Mitte esimene Riigikogu koosseis ei tegele selle probleemiga. Vähemalt kolmas parlamendi koosseis on püüdnud lahendust otsida ja tõenäoliselt lasub vastutus kõikidel erakondadel, kes ei ole suutnud luua sünergilist õhustikku selle probleemi lahendamiseks. Ja nii ongi, et mingi alateadvuslik süütunne sunnib eri erakondade esindajaid peitma oma tegematajätmisi retooriliste sõnavõttude taha. Need kõlavad ju ilusti! Eriti kaunis oli Neeme Suure sõnavõtt, sööbis kohe mällu. Missugune ilus retooriline passaaž algus
Proua eesistuja! Head kolleegid! Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel on mul au üle anda arupärimine sotsiaalminister härra Hanno Pevkurile. Arupärimise teemaks on noorte arstide lähtetoetused. Nagu me teame, on käesoleval aastal noortel arstidel, kes asuvad tööle maale, võimalik taotleda riigilt kuni 15 000 euro suurust lähtetoetust. Samas teame, et ükski noor arst ei ole seni seda võimalust kasutanud. Lähtudes sellest esitame härra ministrile viis küsimust. Nende seas küsime ka, kas lähtetoetuste tingimused määrati arvestades huvigruppide seisukohti või ei küsitud nende arvamust. Praegu jääb vägisi selline mulje, et arvamust kas ei küsitud või ei võetud kuulda.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Tahan Keskerakonna fraktsiooni nimel avaldada toetust Valgevene inimeste soovile demokraatlike muutuste toimumiseks ning vajadusele lõpetada vägivald, vabastada ebaseaduslikult kinnipeetavad isikud ja alustada kõiki kaasavat riigisisest dialoogi. Keskerakonna fraktsioon on Euroopa Liidu ja Vabariigi Valitsusega ühisel seisukohal ega tunnusta Valgevene presidendivalimiste tulemusi, sest valimised polnud vabad ega õiglased. Keskerakonna parlamendiliikmed on ühel meelel, et Eesti riik peaks toetama Valgevene rahva püüdlusi ja tahet muutusi läbi viia. Ainult neil on õigus valida vabalt oma tuleviku tee. Valgevene kodanikuühiskonna tekkimisele kaasaaitamine on demokraatliku ühiskonna arengu seisukohalt äärmiselt oluline. Loodetavasti aitavad Valgevenes toimuvad muutused kaasa riigi senisest tihedamale koostööle Euroopa Liidu idapartnerluse programmi raames. Valgevene integreerumine Euroopa Liitu aitaks laiendada ühenduse majandusvõimekust ja kultuurilist mitmekesisust. Keskerakonna fraktsioon avaldab lootust, et käimasolevad protsessid kulgevad Valgevenes rahumeelselt, ilma vägivalla ja inimohvriteta. Hukka tuleb mõista kõik katsed sekkuda Valgevene rahva õigusesse vabadele ja demokraatlikele valimistele. Aitäh!
Tänud! Minu küsimus on seletuskirja kohta, mis tänuväärselt on eelnõuga kaasa pandud. See on natuke kentsakas, komisjoni kaasettekandja peaks seda kommenteerima. Põhjendusena, miks ei sotsiaaldemokraatide, ametiühingute keskliidu ega Eiki Nestori ettepanekut ei arvestatud, on välja toodud asjaolu, et eelnõu eesmärk on teha protseduurireeglid. Aga meie omateada pakkusimegi välja just protseduurireeglid, kuna Riigikogu enamus nii otsustas. Ma küsin, kas need meie pakutud protseduurireeglid on põhiseadusvastased?
