EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud juhataja! Head kolleegid! Head üliõpilased ning nende pered ehk kõik inimesed, kes põhjusega muretsevad, kas tudengil õppimiseks vajalik soe tuba ja jõudu andev toit ikka olemas on! Riigikogus võeti mullu vastu seadusmuudatus, mis võimaldab süsteemselt ja läbipaistvalt maksta vajaduspõhiseid õppetoetusi. See väärib märkimist kolmes mõttes. Esiteks, Eesti ajaloos esimest korda on Eesti riigil oma üliõpilastele pakkuda seadusest tulenev sotsiaaltoetus, mis on mõeldud ainult üliõpilastele ning mille ainus eesmärk on parandada nende majanduslikku olukorda. Teiseks, vajaduspõhiseid õppetoetusi hakati maksma varem, kui <PARTY> ja Res Publica Liidu ning Reformierakonna koalitsioonilepe seda lubas. Ehkki varasem maksmine on igati põhjendatud ja loogiline, mööngem, et see on siiski ka märkimisväärne. Kolmandaks, seadusmuudatused sündisid koostöös. Veel viimastel hetkedel tehti Riigikogus eelnõusse muudatusi. Ega esimene katse alati kõige paremini õnnestu, tahe Eesti üliõpilasi sisuliselt ja väärikalt aidata on aga väga kindlalt olemas. Mul on hea meel, et Eesti Üliõpilaskondade Liidu, <PARTY> ja Res Publica Liidu noortekogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Riigikogu kultuurikomisjoni aktiivse koostöö tulemusena on teie ees taas põhjalikult muudetud eelnõu, mis kindla peale toob vajaduspõhise toetuse rohkemate üliõpilaste lauale. Eraldi rõhutan seda, kui väärikalt ja konstruktiivselt on nendes aruteludes käitunud Eesti noor eliit ehk tudengkonna esindajad. Ühiselt on silmas peetud kogu ühiskonna sissetulekuid, tegelikke vajadusi kainelt ja arukalt kirjeldatud, näidatud üles austust nende inimeste vastu, kes teenivad igapäevase tööga kahetsusväärselt väikest palka, ja arvestatud Eesti ühiskonna võimalusi. Noored kõrgharidusega inimesed on need, kellest kõige enam sõltub Eesti rahva elujärje paranemine. Just tänased tudengid on homsed tippspetsialistid, tööandjad, ettevõtjad, elu edendajad ja arendajad. Värskest PISA uuringust saime teada, et enam kui kolmandik Ee
Aitäh, härra eesistuja! Hea Mart! Me oleme mõlemad kaua siin ilmas elanud, näinud ühte ja teist nii ühelt kui ka teiselt poolt, eks ole. Me oleme olnud koos opositsioonis ja oleme näinud umbusaldusavaldusi, nende menetlemist ja arutelusid nii ühelt kui nüüd ka teiselt poolt. Sina kui kogenud poliitik, millise hinnangu sa annaksid tänasele parlamentaarsele meetodile? See on normaalne parlamentaarne meetod, igal pool parlamentides rakendatav ja teostatav. Mis mulje sulle endale jäi: oli see protseduuriliselt korralikult planeeritud ja läbi viidud? Kas see meeldis sulle või ei meeldinud? Sinu hinnang, palun!
Hea eesistuja! Head kolleegid! Teie ees on Vabariigi Valitsuse algatatud väärteomenetluse seadustiku, liiklusseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu 457. Seadus on teisel lugemisel, esimene lugemine Riigikogu saalis oli 20. oktoobril k.a. Muudatusettepanekute [täht]aeg oli 3. november. Seaduseelnõu kohta muudatusettepanekuid tuli, neid oli esialgu kuus. 1. muudatusettepanek tuli ministeeriumilt ja puudutas tähitud kirjaga trahviteate saatmist. [Ettepanek oli] saatmise aega kaugemale viia, sest praegu on see kolm päeva. Kui elektroonilisele teatele kolme päeva jooksul ei vastata, siis saadetakse välja tähitud kiri, mis on aga küllaltki kallis lõbu, arvestades seda, et põhilised trahvisummad, mis kiiruskaameratega mõõdetakse, on seal kuskil kolme kuni üheksa euro kanti, tähitud kirja saatmine aga neli eurot. Juhtivkomisjon arvestas seda ettepanekut täielikult. 2. ettepanek tuli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonilt. Juhtivkomisjon jättis selle arvestamata. Ettepaneku poolt oli 3, vastu 5 ning erapooletu 1 komisjoni liige. Tekkis ka päris palju küsimusi. Asjaosalistest olid kohale kutsutud Vanalinna Selts, kes oli ka seaduseelnõu loome juures, siis oli linnade-valdade liidu esindaja ja Tallinna munitsipaalpolitsei esindaja. Nad tegid kolm ettepanekut, mis olid küllalt sarnased – need olid 4, 5 ja 6 – ja mida konsensuslikult otsustati mitte algatada. 22. novembril, esmaspäeval arutati teemat õiguskomisjonis veel. Ja punkt, mida arutati, oli see, et tuua trahvi osa, nagu seaduses on, ettepoole, kuna terve osa peaks jõustuma alles hiljem. 4. muudatusettepanek, mis konsensuslikult sisse viidi, peaks jõustuma üldises korras. Tehti järgnevad menetlusotsused: teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 24.11.2021, konsensuslikult, teha ettepanek teine lugemine lõpetada, konsensuslikult. Kui teine lugemine lõpetatakse, teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda ja viia läbi lõpphääletus 8. detsembril 2021, konsensuslikult. Aitäh! Sisemini
Tere hommikust! Hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kõigepealt suur tänu teile selle väga valusa ja tõsise teema tõstatamise ja meie ette toomise eest! Siin saalis peetakse tihti pikki kõnesid sellest, kuidas lapsed ja noored on meie tulevik ning kuidas me soovime, et Eesti peredes oleks rohkem lapsi. Kahtlemata on ideaalne olukord, kui perekonnas on ema ja isa ning iga laps saab kasvada peres. Kuid iga kord ei ole olukord kahjuks kaugeltki ideaalilähedane. Juhtub, et isa või ema on jätnud lapse hooletusse. Siin peaks appi tulema riik. Kas te saate öelda, missugused võiksid olla riigi abimeetmed?
Austatud Jüri Ratas! Meie suhteliselt kriitiline hoiak praeguse valitsuskoalitsiooni suhtes on paljuski tingitud sellest, et selles valitsuskoalitsioonis domineerib <PARTY> programm, <PARTY> ajab oma asja päris intensiivselt ja tõhusalt ning neil on omad kavad. Kui me vaatame, mis nende kavades veel on ja mis tulla võib, siis seal programmis on üks niisugune punkt, et tuleb ära võtta valimisõigus kohalikel valimistel isikutelt, kes ei oska riigikeelt, ehk teiste sõnadega mittekodanikelt. Kas selline plaan on vaikselt liikumas otsustamise suunas ja mis on peaministri arvamus sellest?
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Te plaanite seaduseelnõuga täiendada alkoholiseaduse § 52 ja luua kontrolltehingu regulatsiooni. Samas on selge, et selle seaduse nõuete rikkumise korral on suurema tõenäosusega tegu väärteoga. Kui vaadata seda kontrolltehingu regulatsiooni ennast, siis jääb mulle mulje, et tegu on siiski matkimisega, mis on väärteo puhul dogmaatiliselt välistatud. Hoolimata sellest, et ma pean seda kontrolltehingut õigustatuks, küsin ma, kas teile ei tundu, et siin võib tekkida probleem, just selle koha pealt, et see toiming on justkui matkimine, mis on keelatud.
