EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Elanikkonnakaitse temaatika on seoses Ukraina sõjaga pidevalt olnud rohkem või vähem tähelepanu keskpunktis. See on arusaadav, teema puudutab inimeste elu ja tervist kõige raskemal hetkel, kui see peaks saabuma. Sellest ka minu küsimus. Me ju teame, et hinnangud asjade seisule antakse alati tulemuste alusel, selle alusel, kuidas tulemused vastavad püstitatud eesmärkidele või siis olukorra tekitatud vajadustele. Elanikkonnakaitse osas on meil üldiselt teada, mis seis meil on. Meil ei ole seniajani selgeid eesmärke väga praktilistes [küsimustes]. Meil on olemas seletus, miks see niimoodi on. Aga kui me võtame konkreetselt, siis kas iga Eesti inimene teab, millal ja kui palju näiteks tema linnas saab varjendikohti olema ja kas temal on see koht olemas? Kust ta saab toidu, kui peaksid tekkima varustushäired, ja kust ta saab vee? See peab olema isiku tasandil [teada], iga inimene, Juhan Lasnamäel või Nõmmel, Peeter Pärnus Raekülas peab teadma, kus kohas see asi on. Väga palju on tehtud, ma pean ütlema. On näha olnud Siseministeeriumi asutuste tegevus, näiteks konkreetselt Pärnus kaardistati asju. Ja teavitustöös on asjad väga head. Aga Postimehes ilmus Päästeameti juhi intervjuu, mis oli väga kummaline. Intervjuu oli hea, aga mõned kummalised asjad: riigi ülesanne on näidata ohtudele, rääkida probleemidest ning anda nõu, aga sellest edasi algab inimese vastutus. Kas see on tõesti Siseministeeriumi seisukoht? Aitäh selle vastuse eest! Mind üllatas just see intervjuu. See ei läinud kokku senise kuvandiga, mis Päästeametiga seostub ja ka peadirektoriga. Sellepärast siin ka see küsimine. Seal oli teinegi halb lõik. Tsitaat kaks: "Ühelt poolt küsiti tõesti pärast 24. veebruari, et kus minu varjend või muud asjad on. Teisalt aga võime küsida vastu: kus siis teie enda asjad on." Küsimust tekitab vastandamine. Kes on need meie ja teie? Elanikkond on ju Päästeametile samaaegselt nii tööandja kui ka hoolealune. Mulle tundub, e
Ma olen kuulnud, et selline komisjon on loodud Paides. Nii nagu ka teistes kohtades, on sellel komisjonil nõuandev roll. Kindlasti võib nõuandva funktsiooniga komisjon ka päris hästi toimida. Aga seaduse eesmärk on luua organ, mille otsus oleks täitmiseks ning mis lihtsustaks ja kiirendaks korteriühistusiseseid protsesse. See komisjon ei tegele mitte ainult nende juhtumitega, kui korteriühistu liige ei ole ühistu tegevusega rahul, vaid ka näiteks selliste olukordadega, nagu tekkis sel aastal Kohtla-Järvel, kus suurtes majades osa inimesi maksis kommunaalkulusid ja osa ei maksnud. Sellisel juhul on korteriühistu juhatusel võimalus pöörduda komisjoni poole, et leida oma probleemidele lahendus ning nõuda ka vahendeid, millega saaks ühistule esitatud arved kinni maksta.
Ma lähtuksin sellest, et iga seadus on siiski üldakt, mitte üksikakt. Seetõttu tuleks mõju hindamisel lähtuda sellest, milline on üldine mõju, mitte tuua esile ühte või mitut konkreetset ettevõtet, kelle puhul ilmneb teistsugune mõju. Loomulikult igasugune maksutõus mõjub negatiivselt, igasugune maksulangetus positiivselt. See on üldteada tõde. Vabandust, ma ei saanud aru küsimuse seotusest jõuludega ja sellega, et arve tuleb koju. Kindlasti, kui tarbitakse mingisuguseid teenuseid – gaasiküte või soe vesi või mingid muud teenused –, siis selle tarbimise põhjal tulevad arved jah.
Suur tänu, hea juhataja! Suur tänu, ettekandja, suurepärase ülevaate eest nii paberil kui ka kõnepuldist! Soovin teie käest küsida sellist asja. Eesti on viimased kümme aastat võtnud vastu Euroopa Liidu abi ja enne seda veel Euroopa Liidu struktuuriabi. Eesti eelarves on mitmesuguste välisabide osakaal olnud, nagu ma mäletan, kõige rohkem 18%, mõnikord 12%, üle 10% igatahes. Samal ajal on majanduskasv jäänud 2 ja 4 vahepeale. Kas neid protsente vaadates võib jääda mulje, et me polegi nagu majandusabi toel lisandväärtust loonud, vaid seda abi lihtsalt ära kasutanud? Kas Eesti väidetav edukus Euroopa Liidu struktuuriabi vastuvõtmisel tähendab, et selle abiga on edukalt majandust arendatud, või on see siiski edukas bürokraatia, et me suudame hästi projekte koostada ja aruandeid ritta seada?