Aitäh! Kui tohib, siis ma võtaks kohe kolm lisaminutit. Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Hea rahvas, kes te vaatate või kuulate! Ma sooviksin, et see ei olekski mitte nagu kõne, vaid pigem koos teiega mõtisklemine ja arutlemine. Ma räägin sõjalisest riigikaitsest ja sisejulgeolekust ning panen rõhu just viimasele. Aga enne selle juurde minekut teen paar üldisemat tähelepanekut. Selle protsessi raames kippus mul tekkima tunne, et meil on dokumendid tähtsamad kui sisu. Meil on protsess olulisem kui selge eesmärk või suund. Pole ime, et tulemus jääb nadiks. Miks see niimoodi on? Siin on põhjuseid mitmeid. Ma toon esimesena välja selle, et me oleme mõnes mõttes enda loodud müütide vangis. Riigikaitses on väga levinud väide, et Eesti on paremini kaitstud kui iial varem. See on hea sõnum, kuid hea sõnum propaganda vallas. Kui vaatame selle väite sisu, siis näeme, et see on õõnes: kui eile oli ebapiisav, siis täna on natuke vähem ebapiisav. Kas seda võime nimetada eduks? Ei või. Riigikaitse on väga lihtne, mõnes mõttes mustvalge asi ja kui me sellest räägime, siis me peame ütlema, kas ta on piisav või ei ole. Ja kui ei ole, siis milline on meie kava, milline on ajaplaan ja mis on selle maksumus, et me selle piisavuse saavutaksime. Riigikaitse juurest edasi mõtiskledes on järgmine asi, mida ma tahan öelda, see, et riigikaitse on väga eriline valdkond. See on ainus valdkond, mis on vahetult seotud riigi püsima jäämisega. Minu eelmist mõttekäiku "piisav või mittepiisav riigikaitse" edasi arendades me võimegi öelda, et kui riigikaitse on piisav, siis on ka "Eesti 2035", ja olete ka teie, meie, head inimesed, ja kui ta ei ole piisav, siis olgu Jumal meile armuline ja loodame õnnele. Asi on tõsine. Ma soovitan teil, head inimesed, vaadata Riigikogu sisehoovis olevat mälestustahvlit, millel on Asutava Kogu liikmete ja Riigikogu esimese kuue koosseisu nimed. Põhjus, miks riigikaitse on eriline, on see, et erinevalt poliitilistest programmidest ja lubadustest, mis peegeld
Aitäh! Austatud minister! Minu küsimus on kriminaalmenetluse revisjoni kohta. Ma tean, et te olete olemasoleva menetluskorra suhtes üsna kriitiliselt väljendunud. Te olete öelnud, et meie menetluskord on kui üks vildakas maja nõukogudeaegse vundamendi, saksa seinte ja ameerikaliku võistleva kohtupidamise katusega. Millised on ministeeriumi edasised plaanid kriminaalmenetluse valdkonnas? Millisena kujutate teie ministrina ette kriminaalmenetluse tulevikku ning milliseid probleeme seal näete? Aitäh! Austatud minister! Eelmise sajandi alguses kirjutas ka Anton Hansen Tammsaare revideerimisest. Ta ütles: "Revideerimine on aga sagedaste niisama tarvilik kui leib, vesi ja õhk." See teema puudutab ju konkreetselt inimesi. Te olete öelnud, et selles süsteemis on täielik vaakum ja sinna on vaja õhku juurde anda. Mis meetmeid selle revisjoni tulemusel kavandatakse, et süsteemi õhku juurde tuleks? Aitäh! Austatud minister! Esimesele küsimusele vastates rääkisite menetluse digitaliseerimise vajadusest. Kas te võite öelda, kui palju kulub digitaliseerimise jaoks Eesti riigi raha ja kui palju see tegelikult võiks mõjutada menetlusprotsessi kiirust, tööjõuvajaduse vähenemist jne?
Aitäh juhatajale! Hea Priit Toobal! Igal eelnõul on otsesed ja kaudsed eesmärgid. Näiteks tuleb meil arutusele eelnõu kütuseaktsiisi tõstmise kohta. See on kobareelnõu, millel on ainult üks eesmärk: suurendada riigikassa tulusid. Praeguse eelnõu emotsionaalne väärtus on väga suur – nii usuline, kultuurilooline kui ka perepoliitiline. Positiivseid aspekte on väga palju. Aasta on 2015, seda eelnõu on õige kaua püütud läbi suruda. Miks me ikkagi ei ole parlamendis konsensust saavutanud? Mis on nii Reformierakonna kui ka <PARTY>-i põhilised vastuargumendid?