Aitäh! Kui me võtame nüüd mõlema eelnõu ja mõlema protsessi kokku, siis on selge, et Maaelu Edendamise Sihtasutuse roll on päris suur. Maaelu Edendamise Sihtasutuse kätte on usaldatud 200 miljonit. Nii palju, kui mina mäletan Maaelu Edendamise Sihtasutust – ja seda on olnud 20 aastat või tegelikult 27 aastat, kui arvestada ka tema eelkäijaid –, siis on selge, et seal on üks osa inimesi olnud poliitilise taustaga, kes on võimude vahetumisega vahetunud, ja teine osa on olnud väga selgelt erialaorganisatsioonide esindajad. Viimastel aegadel on need olnud talupidajate keskliit, põllumajandus-kaubanduskoda ja toiduainetööstuse liit, finantseksperdina on nõukogus olnud inimene Rahandusministeeriumist. Aasta tagasi tehti suure poliitilise pöördega Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu sellelaadsetest ekspertidest vabaks. Me oleme teinud ettepaneku tootjaorganisatsioonide esindajad sinna tagasi viia. Mis on teil olnud selle vastu, et tootjaorganisatsioonide esindajad oleksid nõukogus tagasi, eriti praeguses olukorras, kus MES-il on väga suur vastutus?
Austatud istungi juhataja! Palun ka kolm minutit lisaaega. Aitäh! Lugupeetud kolleegid! Vaktsineerimine on kahtlemata erakordselt vastutusrikas ja oluline protsess selle epideemia puhul. See on ainus pikaajaline lahendus, kuidas me saame varju alla. Nii see vaktsineeri.ee slogan kõlab – väga tark ja oskuslik sõnastus minu hinnangul. Samas on selge – ja see on olnud selge pikema aja jooksul –, et vaktsineerimine selles tempos ja selle graafiku kohaselt, nagu see kulgeb ka ülejäänud Euroopas, tegelikult ei hoia ära epideemia edasist levikut lähimatel kuudel. Me rääkisime seda detsembris, aga nii muude inimeste seas kui ka poliitikute seas oli näha tunnet, et nüüd kohe vaktsiinid tulevad, seega võime ära unustada sotsiaalse distantseerumise, kõik need ettevaatusabinõud, piiranguid enam nii palju ei ole vaja. Vaktsiinid ju aitavad. Loomulikult vaktsiinid aitavad, vaktsiinid on tõhusad. Aga enne, kui need populatsioonis laiemat mõju hakkavad avaldama, kulub praeguse tempo juures veel kuid. Ja paraku lasime me ühiskonnana ja valitsus otsustajatena köie lubamatul viisil lohisema, mille tagajärjel me oleme täna tervishoiukriisis, mille sarnast Eesti Vabariigis olnud ei ole. Kiirabiautod seisavad EMO-de uste taga järjekorras ja inimeste suremuse näitajad kerkivad hirmuäratava kiirusega. Loomulikult on selles kontekstis lihtne, populaarne, aga minu hinnangul vale kritiseerida valimatult kogu selles protsessis vaktsineerijaid ja vaktsineerimisprotsessi tervikuna. Loomulikult, selles on olnud puudujääke. Loomulikult võib küsida konkreetsel puhul, kas oleks võinud päev varem need 2000 või 3000 süsti teha. Aga peame mõistma, et suures pildis ei oleks see epideemia levikule erilist mõju avaldanud. Põhiline probleem, nagu ka tänastest ettekannetest välja tuli, on vaktsiinide vähesus Eesti Vabariigis ja laiemalt tegelikult kogu Euroopa Liidus. See on fakt. Ja sellest tulenevalt ma ei soovi siin saada odava populaarsuse punkti, öeldes, et pange kõik vaktsiinid, mis on, kohe autosse j
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Sotsiaalkomisjon arutas ravikindlustuse seaduse muutmise seadus eelnõu 330 k.a 22. märtsil. Ja nii nagu ka hetk tagasi, siis eelnõu algatajate nimel tutvustas selle eelnõu sisu ja eesmärki Urmas Reinsalu. Komisjoni istungil andis Sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna peaspetsialist Ülle Jordan teada, et Vabariigi Valitsus arutas seda eelnõu 11. märtsil ning otsustas esitatud eelnõu sellisel kujul mitte toetada. Valitsus küll nõustus, et kindlustatud isikutele karantiini korral hüvitamise maksmise regulatsioon vajab korrastamist, aga seda terviklikul lahendusel, mitte nii, nagu <PARTY> fraktsiooni eelnõus on välja pakutud vaid osaline lahendus, mis puudutab regulatsiooni seoses riiki sisenemisega. Valitsus on esitanud Riigikogule ka oma lahenduse karantiini korral haigushüvitiste maksmise korra täpsustamiseks ja see on ette nähtud seaduseelnõus 347. Komisjonis tekkisid veel mõned küsimused. Näiteks Helmen Kütt küsis, et kui antud eelnõu näeb ette, et inimesel, kes riigipiiri ületamisel keeldub testist ja ta seejärel määratakse eneseisolatsiooni, siis tal justkui ei oleks ravikindlustushüvitisele õigust. Ta soovis teada, kas valitsuse esitatud eelnõu puhul ravikindlustushüvitist makstakse kõigile. Sotsiaalministeeriumi esindaja vastas talle, et valitsuse eelnõu kohaselt saavad haigushüvitist ainult haiged ja lähikontaktsed, kõikidel muudel juhtudel ehk eneseisolatsiooni ja liikumisvabaduse piirangu korral hüvitamist ei toimu. Seejärel tegi komisjon menetluslikud otsused ja otsustas järgmist. Teha ettepanek võtta ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 330 täiskogu päevakorda k.a 13. aprilliks. Seda ettepanekut toetasid kõik komisjoni liikmed. Teiseks tegi komisjon ettepaneku eelnõu täiskogu istungil tagasi lükata. Selle ettepaneku poolt oli 6 komisjoni liiget ja vastu 2. Ning määrata juhtivkomisjoni ettekandjaks Õnne Pillak. Ka seda ettepanekut toetasid kõik komisjoni liikmed. Aitä
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud keskkonnaminister! Looduskaitse arengukava aastani 2020 näeb peatükis 2.7 ette, et 2014. aastaks peavad olema väljaspool Natura 2000 alasid rakendatud metsapiirangute kompensatsioonimeetmed. Nabala kaitseala rajamisega laieneb selle ala suurus mitme tuhande hektari võrra. Tänaseks on põhimõtted välja töötamata või vähemalt ei ole me neist midagi kuulnud. Teadupärast pole ka raha selleks kavandatud. Enne selle meetme rakendamist ei tohiks siis ju ka metsaomanikele lisakoormisi panna. Ma soovin infot, milline on nimetatud meetme rakendamise ajakava ja kas järgmistel aastatel on need summad eelarvesse planeeritud. Aitäh! Lähen siit edasi. Eestis on, nagu meile teada, pool kogu metsamaast riigimets. Riigimetsas leidub samamoodi nagu erametsas sobivaid elupaiku kaitset vajavatele liikidele. Nabala kaitsealal on sama tüüpi elupaikade kaitsmisel millegipärast eelistatud erametsa, kuigi riigimets külgneb erametsaga ja vastab