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Esitlen teile Riigikogu otsuse "Riigikogu liikmest Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikme nimetamine" eelnõu, mille Riigikogu kultuurikomisjon otsustas oma 15. aprilli istungil esitada Riigikogule menetlemiseks. Riigikogu liikmest Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikme nimetamise põhjuseks on Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu senise liikme Viktoria Ladõnskaja-Kubitsa 13. aprillil esitatud avaldus nõukogu liikme kohalt omal soovil tagasiastumiseks alates 14. aprillist. Eesti Rahvusringhäälingu seaduse § 15 lõike 4 kohaselt on Riigikogul kohustus nimetada uus nõukogu liige kolme töönädala jooksul. Riigikogu <PARTY> fraktsioon tegi 13. aprillil ettepaneku nimetada Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu uueks liikmeks Riigikogu liige Priit Sibul. Riigikogule ettepaneku tegemisel peab kultuurikomisjon lähtuma Eesti Rahvusringhäälingu seaduse §-st 15, mille kohaselt ei või Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige olla, esiteks, Rahvusringhäälingu juhatuse liige, prokurist ega audiitor; teiseks, meediateenuse osutaja juhtorgani liige; kolmandaks, füüsilisest isikust ettevõtja meediateenuse osutaja tähenduses; neljandaks, lepingulistes suhetes mis tahes meediateenuse osutajaga; viiendaks, meediateenuse osutaja osanik, aktsionär ega liige; kuuendaks, Vabariigi Valitsuse liige. Meediateenuste seaduse § 5 kohaselt on meediateenuse osutaja juriidiline või füüsiline isik, kes osutab televisiooni-, tellitava audiovisuaalmeedia või raadioteenust, kellel on toimetusvastutus meediateenuse sisu valikul ja kes määrab selle esitamise järjestuse ning edastamise viisi. Priit Sibul esitas nõukogusse nimetamiseks kirjaliku nõusoleku ning kinnituse, et puuduvad seaduslikud vastuolud tema nimetamiseks Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikmeks. Tutvustan teile Riigikogu kultuurikomisjoni protokolli nr 128. Istung toimus k.a 15. aprillil ja teise punktina oli päevakorras Riigikogu otsuse "Riigikogu liikmest Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikme nimeta
Aitäh, austet eesistuja! Hea ettekandja! See on selgelt väga ajakriitiline teema. Te ütlesite, et Vabariigi Valitsus on samal teemal oma eelnõuga välja tulemas. Samas, see tähendaks, et me kaotame väga kriitilisel hetkel aega olukorras, kus tõesti see viirus väga kiiresti töökollektiivides levib. Palun selgitage Riigikogule, mis takistab meil käesoleva eelnõuga edasi minna. Mis takistab Vabariigi Valitsusel teha siia muudatusettepanekuid ja see eelnõu, väga vajalik eelnõu, kiirkorras vastu võtta?
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Mina kui natuke sõjamees küsiksin sellise küsimuse. Ütleme, maal on omanik, meie riigi vastu toimub agressioon ja minul on vaja kaevata kuulipildujapesa. Kas maaelukomisjonil on siin seisukoht, kas ma võin selle kuulipildujapesa kaevata või ma pean tegema rindejoone ja kaitset arendama, positsioneerima olukorras, kus maal omanik puudub? Kas maaelukomisjon vaatab tulevikku, võib-olla me peaksime selle teema üleüldse riigikaitselisest seisukohast läbi käima, et kuhu kahurid ja kuulipildujad maha panna?
Austatud eesistuja! Hea ettekandja! Meie ees seisva esimese lisaeelarve eelnõu puhul on kahjuks rong läinud. Valitsusliit ei olnud valmis toetama mitte ühtegi opositsiooni ettepanekut, igasugune koostöö kriisi ajal oli paraku välistatud. Aga te seisate täna valitsuskoalitsiooni esindajana Riigikogu puldis Eesti rahva ees. Kas te saate anda opositsioonile ja Eesti rahvale lubaduse, et kui me hakkame õige pea koostama teist lisaeelarvet, siis meie põhjanaabrite eeskujul valitsusliit kaasab selle koostamisse kohe algusest peale ka opositsiooni?