Tänan väga, härra juhataja! Austatud minister! Selle seaduse muutmisega ja ka kogu selle kiirustamisega te panete meie põllumajandussektori ebavõrdsesse seisu, võrreldes naaberriikidega. Põllumehed on teile teinud ka mõned ettepanekud. Üks nendest on, et CO2 kvoodi müügi tulust võiks rahastada ka põllumajandussektori energialahenduste muutmist. Teine on, et kehtestada loomakasvatushoonetes ja kuivatites töötavate katelde asendamiseks pikem üleminekuaeg, mille jooksul lubada neis kasutada eriotstarbelist diislikütust. See aeg võiks olla viis-kuus aastat. Kas te nõustute nende ettepanekutega ja tulete sektorile vastu või ütlete, et raskustest on alati üle saadud? Aga mõelge, mis need raskused on meil nii kalanduses kui ka põllumajanduses maksma läinud, mis hind nende ületamisel on olnud.
Lugupeetud esimees! Auväärt Riigikogu! Mai alguses olin ma püsti hädas Newcastle"is. Selgus, et ma olin mingisuguses hotellis paljaks varastatud – rahakotid läinud, püksid ka läinud. Sõbrad, palun saatke raha! Kaks nädalat hiljem oli minu tütar Indias ja selline kiri tuli ka mulle: olen paljaks varastatud, ketsid läinud, saatke raha. Eile õhtul oli meie auväärt rokkar ja punkar Trubetsky ka Newcastle"is ja temagi varastati paljaks. Kellel on võimalik, võtke kontakti, olen hädas, saatke raha! Mina mõtlesin, et ma olen natuke teises kategoorias kui nemad, et ma olen Riigikogu liige – ei saa niimoodi mässata minu Gmailiga, kontot ära kaaperdada ja ära varastada, et suurepärane riik ja küberkaitse kaitsevad mind. Aga võta näpust! Nüüd tuleb arupärimine. Kuu aega on küberpolitsei tegelnud selle asjaga, aga kuu aega pole mulle isegi helistatud ja küsitud, et Märt, kuidas sul tööl läheb. Keegi pole helistanud. Arupärimine on Hanno Pevkurile. Küsime, kuidas tema arvutiga lood on ning kuidas ta tagab ja tõestab mulle, keda on kolm korda arvutiga kenasti lüpstud, et e-valimised on turvalised. Mulle on soovitatud panna telefoni sisse äpp, mis genereerib seal mingisuguse koodi. Nii saad oma arvutit turvata. Andke andeks, milleks mul seda vaja on!? Me elame ju turvalises riigis! Aga siit tuleb välja ka see, mispärast Eesti on ainukene riik maailmas, kus on e-valimised. Aitäh teile!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Kas te oskate öelda, kes peaks ettevõttele kinni maksma selle kulu, kui keegi korteriühistus ei kavatsegi kütte eest maksta, aga teie ütlete, et kütet ei tohi üldse välja lülitada, ja see lähebki elu lõpuni nii? Miks peaks keegi siis üldse kütte eest maksma hakkama? Ma arvan, et siis maksaksid ainult rumalad inimesed. Kütet välja ei lülitata, maksma ei pea, 90 päeva möödub, ikka ei pea maksma, aasta möödub, ikka ei pea maksma. Kes ettevõttele need kulud kinni maksab? Kas te oskate seda öelda?
Lugupeetud istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seaduse eelnõu algatas Vabariigi Valitsus 2014. aasta 10. veebruaril. Eelnõu kohaselt lihtsustatakse ajutisest töötamisest teavitamise menetlust, mille isik peab läbi tegema, kui ta soovib välisriigist tulles asuda Eestis ajutiselt töötama reguleeritud ametikohal või kutsealal. Eelnõu esimene lugemine toimus 9. aprillil. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 23. aprilliks, ei esitatud ühtegi muudatusettepanekut. Kultuurikomisjon valmistas eelnõu teist lugemist ette 5. mail ja otsustas saata eelnõu 590 päevakorda 14. maiks ettepanekuga teine lugemine lõpetada. See otsus langetati konsensuslikult. Aitäh! Me küsisime seda ka komisjonis ministeeriumi esindajalt. Tema vastas, et praegu puudutab see üksikuid inimesi, kuid tegemist on tõusva trendiga. Nii et praegu võib neid inimesi olla kümmekond, aga edaspidi on ilmselt rohkem.