samadele kriteeriumidele mis eramets. Veelgi enam, osa riigimaast, millel on veekaitseline tähtsus – ma toon näitena Saarte raba –, on sootuks kaitsealast välja jäetud. Seda hoolimata sellest, et avalikkusele räägitakse, et kaitsealal on väga suur veekaitseline eesmärk. Miks ei ole avaliku huvi kaitsmiseks kavandatud kasutada riigimaad ning võrdse asukoha ja koosluse korral on kaitse alla võetud eramaa? Eraomanikele ei ole ju rangete nõuete kompensatsiooniks peale maamaksusoodustuste hüvitist ette nähtud. Aitäh! Lugupeetud minister! Te olete oma ütlemistes välistanud Rail Balticu kulgemise läbi rajatava Nabala kaitseala. Aga näiteks Kohila alevi servas asuvates metsades elavad paljud täpselt samad liigid, mida Nabalas kavatsetakse rangelt kaitsma hakata. Lisaks on alevi servas ühe esimese kategooria looduskaitsealuse liigi, ogase astelsõnajala kasvukoht, mis on ainuke Eestis. Nabalas ei ole aga ühegi liigi ainus kasvu- või elukoht. Võrdleme karstialasid. Kohila alevi naabruses on need palju esinduslikumad kui Nabalas, s
Aitäh, lugupeetud esimees! Auväärt ettekandja, aitäh! Minu jutt puudutab, ütleme, delikaatset teemat, mis on üksiti inimlikult väga mõistetavalt, see on perearsti inimväärne sissetulek. Kuuldavasti on olukord selline, et perearstikeskused on meeletult ülerahvastatud, patsiente on palju, arstid töötavad palehigis ja on kokkukukkumise serval. Selline see olukord enam-vähem välja paistab. Samal ajal pidavat aga perearstid kasutama seda taktikat, et panevad ühel hetkel n-ö putka kinni või jätavad õekese sinna tööle ja siirduvad ise veel samal päeval erasektorisse või, ütleme, erapraksisesse. Kas te möönate seda ja kas see on suur probleem? Patsiendi seisukohast vaadatuna on see probleem.
Lugupeetud spiiker! Head kolleegid! Kordame siis veel kord üle mõned lihtsad asjad, millest selle seaduseelnõuga seoses on juba palju räägitud ja mis teevad selle seaduseelnõu konkreetselt meie erakonnale vastuvõetamatuks. Ma jätkan juttu maksuvabast tulust, millest rääkis eelkõneleja, ja juhin tähelepanu sellele, et järgmisel aastal maksuvaba tulu ei suurene sellisel moel, nagu meile siin muljet püütakse jätta. Kõik need suured soodustused, millest räägitakse, jäävad aastasse 2018. Täpselt samamoodi on planeeritud need maksutõusud, mis siin hirmus kiiresti, mõnetunnise etteteatamisajaga ja protseduuri rikkudes meile ette on pandud. Enamik neist jäävad aastasse 2018. Olgu see siis alkoholi- või kütuseaktsiisi tõus, need jäävad aastasse 2018. On täiesti arusaamatu, miks on vaja need suruda läbi detsembris 2016, miks neid ei saa menetleda normaalselt järgmise aasta esimestel kuudel. Meie erakond on nõus, et majutusasutuste käibemaksu tõusu ärajätmine on mõistlik. Me seisime selle tõusu vastu, kui seda siin eelmise kobareelnõuga läbi suruti. Meie erakond on nõus, et sotsiaalmaksu langetamise ärajätmine on mõistlik. See oli väikese majandusliku mõjuga ja suure riigieelarvelise mõjuga ühe endise valitsuserakonna n-ö suurpoliitiline teema, mille poolt me ei olnud ja mille ärajätmise poolt me oleksime. Aga me ei saa selle poolt hääletada, sest see kõik on kokku mätserdatud ühte kobareelnõusse, mida menetletakse viisil, mis on meile vastuvõetamatu. See oli vastuvõetamatu siis, kui me koos Keskerakonnaga kobareelnõude vastu sõdisime, ja on vastuvõetamatu nüüd, kui <PARTY> seda läbi surub. Need soodustused, mida valitsus meile reklaamib, ma kardan, tekitavad ühiskonnas suure pettumuse, kui inimesed järgmisel aastal esimesi palganumbreid näevad. Tegelikult ju mingisugust soodustust ei tule. Küll aga hakkab juba järgmisest aastast kehtima ühe soodustuse äravõtmine ehk abikaasade ühine tuludeklaratsioon kaob ära. Ma rõhutan, et ühist tulu abikaasad enam ei deklareeri, nüüd hakka
Aitäh! Küsin veel ühe muudatuse kohta. Praeguses seaduses on haridusliku erivajadusega laps defineeritud üsna konkreetselt ja selgelt, et kõigile oleks arusaadav, kellest käib jutt, kui me räägime erivajadustega laste haridusest. Idee oli kustutada kõik sellised terminid seadusest ära, aga minu tungival nõudel on see nüüd nagu äraspidisel kujul seaduses tagasi. Mõistet defineeritakse nii, et laps muutub erivajadusega lapseks sellest hetkest, kui nõustamismeeskond on talle eritoe või tõhustatud toe määranud. Kuidas saab nii olla, et laps ei ole enne erivajadusega laps, kui paberile pannakse mingi otsus? Kuidas ta ikka alles siis muutub selleks?
Täpselt siis, kui sa hakkad silma pilgutama. Meil on praegu selline hoog sees, et kümne minuti kaupa. Võib juhtuda nii, et mul läheb kümme minutit, siis on vahelause ja siis tuleb jälle kümme minutit. Ei, meil on siin meeshääled, kõik on täiskasvanud poisid, siin ei ole mingit juttu. Ei, ei, see on selline püha koht, siin ei või ju. Me üritame ikka ilma varjatud asjata mängida ja laulda. <PARTY> tegi siin ilusa jõululaulu ja siis rääkis mikrofoni jube kurje sõnu ja roppusi. Meie teeme ikka päris ilusti, meil on pagulaslaul. Kõik tunnevad selle ära, kes umbes niisama vanad on, nagu meie oleme. Sina oled muidugi igivana, igavene ja igavesti, aga meie oleme niisugune mööduv nähtus, üheotsapilet. Ha-haa! Meie muidugi erinevalt <PARTY>-st ja tõrvikutest laulame eesti keeles ja me ei propageeri siin teisi keeli. Eesti keel on ikka parim keel, mis üldse olemas on. Eks ole, oled sa nõus? Ei, see oli sissejuhatav osa. Kus oled nüüd sa, <PARTY>, ja mille peale loodad, ma ei tea. Kas tunned kord sa, <PARTY>, et olen sinust ees? Hoian sul käest, <PARTY>, ja seisan sinu kõrval salaja, läbi sind näen, <PARTY>, ükskõik, mida teed. Las ma olla sulle päev, las ma olla sulle öö, las ma olla sinu soov, mind ootad sa. Las ma saada osa õnnest, hoolt kanda sinu eest, soovid nii, et olen ma see. Tuleb kord aeg, <PARTY>, su silmad lahti läevad minu jaoks. Seda ma tean, <PARTY>, mida ta-taa kuulud. Tuleb kord päev, <PARTY>, et sõpra tahad leida endale, siis hüüad mind sa, <PARTY>, sest olen ma see. Las ma olla sulle päev, las ma olla sulle öö, las ma olla sinu soov, mind ootad sa. Las mul saada osa õnnest, hoolt kanda sinu eest, soovid nii ju, et olen ma see. Kersti, tule siia!