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Põlevkivi ressursitasu tuleb tõsta ja selle tõstmine mingil määral, nagu me kokku lepime, on kindlasti õiglane ja õige. Ma arvan, et see arusaam, et seda tuleb tõsta, on üldine. Aga energeetikas ja sellega seonduvas tööstuses on kaks valdkonda, mille ümber viimasel ajal käiakse nagu ümber palava pudru. Üks on taastuvenergeetika ehk konkreetselt tuuleenergiaga tegelevad ettevõtted ning teine on põlevkiviõli tootmine ja sellega tegelevad ettevõtted. Kumb on teie hinnangul ettevõtjate jaoks praegu kasumlikum?
Aitäh, juhataja, ja aitäh, härra minister! Seda numbrit ma tean, mis te ütlesite, aga mind huvitas see, et kui me paneme sinna otsa ka pensionärid ja stipendiaadid ja kõik need, kes saavad oma sissetuleku riigieelarvest, siis kas see number on suurem kui nende number, kes töötavad erasektoris. Aga ma tegelikult tahan küsida hoopis ühte teist asja. See on osaluste omandamine. See on kahtlemata programm, mis Ameerikas väga hästi töötas, nn TARP, mille raames tõesti osalused müüdi tagasi ja riik sai veel kasugi. Andres Sutt ütles, et sellega seotud juriidiline pool saab olema väga keeruline. Aga lisaks sellele mina näen ka ohtu, et arvestades Euroopas valitsevat suhteliselt vaenulikku suhtumist erasektorisse, võib äkki juhtuda nii, et osaluse me omandame ja tagasi ei anna. Mis te arvate?
Lugupeetud istungi juhataja! Proua minister! Mina tuleksin väiksemate juurde, nende kõige väiksemate juurde – algkool, esimene klass ja tegelikult ka alusharidus, need, kes valmistuvad kooliminekuks. Need lapsed õpivad hästi kiiresti ja omandavad palju ning nüüd võib juhtuda, et erinevates kohtades tekib mahajäämus ja seda mahajäämust ei pruugi selle õppeaasta lõpuks jõuda üldse katta. Mida on plaanis ette võtta selles suhtes, mis juhtub sügisel? Ja ma lisan veel seda, et tegelikult toimub õppimine ka suhtlemise kaudu. Õpilaste omavaheline suhtlemine ja suhtlemine õpetajaga on algklassides ülimalt olulised. Mis mõtted teil selles osas on? Kas te näete seal mingeid konkreetseid probleeme?
Te osutasite oma ettekandes korduvalt ebakohtadele tee-ehituses. Ilmselt on ka siin saalis piisavalt inimesi, kes saavad aru, et üledimensioneeritud ja mitte kõige efektiivsemalt nii ajalises kui ka rahalises mõttes ehitatud teeobjektid on probleem. Aga mulle jäi mulje, et ka teie olete seda meelt, et lihtsalt 25 miljoni euro äravõtmise võimaldamine seadusmuudatusega vaevalt seda probleemi lahendab. Kas majanduskomisjonis need teemad tõstatusid ja kui tõstatusid, siis milline oli eelnõu algataja ehk valitsuse seisukoht? Kas nende probleemidega tegeletakse ning kui tegeletakse, siis kas seda tehakse seaduse tasemel või täidesaatva võimu üksikotsuste tasemel? Kellele nende probleemide lahendamine on adresseeritud?
Aitäh! Siin ongi tegu ka õigusliku lähenemisega. Nii nagu ma ennist märkisin, Riigikogu kodu- ja töökorra seadus ütleb selgelt ja nüüd on see leidnud ka kohtuliku kinnituse, mis on dokumendid ja mis ei ole. Me oleme seda seadust tänavu kevadel veel parandanud. Kõik oleneb sellest, kuidas komisjon kokku lepib. Andku jumal opositsioonile andeks, aga see oli tookord opositsiooni ülekaaluga komisjon – ma just praegu vaatasin, viiest komisjoni liikmest kolm olid opositsioonist. Tuletagem meelde, et eelmises Riigikogus oli ju nn demokraatide ühendus. Keskerakonnast lahkunud inimesed said komisjoni ka oma liikme sisse, kuigi nad ei moodustanud fraktsiooni. Seal oli kolm opositsiooni esindajat ja kaks koalitsiooni esindajat, nii et oli isegi opositsiooni ülekaal. Kui mina läksin sinna komisjoni, siis ma olin ka opositsiooni esindaja. Ja tookord, kui ma ei eksi, esimesel istungil sõlmitigi konsensuslik kokkulepe, et me tegutseme kinniste istungite vormis. Nüüd on tagantjärele raske hinnata, oli see õige või vale otsus. Ma arvan, et oleks pidanud langetama samasuguse otsuse nagu Tallinna Sadama puhul Artur Talviku juhtimisel. Tema mäletab seda paremini, aga minu arust me võtsime selles komisjonis vastu konsensusliku otsuse, et kõik on avalik, ja hoiatasime ka ärakuulatavaid vastavalt. Selles lihtne vahe ongi: tookord tegi komisjoni koosseis seaduse alusel ühe otsuse, sadama puhul aga langetati sisuliselt sama seaduse teise sätte järgi otsus, et komisjon võib oma töö avalikuks kuulutada, kui seda soovitakse. Siis tehti teistpidi. Nii lihtne see asi ongi, ega siin midagi keerulist ei ole. Sellisele mõttejadale on mul praegu väga raske midagi lisada, aga ma püüan seda kuidagi tõlgendada. Asi on selles, et Riigikogu uurimiskomisjon ei teosta kriminaalmenetlust. Jah, kriminaalmenetluse puhul kehtib reegel, et kui asi läheb kohtusse, siis on kõik avalik. Omal ajal uurimiskomisjon lähtus seadusest, et istungid on kinnised, ja see seadus kehtib ka praegu. Meie igapäevased komisjonide