Lugupeetud peaminister! Ma ei soovi, et te hakkate pikalt seletama – ütlen seda aja kokkuhoidmiseks –, kui hea on struktuurne tasakaal. Samuti ma ei soovi kuulda teie sangarlikest saavutustest maksulaekumiste parandamisel juba selle lühikese ajaga. Aga kas te võite mulle öelda järgmist? Aastate 2014–2017 riigi eelarvestrateegias oli nominaalne eelarvepositsioon tasakaalus. Uues eelarvestrateegias, mis on koostatud ja esitatud teie juhtimisel, on nominaalne eelarvepositsioon –0,7%. Kas teie arvates on eelarvepositsioon halvenenud? Ei või jah? Lugupeetud peaminister! Ma küsisin konkreetselt raamatupidamislikku vastust, kas eelarvepositsioon on halvem või parem, kui võrrelda kaht dokumenti. Praegu te vastasite nii, nagu üks spiiker Tallinna Linnavolikogus. Ja kui te niimoodi jätkate, siis lõpetate ka nii, nagu see mees – lollide kuningana. Aga minu täpsustav küsimus on selline. Kas te väidate, et uus riigi eelarvestrateegia on just sellepärast rohkem miinuses, et laekumised on väiksemad kui eelmises eelarvestrateegias kirjas olevad laekumised? Lugupeetud peaminister! Küsimusi esitan siin mina. Te ütlesite mulle, et vastake nüüd ise. Aga te ikkagi ei vastanud mu küsimusele. Ma küsisin vahe kohta kahe dokumendi vahel. Ma väidan, et kahes dokumendis see puudujääk, mida te ennustasite, tulenes ainult suurematest kuludest. Kui võrrelda kahte dokumenti ega mitte arvestada seda, mis te oma arvates olete sangarlikult saavutanud praegu maksulaekumiste parandamisel, siis tegelikult te tunnistasite, et te olete kulusid võrreldes eelmise koalitsiooniga suurendanud.
Lugupeetud ettekandja! Eelnõu § 44 lõikes 2 on kirjutatud: "Pärast kutseõppeasutusse, rakenduskõrgkooli või ülikooli vastuvõtmist teatab kõrgharidust, mille lõpetamisel antakse välja riiklikult tunnustatud diplom, omandama asunud kutsealune Kaitseressursside Ametile kirjalikult 15. septembriks kalendriaasta, millal ta hiljemalt kolme aasta jooksul õppeasutusse vastuvõtmisest alates soovib asuda kaitseväeteenistuskohustust täitma ..." Ilmselt on siin lähtutud sellest, et bakalaureuseõpe on kolmeaastane. Aga teatavasti on Eestis mitmeid erialasid, kus õpe on nelja-aastane, näiteks näitlejaõpe. Pealegi on seal suures osas tegemist rühmatööga, kus viimase õppeaasta ärajäämine muudab õpetamise üsnagi mõttetuks. Kas seaduses on ette nähtud ka mõni käik, mida peaks sel juhul ette võtma, et saada aasta pikendust?
Tänan, härra eesistuja! Austatud ettekandja! Eelnõu § 25 lõige 2 ütleb, et ilma lepinguta tohib jahti pidada piiramata või tähistamata kinnisasjal päikese tõusust päikese loojanguni, kuid mitte lähemal kui 200 meetri kaugusel hoonest. Samas ütleb eelnõu § 23 lõige 2, et jahipidamisega on võrdsustatud ka jahisaadusega looduses viibimine. Kuidas selle kahe sätte valguses on võimalik tuua jahisaak valgel ajal sellisesse majapidamisse, mille kinnistu kohta ei ole jahipidamislepingut sõlmitud? Kas siin on väike loogikaviga või on see eelnõu algataja teadlik valik?
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Kust see üks euro tuleb? Kas te olete koolide reaalseid toiduhindu analüüsinud? Vähemalt niipalju kui mina tean, oli see üks euro problemaatiline juba mõni aasta tagasi ja päris paljud omavalitsused on ka praegu põhikoolitoidule juurde maksnud. Minu küsimus ongi see: kas te ei karda, et te panete omavalitsustele veel ühe lisakoormuse? Kui see hind ei ole reaalne, siis on nad juba prestiiži mõttes sunnitud hinnavahe kinni maksma. Kas ei oleks õigem keskenduda, nagu ka teie fraktsioon on välja öelnud, omavalitsuste tulubaasi parandamisele, et nad saaksid abivajajatele tasuta koolitoitu anda?
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud peaminister! Ma loen teie vastustest välja, et te ei ole täiesti ükskõikne Eestit ohustava migratsiooni surve suhtes ja tunnete selle pärast muret, et Eesti piir oleks kaitstud. Aga kes on teie liitlased Lääne-Euroopas? Suurriigid, kes on vabatahtlikult avanud oma piirid miljonitele ja miljonitele immigrantidele. Samal ajal on teie valitsus olnud väga kriitiline Poola ja Ungari suhtes, kes on pikka aega olnud ainsad riigid, kes on kaitsnud Euroopat võõrrahvaste ja -rasside sissetungi eest. Kuidas peaks Eesti rahvas sellesse suhtuma?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud ettekandja! Ma jätkan Helmen Küti küsimuse teemal. Mispärast just Tallinna linn on nii suur probleemkoht teie jaoks? Vaatame laiemalt! Arusaadav, et teile see võib-olla tõesti ei sobi, kuna teie erakond just võttis vastu otsuse, et Riigikogu liikmed ei kandideeri kohalikel valimistel. Kusjuures ma arvan, et see oli suur viga, kuna teil on väga toredad kandidaadid, kes võiksid Tallinna linnas hea häältesaagi saada. Aga seadus lubab meil praegu kandideerida ja ka kuuluda volikokku ning minu meelest on see hea võimalus rohkem oma valijatega kohtuda, rohkem nende muredest rääkida ja võib-olla ka targemaks saada. Kas te ei leia seda?
Lugupeetud minister! See arupärimine sai esitatud juba Anneli Otile. <PARTY>R-i nõukogu liikmena on mul teatavasti hoolsuskohustus jälgida, milline on <PARTY>R-i programm ja kas see ka seadust täidab. Kui me vaatame seda perioodi, mis oli septembris ja oktoobris, siis on sel ajal näha olnud lausa erilist nõukogude stiilis Putini ideoloogiat kandvat Vene sõjafilmide invasiooni, seda olukorras, kus meil <PARTY>R-i eeter on piiratud suurepäraste rahvuskultuuri puudutavate saadete jaoks, Eesti ajaloo, filmide ja saadete jaoks. See on sügavalt arusaamatu, miks peaks <PARTY>R tegema allhanget RTR Rossijale. Kindlasti ei ole Eesti maksumaksja ülesanne maksta kinni selliseid, kõige tipuks ka kunstiliselt väga madalaid filme. Ma toon kuulajatele ainult paar näidet. Naislenduritest, ööpommitajatest rääkiv film, mitmeosaline sari "Öised pääsukesed". Ja nagu sellest oleks veel vähe olnud, tuli veel mitmeosaline film "Väike lahinguüksus", mis kubiseb putinlikest klišeedest – kurjad poolakad, kõik õelad Ida-Euroopa rahvad jne, jne. Minu küsimus on, kas <PARTY>R täidab niimoodi seadust. Mida on võimalik sellega ette võtta? Aitäh!