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud Marju Lauristin! Aitäh selle suure ja asjaliku töö eest! Kõigepealt ütlen, et minu hinnangul ei saa täiskasvanuhariduse eesmärgipärasust mõõta ainult eduga tööturul, sest isiksuse areng ja selle väärtustamine puudutab ka neid, kellel tööturul pole probleeme olnud ega tule ka. Aga küsimus on seotud sotsiaalse toetusega või toega ühiskonnas. Te ütlesite, et mida vaesem ühiskond (meie oleme selles grupis), seda vähem ta toetab sotsiaalset võrdsust või pakub vaestele tuge. Samas on hariduse finantseerimine SKT-st meil jõudsalt kasvanud ja me püüame hariduse finantseerimise abil vaesusest väljuda. Kas Eesti riigi vaesusest väljumise strateegia on olnud seni vale?
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Annan Eesti Keskerakonna fraktsiooni nimel üle põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu rahvaalgatuse võimaldamiseks. Kuna eelmisel sügisel ei leidnud toetust Keskerakonna algatatud seaduseelnõu, millega oleks Riigikogu olnud kohustatud arutama kollektiivseid rahvapöördumisi täiskogu saalis, siis tulenevalt sellest täiendasime põhiseadust sätetega, mis kaasaks rahvast rohkem seadusloome protsessidesse. Nii on eelnõu kohaselt seaduse algatamise õigus vähemalt 25 000 hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa kodanikul ja isikul, kes ei ole Eesti ega muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, kuid kes elab Eestis pikaajalise elaniku elamisloa ja alalise elamisõiguse alusel ja on vähemalt 16-aastane. Aitäh!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Margus Tsahkna rääkis selle seaduseelnõu tekkimise pika ajaloo juba ära ja tõi ka põhjendused. 10. septembril 2018 arutas õiguskomisjon seda seaduseelnõu, et valmistada seda ette esimeseks lugemiseks suures saalis. Komisjoni liikmetest võtsid istungist osa Uno Kaskpeit, Hardi Volmer, Külliki Kübarsepp, Olga Ivanova, Raivo Aeg, Toomas Paur, Toomas Vitsut, Urve Tiidus, Vilja Toomast ja juhatas seda istungit Jaanus Karilaid. Kohale olid kutsutud ka riigikaitsekomisjoni esindaja Margus Tsahkna ning Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna juhataja Veiko Kommusaar ja sama osakonna nõunik Sven Põierpaas ja õigusnõunik Marju Aibast. Põhimõtteliselt Margus Tsahkna juba rääkis eelnõu sisu ära, selgitades, milles asi seisneb. Kavandatav muudatus võimaldab Eesti relvaseadusesse sisse tuua mõned uued mõisted, mida seni Eesti relvaseaduses ei olnud, ja viia seadus kooskõlla Euroopa Liidus kehtivate sätete ja nõuetega. Need kolm uut mõistet on hoiatusrelv, signaalrelv ja akustiline relv. Nende asjade erinevus, nagu meile selgitati, on see, et hoiatus- ja signaalrelv on need, milles on padrunipesa, mis võimaldab kasutada üksnes paukpadruneid ja pürotehnilise signaali andmiseks ettenähtud padruneid. Neid relvi ei saa kohaldada püssirohu toimel haavlite või muude lendkehade väljalaskmiseks. Need on konstrueeritud niimoodi, et nad vastavad nendele nõuetele ega võimalda lendkehi välja lasta. Akustilise relva eripära on selles, et see on algselt olnud tulirelv, aga on hiljem ümber ehitatud nii, et selles saab kasutada ainult paukpadruneid ehk tekitada akustilist heliefekti. Toimus ka arutelu. Margus Tsahkna andis õiguskomisjonile ajaloolise ülevaate seaduseelnõu tekkest. Toomas Vitsut küsis, miks relvaseadust muudetakse nii tihti. Veiko Kommusaar vastas, et tegu on erinevate asjaoludega. Üks oli seesama põhjus, et riigikaitsekomisjoni algatatud eelmise eelnõu lõplik menetlemine oleks viibinud ja me ei oleks saanud seda k
Aitäh! Lugupeetud proua minister! Homme me hakkame siin arutama koolitoidutoetust ja riigihanke seadust. See olukord, kus me oleme, [on selline, et] tänased hangete võitjad, kas või koolitoidu puhul, ei tule oma ülesannetega toime, toiduainete hinnad on kahekordistunud. Samas on olukord selline, et kui uus hange kuulutatakse omavalitsuses välja, siis need senised hanke võitjad, kes on mitte nende enda tingitud olude tõttu välja kukkunud, ei kvalifitseeru isegi uuesti hangetes osalema. Tekkinud on ebaõiglane olukord. Kas te olete arutanud seda asja, et teha riigihangete seaduses vastavad parandused? Kas te olete üleüldse arutanud koolitoidu riigipoolse toetuse määra tõstmist?
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjon arutas eelnõu 83 kahel korral. Kõigepealt oli see arutlusel erakorralisel komisjoni istungil 24. septembril, mil otsustati eelnõu selleks nädalaks päevakorda esitada. Teisel korral arutati eelnõu 28. septembril. Istungil viibis kutsutud külalisena Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi lennundus- ja merendusosakonna lennundustalituse juhataja Gerli Rebane. Komisjoni arutelu keerles ühe küsimuse ümber. See oli, et lennundusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu oli tänavu kevadel Riigikogu menetluses ja miks juba tookord, kui lennujuhtidega suhtlemise keeleks kehtestati inglise keel, ei olnud võimalik ette näha ka eesti keele kasutamist. Samas jõudis komisjon arutelu tulemusena järeldusele, et eestikeelne suhtlemine võiks olla lubatud ja ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium valmistas avalike arutelude tulemusena eelnõu ette just nimelt põhjusel, et madalal lennutasandil võiks olla ikkagi lubatud eestikeelne suhtlemine. Seetõttu see eelnõu teie ette ka jõudnud on. Komisjon jõudis ka üksmeelele, et seaduseelnõu võiks teie ette tulla muudetud kujul. Muutmise põhjus on see, et kui muudetakse kaht seadust, siis peaks pealkirjas olema märgitud mõlemad seadused. Nüüd see nii ka on: algse pealkirja "Lennundusseaduse muutmise seadus" asemel on meil laual "Lennundusseaduse ning lennundusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse muutmise seadus". See muudab pealkirja kindlasti natukene keerulisemaks, aga normitehniliselt täpsemaks. Komisjon otsustas lõpptulemusena teha ettepaneku esimene lugemine lõpetada (seda otsustati konsensusega) ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks 6. oktoober 2015. aastal kell 12. Tänan tähelepanu eest! Lennukeid juhendab teatavasti lennujuhtimiskeskus, kust lennukid suunatakse eri tasapindadele. Kõik lennujuhid peavad oskama inglise keelt. Ilma selleta ei ole võimalik lennujuhina töötada. Maaelukomisjon ei menetlegi, seda menetleb majanduskomisjon. Mina ol
Austatud aseesimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Riigikaitsekomisjon arutas Eesti Vabariigi ning NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri ja NATO arenduse kõrgema ülemjuhataja peakorteri vahelise Pariisi protokolli lisakokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu enne teisele lugemisele esitamist 16. aprilli istungil. Riigikaitsekomisjon otsustas konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepaneku lülitada seaduseelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu päevakorda 24. aprillil. Muudatusettepanekute tähtajaks, 4. aprilliks eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Keeleliselt ja normitehniliselt oli eelnõu esimese lugemise tekst korrektne, seetõttu on eelnõu teise lugemise tekst identne eelnõu esimese lugemise tekstiga. Eelnõuga on seotud ka riigikaitsekomisjoni 8. aprilli väljasõiduistung NATO küberkaitsekoostöö keskusse. Keskus on seni ainus Eestis asuv sõjalise peakorteri staatusega asutus. Selle asutuse staatus on reguleeritud Pariisi protokolliga ning käesoleva lisakokkuleppe ratifitseerimisel, vastavate seaduste muutmisel ja lisakokkuleppe jõustumisel saab kokkulepet laiendada ka NATO küberkaitsekoostöö keskuse personalile. Küberkaitsekoostöö keskuse esindajate sõnul on Pariisi protokolli lisakokkulepe vajalik ning võimaldab senisest paremini valida personali NATO riikide esindajate hulgast, kes osalevad küberkaitsekeskuse töös. Pariisi protokolli osapoolteks on kõik NATO liikmesriigid. Pariisi protokolli lisakokkuleppe sõlmimisega luuakse oluline õiguslik keskkond selleks, et NATO kohalolekut Eestis vajaduse korral suurendada. Lisakokkuleppe on sõlminud need NATO riigid, kelle territooriumil on NATO sõjalise peakorteri staatuses olevad asutused, näiteks Belgia, Itaalia ja Saksamaa. Balti riikidest on seda lisakokkulepet peale Eesti sõlmimas ka Leedu. Riigikogu juhatus kinnitas 9. veebruaril 2012 juhised Riigikogus seaduseelnõu menetlemise hea praktika kujundamiseks. Juhiste punktis 2 on sätestatud, et kui juhtivkomisjoni menetluses oleva seaduseelnõuga kavand