Aitäh! Minu eelmisele küsimusele vastates väitsite, et reglement ütleb, et kui valitsus ei soovi seisukohta kujundada või kui valitsus ei kujunda seda, siis on ministril õigus eelnõu tagasi võtta. Küll aga öeldakse kommenteeritud väljaandes sõnaselgelt, et see on nii ainult sel juhul, kui valitsus ei jõua seisukohta kujundada. See tähendab, et praegu ei ole seda võimalust olnud, selleks peavad olema mingid selged põhjused. Siiski on mul ettepanek, lähtudes just nimelt võimude lahususest, võtta vaheaeg. Juhatajal on ju see õigus. Kui vaheaeg on võetud, siis on ka Vabariigi Valitsusel võimalik talle endale seatud reglementi täita. Aitäh! Te viitasite praktikale, mis on siin saalis välja kujunenud. Aga mina sain eelnevaid sõnavõtte tähelepanelikult jälgides küll vastupidi aru. Praktika on olnud, jah, tõepoolest, siin saalis ka varem ekslik. Viidati kunagise majandusministri Edgar Savisaare juhtumile, kui ta ainuisikuliselt võttis Vabariigi Valitsuse esitatud eelnõu päevakorrast välja või tegi sellise ettepaneku ja see eelnõu tõesti välja võeti. Aga pärast on õiguskantsler väga täpselt seda situatsiooni analüüsinud ja öelnud, et selline asi ei ole võimalik. Nagu kinnitas ka endine põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder, hilisematel juhtumitel just nii toimitigi, et ministri kirjale, ettepanekule, on eelnenud Vabariigi Valitsuse otsus. Kas me ei võiks siin edaspidi siiski juurutada just nimelt seda, nüüd juba paremaks muutunud praktikat, sellisel õigel moel?
Suur tänu! Austatud ettekandja! Minu eelmisele küsimusele vastates te ütlesite, et peamine sisuline põhjus selle eelnõu loomiseks oli see, et Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon ei ole sõltumatu. Te olete seda korduvalt rõhutanud. Minu teine küsimus on teemal, mille meie hea kolleeg Andres Sutt juba otsapidi lahti tegi. Sellele te vastata ei suutnud. Mis on need konkreetsed faktid, mille alusel te hindate, et Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon on tegutsenud mittesõltumatult või et erakondade vastastikune kontroll ei toimi? Ja nüüd teine küsimus: vaadake, te ütlete, et selle eelnõu on algatanud kolme erakonna fraktsioonid. Aga kindlasti te nõustute, et erakondade juhid annavad oma nõusoleku fraktsioonide algatustele. Kas Jüri Ratas Keskerakonna liidrina on sellele eelnõule andnud oma nõusoleku?
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Ma alustan võib-olla natukene laiemalt. Tegelikult see valdkond, millest me täna siin räägime ja millega seoses on ka proua peaministrit kas õiglaselt või ebaõiglaselt siin nahutatud, on tegelikult valdkond, mille eest vastutate teie. Vastutasite eelmises valitsuses ja vastutate ka praegu. Te saite kümneid miljoneid eurosid koroonaga võitlemiseks juba eelmiselt valitsuselt ja ma ei tea, kas seda siis ei ole osatud kasutada või on see ära raisatud. Ühesõnaga, soovitus: hakake lõpuks ükskord tööle ja küsige kas või rohkem raha või tehke midagi rohkemat, muidu te seate jätkuvalt oma uue peaministri tule alla. Aga mul on ka üks väga spetsiifiline küsimus. Ma tean, et teie ametkonnale on neid küsimusi esitatud ja mingisuguseid vastuseid on sealt ka tulnud, aga ma küsin nüüd teiegi käest. Tänaseks on arvukate teadusuuringute ja WHO soovituste põhjal selge, et PCR-metoodika sellisel kujul, nagu me seda kasutame, vajab kiiret ülevaatamist. Nimelt on tulnud teadlastelt selge signaal, et praegu kasutatav PCR-testimine toob kaasa massiliselt valepositiivseid vastuseid. Seega on meie statistika, millele tuginedes me teeme otsuseid ettevõtete sulgemise või inimeste isolatsiooni määramise kohta, suure tõenäosusega samuti puudulik. Kas ja millal hakatakse Eestis tegema PCR-testimist kohendatud tõenduspõhistel alustel ja tõesemaid tulemusi näitaval meetodil? Ja kas teadusnõukoda on sotsiaalministrile ning töö- ja terviseministrile esitanud kirjalikus vormis kasu ja kahju analüüse erisuguste piirangute õigustamiseks? Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud peaminister! Kuna te olete seda meie tulevast avalikku üritust nii palju siin käsitlenud, siis ma kõigepealt tuletan meelde, et avalik üritus on hetkel piiratult lubatud. See toimub värskes õhus, see on Terviseametilt heakskiidu saanud kaitsevahenditega kaetud ja see on suurel territooriumil, kus saab tagada hajutatuse. Ja ma tuletan meelde, et kui te soovitate inimestel koju jääda, siis viimast
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea Eesti Panga president! Mul on küsimus investeerimisfondide kohta. Vabariigi Valitsus on algatanud investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega soovitakse avardada pensionifondide vara kasutamise võimalusi. Ka minu hinnangul on see väga õige samm. Aga kuivõrd seda tehes peetakse silmas just Eesti majanduse kasu ja hüvangut ning kas oleks reaalne kasutada Eesti pensionifondide vahendeid mõne Eesti suure taristuprojekti jaoks? Mida selleks või kas või selle soodustamiseks peaks tegema?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Perekonnaseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu on kütnud palju kirgi mitte ainult erakondade vahel, vaid ka Keskerakonna fraktsiooni sees. Arutlesime selle eelnõu üle detailselt mitu korda, üritades leida ühisosa ning hinnata tagajärgi ühiskonnale ja peredele. Mõistagi, elatusraha ja selle määramise kord on ülitundlik ja emotsionaalselt laetud teema, kuid laste ja lahutatud vanemate huvides peaksime jätma emotsioonid kõrvale ja keskenduma sellele, kuidas paremini kaitsta kõikide laste huvisid, olgu nad esimesest, teisest või kolmandast kooselust, ning võimaldada vanematel kõiki oma lapsi võrdselt toetada ja ülal pidada. Praegune miinimumelatusraha määramise printsiip, kus elatis sõltub miinimumpalgast, ei ole mingil viisil seotud lapse vajadustega. Tuletan teile meelde, et 2021. aastal miinimumelatise määraks on 292 eurot. Ei ole õiglane kohustatud lapsevanemate suhtes jätkata olukorraga, kus miinimumelatis jätkuvalt tõuseb selle tõttu, et miinimumpalk kasvab. Seda enam, et miinimumpalga määr ei ole seotud reaalsete lapsele tehtavate kuludega. Peale selle, järjest sagedamini on vanemad sattunud olukorda, kus nad ei ole suutnud isegi miinimumelatist maksta või uues peres sündinud laste puhul on tekkinud väga suur ebavõrdsus ehk nende ülalpidamiseks jäi märkimisväärselt vähem raha. Järjest rohkem on ka neid vanemaid, kes pöörduvad kohtu poole taotlusega vähendada praegu kehtivat elatist, kuna elatise maksmine on muutunud neile üle jõu käivaks või põhjustab väga suurt erinevust laste vahel. Ei ole kuidagi õiglane, et ühe pere lapsed on materiaalselt oluliselt paremal järjel kui teised. Antud eelnõu toetub 2020. aasta veebruari lõpus valminud uuringule lapse vajaduspõhisest miinimumelatisest. Uuringusse olid kaasatud teadlased, lapsevanemad, lastekaitsespetsialistid ja erinevad eksperdid. Kas nii on parem? Eelnõu kohaselt koosneks baaselatis viiest erinevast komponendist, millest siinkohal ajapuuduse tõttu ei hakka