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Nende kalapüügiregulatsioonide kaugem eesmärk on ju tegelikult see, et ressursid oleksid mõistlikult kasutatud ja neid jätkuks tulevastele kümnenditele ja inimestele. Loodetavasti see plaan seda eesmärki ka täidab. Aga selle seaduse mõju kohta on räägitud, et Keskkonnainspektsioon, kes seni on sadamates järelevalvet teinud ja kalapüüki kontrollinud, peab nüüd hakkama ka vee peal seda tegema. Kas te natukene kirjeldaksite, kuidas see kõik siis praktikas välja näeb? Kas tuleb igale paadile juurde sõita, kontrollida ja kaaluda või kuidagi teisiti?
Aitäh! Need on sellised erandid, mida maailma õiguspraktikas üldiselt niisuguste seaduste puhul kasutatakse. Kindlasti ei tähenda see seda, et igal asjal, mida poliitik teeb, on suur poliitiline väärtus. Kindlasti mitte. See tähendab aga seda, et kui keegi pommitab näiteks mingit riiki keemiarelvaga ja sellest tehakse pilt, kus on näiteks alasti lapsed, ning see avaldatakse, siis on sellel suur poliitiline väärtus ja seda ei tohiks keelata niisuguse paragrahvi alusel. See on poliitiline väärtus. Aitäh! Kindlasti see, et meil on õigus, ega ka sõnavabadus ei tähenda seda, et kõigil on kohustus sind ära kuulata. See tähendab seda, et sind ei või keelata rääkimast. Samamoodi on meil, nagu kolleeg enne ütles, vabadus selliseid tekste mitte luua. Miski ei kohusta neid tekste looma ega neid tarbima. Tõepoolest, ma arvan, et kui nende tekstide loomine ei ole keelatud, siis tarbitakse neid paradoksaalsel moel märgatavalt vähem. See on minu isiklik arvamus. Kindlasti see ei kirjuta kuidagi ette, et me peaksime nüüd hakkama lapspornograafiaga kuidagi rohkem tegelema. See jätab lihtsalt vabaks ühe väga väikese niši inimestest, kes sedalaadi asju kirja panevad – ja täpselt nii vabaks, et me ei pane neid vangi. See ei tähenda, et me neid ühiskonnas hukka ei mõistaks.
Eesistuja! Auväärsed kolleegid! Siin selles puldis ja selles majas on läbi aegade, ka lähiminevikus küll ja küll sellel teemal sõna võetud, nii et ma väga ei tahaks teid kiusata mingi ajaloolise sissevaatega teemasse. Aga minul kui sotsdemokraadil on siin teie ees seistes vaieldamatult natukene irooniline taust. Nagu me teame, oli vähemalt sõdadevahelisel perioodil vabadussõjalaste kõige kurjem vainlane Eesti sotsiaaldemokraat. Aga ma ei seisa siin teie ees sellepärast, et üritada heaks teha toonaste sotside mõningaid sigadusi, sest ma leian, et meie ühisosa nende ammuste ideoloogiliste kolleegidega ei ole sedavõrd suur. Pigemini ma räägiksin selle teema kontekstis hoopistükkis, võttes appi ajaloolasi ja tsitaate, ühest ääretult populaarsest poliitilisest terminist, mis pärineb Vana-Roomast ja mida Nõukogude ajalooteadus inkrimineeris ennekõike vabadussõjalastele, nagu ma oma koolipõlvest mäletan. Teisalt on see sõna meil emapiimaga sisse imetud tänu peaaegu terve 20. sajandi vältel idanaabri kasutuses olnud poliitilisele retoorikale. See sõna, see termin on "fašism" või "fašistid". Nagu me teame, tänaseks päevaks on see sõna tegelikult omandanud lausa tragikoomilise