Austatud härra esimees! Auväärt Riigikogu! Kemikaaliseaduse eelnõu esimene lugemine Riigikogu täiskogus toimus 24. septembril s.a. Ettenähtud ajaks, 8. oktoobriks laekus Keskkonnaministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koostöös seitse muudatusettepanekut. Riigikogu keskkonnakomisjon arutas kemikaaliseaduse eelnõu koos laekunud muudatusettepanekutega oma istungil 13. oktoobril s.a. Istungist võtsid osa keskkonnaminister Marko Pomerants, Keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse osakonna nõunik Ergo Pärn, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi siseturuosakonna kvaliteedi infrastruktuuri talituse nõunik Ago Pelisaar, Siseministeeriumi pääste- ja kriisireguleerimispoliitika osakonna nõunik Mari Tikan, Tehnilise Järelevalve Ameti kemikaali ja mäetööde osakonna juhataja Kaimar Eilo, Eesti Keemiatööstuse Liidu tegevdirektor Hallar Meybaum ning kemikaali- ja keskkonnanõunik Kärt Kasak. Valitsusasutuse esindajad andsid eelnõu ja muudatusettepanekute kohta täiendavaid selgitusi. Komisjoni istungil kuulati ära ka Eesti Keemiatööstuse Liidu esindajate sõnavõtud ja selgitused. Nad tutvustasid oma seisukohti nimetatud eelnõu ja muudatusettepanekute kohta. Keemiatööstuse liidu esindajad tegid keskkonnakomisjoni hinnangul just tulevikku suunduvalt väärt ettepanekuid, näiteks ühtse teavitusportaali loomise kohta valitsuse tasandil ja hädaolukorra lahendamise plaani laiapõhjalisema käsitluse kohta. Keskkonnakomisjoni istungil otsustati muudatusettepaneku nr 1 alusel muuta kemikaaliseaduse eelnõu § 2 lõiget 1 ja sõnastada see järgmiselt: "Käesolevat seadust kohaldatakse kemikaalile ja seda sisaldavale tootele ning nende käitlemisele niivõrd, kuivõrd seda ei ole reguleeritud muu seadusega, Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepinguga või Euroopa Liidu õigusega." Komisjon toetas seda ühel häälel. Teine ettepanek on muuta eelnõu § 7 lõike 2 punkti 1 ja sõnastada see järgmiselt: "valmistab ette ning esitab Sotsiaalministeeriumile Eestis head laboritava järgiva
Proua juhataja! Head kolleegid! Mina tunnistan ausalt ja otse, et ma olen mitu korda käinud traktoriga sõbra juures. Konditsioneer tegi õhu külmaks ja muusika mängis, tore oli, ja käibemaksu sai ka tagasi. Selles ei ole aga küsimus. Küsimus on hoopis selles, et Jürgen Ligi ja tema juhitud Rahandusministeerium on kaaperdanud keskerakondliku maailmavaate. Ettevõtjate ja rikkuse maksustamine on olnud kogu aeg Keskerakonna võitlusplatvormi üks põhilisi komponente. Selle tõttu võiks ju öelda, et tegemist on päris hea eelnõuga, sest rikastelt ongi vaja raha ära võtta. Mulle on väga meeldinud Jürgen Ligi siitsamast puldist esitatud seisukohavõtud. Ta on öelnud, et kui me vaatame töövõtja tarbimisstruktuuri, siis me tihti näeme televiisorit, autot ja veel igasuguseid tarbeesemeid, mida ta on sunnitud endale ostma, et inimväärselt elada. Eestis on aga laialt levinud juhtumid, kus esitlusseadmed, autod ja veel igasugused muud asjad on ettevõtte bilansis, kuigi asuvad tegelikult ettevõtja juures kodus. See on talumatu olukord. Selle olukorraga ei saa leppida. Me oleme selle olukorra vastu võitlusesse asunud ja seda teeb meie rahandusminister Jürgen Ligi, kahjuks kuuludes <PARTY>a, mille üle mul on kurb meel. Jürgen Ligi saab ilmselt mingi aja möödudes aru, et sellist maailmavaadet ja ettevõtluskeskkonda propageeriva erakonna ridades talle kohta ei saa olla. Aga see tuleb ilmselt alles tulevikus. Lugesin eelnõu seletuskirja ja silma hakkas üks kummaline lauseosa: "... kuna eksisteerivad stiimulid osta rohkem kütust ja suuremaid/võimsamaid autosid ..." Mulle tundub, et Rahandusministeeriumi ametnikud ei tea, kui palju kütus tänapäeval maksab. Ma usun, et Eestis ei ole mitte kellelgi stiimulit osta rohkem kütust, Eestis on väga tugev stiimul osta vähem kütust. See lause on selles mõttes iseloomulik, et need analüüsid, mis on selle eelnõu seletuskirjas toodud, ju kindlasti tuginevad millelegi. Vaadates jällegi Keskerakonna pilguga, tuleb siit tabelitest välja, et ettevõtte auto pe
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud peaminister! Kahjuks teie vastused kolmandale ja 11. küsimusele ei olnud päris, ma ütleksin, head. Võib-olla te pärast vestlete nende abilistega, kes neid aitasid kokku panna. Teie vastusest võib välja lugeda, et kui kaitseväest vallandatakse veterane ja ka invaliide, siis see ei mõju kuidagi moraalile, see ongi OK. Normaalses kaitseväes see kindlasti nii ei ole. Ja kolmas küsimus oli mõjust kaitseväe võitlusvõimele. Nii palju inimesi läheb ära, aga justkui mingit mõju võitlusvõimele ei ole. See tähendab, et need inimesed olid mõttetud oma koha peal. Kuidas te kommenteeriksite?
Suur tänu, härra Riigikogu esimees! Hea ettekandja! Mõni aeg tagasi käis siin mitmel korral läbi Saue linna nimi. Mina kui Saue linna elanik, tõsine Saue patrioot ja Saue tuleviku pärast muretsev inimene peaksin kõigepealt täpsustama mõningaid fakte. Siin öeldi, et enamik Saue linna elanikke oli liitumise vastu. Kõigepealt pean ütlema, et liitumise poolt või vastu käis üleüldse hääletamas 41% Saue linna hääleõiguslikest elanikest. Siit ka minu küsimus. Kui ainult 41% inimesi avaldas oma arvamust, kas siis ülejäänute eest peab otsustama volikogu ja kas see ongi meie demokraatia? Vastake palun hästi lühidalt, kas jah või ei.
Jah, aitäh küsijale! Seda küll komisjoni istungil ei arutatud, aga kindlasti kui see eelnõu seaduseks saab, siis needsamased rikkumised kohalduvad kõigile, kes on siseveekogul nii käsikalaõngega kui ka võrguga. Siin ei ole vahet, kas ta on eestlane, lätlane, leedulane või soomlane. Aitäh küsimuse eest! Muidugi et ega me seda komisjonis ei arutanud, aga minule teadaolevalt ikkagi keskkonnaametnikud käivad kontrollimas, kontrollivad pidevalt nii jõgesid, järvesid. Kui ikka on keeluaeg, siis ei tohi kala püüda, kui on neid kalapüüdjad, kes keeluajal keskkonnainspektorile vahele jäävad, trahv on vastavalt sellele, kui palju ja mis mõõdus on kala. Ma loodan, et ma vastasin teie küsimusele vähemalt osaliselt. Aitäh!
Istungi juhataja! Head kolleegid! Tutvustan teile täna otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele seoses tulumaksu osalise suunamisega vabaühendustele maksumaksja poolt" eelnõu 589. Tegemist on nn 1% seadusega, mis tähendab seda, et iga kodanik saaks suunata 1% oma maksustatavast tulust temale sobivale vabaühendusele. Asja selgitamiseks ütlen täpsemalt, et seda 1% käsitletakse mitut moodi. Võib ka niimoodi võtta, et see on praegusest 20%-lisest tulumaksust üks protsendiosa või 1/20, mida saaks kodanik ise suunata. Kui me vaatame, kui palju eraisikutele tulumaksu tagasi laekub, siis seda on üle 65 miljoni euro, summa ligineb 70 miljonile. See on see summa, mille meie suunaks inimestele jagamiseks. Mis probleemi me siis siin selle seadusega lahendame? Kõigepealt, see ei ole midagi uut, sarnased n-ö protsendiseadused on kasutusel mitmes Kesk-Euroopa riigis. See on teatud mõttes üleminek. Varem on näiteks Itaalias kasutatud kogudusemaksu: inimesed on saanud suunata mingi protsendiosa oma tulumaksust oma kiriku kogudusele. Praegu on selline võimalus olemas Ungaris, kus see 1996. aastal kasutusele võeti. Sealt on see levinud Slovakkiasse, Poolasse, Rumeeniasse ja Leetu, kus igal pool seda meetodit, kui nii võib öelda, väikeste variatsioonidega kasutatakse. Aga mis probleemi me sellega Eestis lahendame? Ennekõike nii palju, et ma olen üsna jõhkralt öelnud, et väga paljud vabaühendused peavad tegelema n-ö poliitilise kintsukaapimisega. Nad on selleks, et nende tegevus saaks mingisugustki toetust, suunanud oma näo poliitilise eliidi poole: mida parem poliitiline tutvus sul on, seda parem rahastus on ka sinu organisatsioonil või sinu organisatsiooni allorganisatsioonil. Ehk selline raha küsimas käimine kas kohalikes omavalitsustes või lausa ministeeriumides n-ö katuserahani välja on problemaatiline. Seega on vabaühendused muutunud teatud mõttes sõltuvaks poliitikutest ja see 1% seadus võiks neid sellest sõltuvusest veidi vabastada. Teine probleem on kindlasti see, et h
Hea eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud minister, kes on teel lasteaeda! Õiguskomisjonis oli nimetatud eelnõu, töölepingu seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 356 arutlusel 9. jaanuaril. Istung algas kell 11. Komisjoni liikmetest puudus Valdo Randpere ja peale komisjoni liikmete olid asendusliikmetena kohal Märt Sults ja Igor Kravtšenko. Ma annan veel kord lühidalt ülevaate seaduseelnõust, kuna siin on nii palju nüansse. Komisjoni istungil tutvustas tervise- ja tööminister töölepingu seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu sisu ja eesmärke. Tehtavad muudatused puudutavad alaealistele lubatud töid, alaealiste töötamiseks Tööinspektsioonist loa taotlemist ning alaealiste tööaega ja igapäevast puhkeaega. Peale selle sätestatakse valveaja rakendamise erand IT-tugiteenuseid osutavatele spetsialistidele. Eelnõu eesmärk on ajakohastada alaealiste töötingimuste regulatsiooni selliselt, et see võimaldaks paindlikumaid töösuhteid, tagades samal ajal loomulikult kaitse töösuhetes. Asjaolud on sellised, et meie praegune regulatsioon on rangem Euroopa Liidu õigusaktides sätestatust. Seadus soovitakse neid nõudmisi leevendades viia kooskõlla Euroopa Liidu õigusaktidega. Praegune seadus ei paku tööandjatele atraktiivseid võimalusi, alaealisi ei soovita meelsasti tööle võtta, isegi mitte töödele, mille tegemiseks nad tegelikult on võimelised. Tööd leida võib olla keeruline. Eelnõuga kaotatakse ära alaealistele lubatud tööde nimekiri ning kohustus taotleda Tööinspektsioonilt 13–14-aastase alaealisega töölepingu sõlmimiseks luba. Kohustus jääb kindlasti kehtima 7–12-aastase alaealise tööle võtmisel. Eelnõuga muudetakse alaealiste tööaega puudutavaid sätteid selliselt, et koolikohustuslike alaealiste puhul eristatakse tööaega õppeveerandi jooksul ja tööaega koolivaheajal ning võimaldatakse pikemat tööaega 15–17-aastastele mittekoolikohustuslikele alaealistele. Teiseks muudab eelnõu töölepingu seaduses sisalduvat valveaja regulatsiooni, mis puudutab enn
Aitäh, hea küsija! See ongi see põhjus, miks ma olen selle rahvaküsitluse või referendumi eelnõuga siin puldis. Mul on hea meel, et kõik minu fraktsioonikaaslased on seda toetanud. See on nii põhimõtteline küsimus, et sellele peab vastama Eesti rahvas. Millist tulevikku tahavad nad näha? Kas nad tahavad näha kindlat kvooti, kui nad näitavad üles oma loomupärast heatahtlikkust? Kui näiteks kellelgi maja põlema läheb, siis Eesti inimesed tulevad väga kiiresti appi ja alati leitakse lastele kodud. See on põhimõtteliselt seesama abivalmidus, aga seda loomupärast heatahtlikkust ja abivalmidust ei tohiks kurjasti ära kasutada. Tõepoolest, meie praegused seadused ja praeguse valitsuse poliitika võimaldab seda kurjasti ära kasutada ning võimaldab tekitada olukorda, mida ma olen kogu Euroopas näinud, et sisuliselt smugeldatakse riiki odavat tööjõudu, kes töötab väga halbades oludes, kes saab nii vähe palka, et mõned neist ei suuda isegi tuba üürida, nad üürivad kaheksaks tunniks voodi ja pärast lähevad tööle tagasi. Selle tulemusena halvenevad muidugi kõigi töötingimused ja nõrgeneb ametiühingute positsioon. Ma olen ise nende inimestega vestelnud ja küsinud, miks nad ei pöördu ametiühingu poole, kui neid niiviisi koheldakse. Nad kardavad. Mõnda neist ähvardavad nende enda kaasmaalased, kes on öelnud, et kui keegi läheb ametiühingusse, siis läheb tema perel kodumaal väga halvasti. Ma tahaksin, et Eesti rahvas ütleks väga selgelt, kas nad tahavad niisugust tulevikku või püüame meie teha asju korralikult. See eelnõu annab Eesti rahvale võimaluse otsustada, milline on meie tulevik. Kas meil on õigustel põhinev riik? Kas me tunnistame, et Eesti ja Euroopa üks alustala on see, et töötajal on õigused ja töötajat kaitstakse, või tekitame me sellise olukorra, et iga kord, kui keegi tahab paremaid töötingimusi või rohkem palka, siis öeldakse, et võib ju lubada riiki veel rohkem inimesi, kes ei tea, et ametiühingud on mõistlikud, või kes ei tea, et neil on õigus puhkusele? See on see,