konnotatsiooni, ta on oma sisult täiesti tühjaks vajunud. Aga tuletagem meelde Itaaliat või siis itaallasi – see on muidugi pikem jutt –, tuletagem meelde selle sõna etümoloogilist tausta. Ütleme, sõdadevahelisel perioodil põhjustas selle sõna valgumise üle Euroopa, selle seksikaks ja populaarseks muutumise suur majanduskriis. Aga tulles tagasi Eestisse, ma tsiteerin kõigepealt Jaak Valget: "Eesti poliitiliste jõudude iseloomustamiseks läks fašismi termin käiku juba 1923. aasta kevadel." Umbes samal ajal tõi selle tegelikult Venemaalt lauale ei keegi muu kui suur juht Vladimir Iljitš Lenin ise. "Fašistideks nimetas Nõukogude saadik Leonid Stark 1923. aasta aprillis admiral Pitka poolehoidjaid, kes korraldasid Nõukogude-vastase meeleavalduse." Eesti kommunistide häälekandja leidis, et Eestis pole töölisi
Lugupeetud spiiker! Austet kolleegid! Ma panen ette spetsiaalsed lugemisprillid. Ülevaade eelnõu menetlusest juhtivkomisjonis esimese ja teise lugemise vahel. Eelmainitud eelnõu esimene lugemine toimus 16. jaanuaril k.a. Õiguskomisjon valmistas eelnõu teist lugemist ette kahel istungil: 31. jaanuaril ja 12. veebruaril. Komisjoni istungitel osalesid Siseministeeriumi personalipoliitika osakonna õigusnõunik Svetlana Meister ning Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja varade alal Janne Pikma. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 23. jaanuariks k.a esitasid kaks muudatusettepanekut Riigikogu liikmed Kalvi Kõva, Hardi Volmer, Mati Raidma, Madis Milling, Jaanus Karilaid ja Toomas Paur. Need on muudatusettepanekute loetelu punktid nr 1 ja 2. Muudatusettepanekutega kaotatakse politsei ja piirivalve seadusest piirang, mille kohaselt ei maksta politseiametnikele eripensioni ametikohal teenistuses oleku ajal, ning sellega seoses muudetakse politsei ja piirivalve seadust (pärastpoole PPVS). Idee nende muudatusettepanekute algatamiseks pärineb Siseministeeriumilt, kes on seda teemat analüüsinud ja neid muudatusi komisjonis ka selgitas. Vajadus piirang kaotada on tingitud Eesti demograafilisest ja majanduslikust olukorrast, sest käes on aeg, kus väga suur hulk politseiametnikke võib minna pensionile. Samuti on politseiteenistust viimastel aastatel mõjutanud politseiametnike konkursside luhtumine, mis on kasvanud 70%-le. Politsei- ja Piirivalveameti prognooside kohaselt siirdub aastatel 2019–2025 pensionile 1235 politseiametnikku. Eespool kirjeldatud probleemide lahendamise üks võimalus on kaotada keeld saada samal ajal politseipensioni ja töötada edasi politseiteenistuses. Praegu makstakse politseiametniku pensioni isikule, kes jätkab töötamist mõnel muul kutsealal või ametikohal, aga mitte politseiametnikuna politseiteenistuses töötamise ajal. PPA esindaja selgitas komisjonis, et 2018. aastal tehti kõikide politseiametnike seas küsitlus, mis näitas, et enamik p
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud peaminister! Ma usun, et me võime olla kindlad selles, et Eestile ei ole teada kõik põhjused, miks Prantsusmaa endiselt on Malis oma sõduritega. Järelikult me ei saa ka öelda, kas kõik need põhjendused meile sobivad. Prantsuse diplomaadi, suursaadiku väljasaatmise järel on Prantsuse sõdurid ja kahjuks ka nende kaaslased Eesti sõdurid muutumas riigis soovimatuks kontingendiks. Sealt on väga pisike samm selleni, et nad muutuvad sihtmärgiks. Kas Eesti ei näe siin mingit murekohta? [Kas] me ei peaks tegutsema enne, kui maailma uudisruum on hõivatud mingi olulise sündmusega, näiteks Ukrainas, ja tekib soodne hetk, et meie sõdurid võivad tõesti sattuda väga ohtlikku olukorda? Kas meil ei ole siin põhjust muretsemiseks?