Head kolleegid! Jätkan sellesama teemaga, millega kolleeg Kalev Kallo lõpetas. Nimelt, valimisvalet "Kodukulud alla!" kasutades bluffisid <PARTY>-i poliitikud ennast parlamenti ning valitsusse. Inimesed hääletasid heauskselt Juhan Partsi, Ken-Marti Vaheri ja Urmas Reinsalu poolt, lootes kaitset tõusvate hindade ning monopolide ahnuse eest. Täna, 2013. aasta veebruaris, kui inimesed saavad esimesed vabaturu elektriarved, saab kinnitust, et <PARTY>-i lubadus kodukulud alla viia oli jõhker pettus ning inimestele puru silma ajamine. Ma ei peatu oma kõnes elektri hinnal. Lepime siis sellega, et elektri hinna kujundab nüüdsest turg. Kuigi jah, pea ees avatud turule tormamine olukorras, kus oli teada, et konkurentsi ei teki ja turg ei toimi, oli Juhan Partsi idee ja tahe. Ülekohtu, küünilisuse ja ahnuse näide vaatab aga kõige ehedamal kujul arvetelt vastu võrgutasu näol. Arusaamatu ning ülesblufitud võrgutasu moodustab kaks kolmandikku sellest, mida me elektri eest maksame. See, kui suur on võrgutasu, sõltub täielikult Juhan Partsist ning tema parteikaaslastest, kes Eesti inimestele väiksemaid kodukulusid lubasid. Eriliselt jultunud oli võrgutasu 14%-line tõus selle aasta alguses, kui elektrituru avanemine tarbijatele niigi löögi andis. Miski ei saa paremini näidata <PARTY>-i tegelikku suhtumist inimestesse. Selle asemel, et kasutada mitmeid võimalusi, kuidas pehmendada üleminekut vabale turule, kruviti hinda veelgi 14% üles. Kas Juhan Partsi ja Taavi Veskimägi arvates oli hinnatõus väike, et neil jätkus jultumust ka oma käsi inimeste taskusse ajada? Juhan Partsile meeldib inimestele enda meelest tarka nõu anda. Üks tema lemmiksoovitus on, et tarbige elektrit vähem. Kuidas ta seda ette kujutab? Arvestades, et elektri hind koos võrgutasuga oli pöörane juba enne viimast hinnatõusu, on inimesed oma kokkuhoiuvõimalused ammu ammendanud. Peavad nad siis külmas ja pimedas istuma nagu sõjaajal? Kui siiani meeldis <PARTY>-ile mõtetes 1944. aastas elada, siis kas nüüd paisatakse Ees
Aitäh, lugupeetud juhataja! Aitäh, hea klubikaaslane akadeemiast, ettekande eest! Minu küsimusele sa osaliselt vastasid juba Taavi Rõivasele vastates, aga ma tahan küsida veel niisugust asja: kui ei oleks olnud pankade initsieeritud finantskriisi 2009–2010, kas siis oleks praegu võlakriis tekkinud või oleks see teatud määral edasi lükkunud? Milline on üldse pankade roll, nii kommertspankade kui ka keskpankade roll kriiside ärahoidmisel? Mida pangad üldse teevad, kas ainult vaatavad pealt, kuidas kõik läheb?
Aitäh! Prognooside järgi tõuseb keskmine vanaduspension järgmisel aastal kõigil üle 20 euro kuus. Ma usun, et see on oluline summa kõigile pensionäridele. Nagu ma enne ütlesin, eelnõu üks punkt sätestab, et ka pensionäride täiendav tulumaksuvabastus suureneb 210 eurost 220 euroni. Ma arvan, et need sammud on väga olulised pensionäride toimetuleku parandamiseks. Tänan! Rahanduskomisjon ei hinnanud seda mõju sellisel kujul, nagu teie seda siin esitasite. Küll aga võin ma öelda, et mõju jääb 1% piiresse vanaduspensionist. Kui me räägime demograafilistest meetmetest, mida riik võtab, selleks et sündimus Eestis võiks kasvada, siis vanemahüvitise süsteem säilib, neid aluspõhimõtteid ei muudeta. Samuti, kui me vaatame lapsetoetusi, siis järgmisest aastast tõusevad universaalsed lapsetoetused ja ka vajaduspõhised lapsetoetused neile, kes abi kõige rohkem vajavad.
Lugupeetavad! Eelnõu võimaldab kuni kuuel Eesti Kaitseväe tegevväelasel jätkata ka järgmisel aastal panustamist EUNAVFOR Med/Sophia sõjalisse missiooni. Kõrvalmärkuse korras ütlen, et nimi Sophia lisandus missiooni nimetusse pärast seda, kui missioonil olev Saksamaa ristleja päästis 454 paadipõgenikku, kelle hulgast üks naine sünnitas 2015. aasta 24. augustil tütre, kes omakorda sai oma nime laeva, selle ristleja järgi. Selle Euroopa Liidu sõjalise missiooni eesmärk on tõkestada inimkaubitsejate tegevust Vahemere keskosas, Itaalia ja Malta territoriaalmere ning Liibüa territoriaalvete vahel. Eesti osaleb sellel sõjalisel missioonil alates 2015. aasta augustist. Sellesse missiooni on Eesti Kaitsevägi panustanud staabiohvitseri ja meedikuga. Missioonist lähtuvalt on Eesti panustanud rahaliselt ka Liibüa rannavalve väljaõppesse. Missioonil osaledes täidab Eesti oma Euroopa Liidu liitlaskohustusi. Pean siinkohal ära nimetama ka asjaolu, et Euroopa Liidu eesistujamaa parlamendi ja missioonil osaleva liikmesriigi staatusest lähtuvalt kohtusid riigikaitse- ja väliskomisjoni liikmed s.a 24. augustil – see on siis taas 24-ndal, ühte 24-ndat kuupäeva ma juba nimetasin – EUNAVFOR Med/Sophia ülema kontradmiral Enrico Credendinoga, kes tegi ettekande missiooni käigust ja ka oma tulevikunägemustest. See kohtumine toimus kontradmiral Credendino enda initsiatiivil ja oli loomulikult väga teretulnud. Eelnõuga on seotud ka riigikaitsekomisjoni s.a 20. novembri väljasõiduistung Kaitseväe Peastaapi, kus komisjon sai Kaitseväe Peastaabi ülemalt brigaadikindral Heremilt ja ka teistelt tegevväelastelt vastaval tasemel ülevaate Eesti Kaitseväe osalusest rahvusvahelistes missioonipiirkondades ja seal toimuvast ning Kaitseväe valmisolekust jätkata arutuse all olevat Euroopa Liidu sõjalist missiooni. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu koos Kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsleri Kristjan Prikiga ja teiste ministeeriumi valitsemisala esindajatega oma s.a 13. novembri istungil ja otsust