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Te ütlesite, et muutunud julgeolekuolukord ja sõda olid algselt põhjuseks, miks meediamajadele käibemaksualandus tehti. Teisalt olete korduvalt rõhutanud, et meediaettevõtetele ei hakata midagi ette kirjutama, mida nad selle rahaga tegema peavad, vaba meedia ju. Aga kuidas saab siis täita seda maksulangetuse eesmärki, et muutunud julgeolekuolukorras kajastaks meedia just neid küsimusi, milleks see raha neile kätte jäeti? Võib-olla nad otsustavad vaba ajakirjandusena kajastada hoopis seltskonnauudiseid või Epp Kärsini soovitusi täisväärtuslikuks eluks? Kuidas see läheb kokku [eelnõu] algsete eesmärkidega? Mida valitsus ette võtta kavatseb, kui see nii läheb?
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud minister! Mul on äärmiselt hea meel, et eri seadustest ja määrustest on kokku saanud üks konkreetne seadus, mis käsitleb just küberturvalisuse teemat. Ma lohutaks ka kolleeg Märt Sultsi sellega, et elektromagnetlainete teema olulisus väheneb, kui me katame järgmise viie aasta jooksul optikavõrgu abil kogu Eesti, sest vajadus kõigi nende wifide ja vaskkaablite järele on väiksem. Ma küsin aga siia juurde, kas peale nende üldiste juhiste, mis on seaduses, tulevad ka mingisugused määrused, mis käsitlevad konkreetsemalt tehnilisi norme, kuidas üks või teine ettevõte peaks küberturvalisust tagama. Või jäädakse endiselt selliste üldiste suuniste peale, nagu praegugi on?
Lugupeetud juhataja! Hea kolleeg minister Indrek Saar! Selles eelnõus on lisaks trükistele ka ette nähtud filmide arhiveerimine. Seda on filmiloojad üsna kaua oodanud, et tõepoolest saaks oma materjalid säilitada kaasaegses filmiarhiivis. On täiesti loomulik, et filme, mis on riigi toel sündinud, hoitakse riigiarhiivis, ja mitte üksnes nende lõppvarianti, vaid ka lähtematerjale. Ma olen külastanud Rootsi filmiarhiive. Paraku on meil äärmiselt piinlik Rootsi või Soome külalisi Eestisse kutsuda ja oma arhiive näidata, sest sealsed säilitustingimused on ikka väga kaugel sellest, et need tagaksid säilimise. Kas on ette nähtud summasid filmiarhiivi laiendamiseks, sealsete tingimuste parandamiseks ja kaasajastamiseks?
Proua juhataja! Austatud kolleegid! Me menetleme Riigikogu otsuse eelnõu nr 35 Eesti Rahvusraamatukogu seaduse § 23 lõike 2 kohaselt, mille järgi Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu seniste liikmete volitused lõpevad ja seoses Riigikogu uue koosseisu tööleasumisega peab Riigikogu nimetama nõukogusse uued liikmed. Kultuurikomisjon valmistas otsuse eelnõu esimest lugemist täiskogus ette s.a 9. mai istungil. Riigikogu fraktsioonid olid esitanud Riigikogu kultuurikomisjonile järgmised kandidaadid: Jaak Allik Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni poolt, Igor Gräzin Eesti Reformierakonna fraktsiooni poolt ning Kaia Iva <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsiooni poolt. Eesti Rahvusraamatukogu oli esitanud raamatukogu töövaldkonna tunnustatud asjatundjate Priit Pirsko ja Sirje Virkuse kandidatuurid. Kultuurikomisjon tegi konsensuslikult järgmised otsused: esitada eelnõu Riigikogu täiskogule arutamiseks s.a 17. mail ning teha ettepanek panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtta. Aitäh! Tänan väga! Nad esindavad kindlasti Riigikogu. Erakonnad fraktsioonide näol on sellised kandidaadid meie komisjonile pakkunud, olles teinud kaalutletud otsuse parimate kandidaatide, Riigikogu arvamuse parimate esindajate kohta. Proua juhataja! Austatud kolleegid! Seoses Riigikogu XI koosseisu volituste lõppemisega ja võttes aluseks rahvusooperi seaduse § 6 lõike 2 punkti 1, peab Riigikogu otsustama rahvusooperi nõukogu liikmete nimetamise. Selle päevakorrapunkti täiskogul arutamist valmistas kultuurikomisjon ette samuti s.a 9. mai istungil, kui meie laual olid fraktsioonide ettepanekud nõukogu kandidaatide kohta: Marko Mihkelson <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsiooni poolt, Imre Sooäär Eesti Reformierakonna fraktsiooni poolt ning Ester Tuiksoo Eesti Keskerakonna fraktsiooni poolt. Komisjon otsustas teha täiskogule ettepaneku esitada otsuse eelnõu, kus on nende kolleegide nimed, täiskogu päevakorda s.a 17. mail, teha ettepanek panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtt
Ravimifirmad soovisid aasta tagasi, et oleks müügiloa hoidja nõusolek. Euroopa Komisjon ei pidanud seda mõistlikuks ja nüüd on Ravimiametile antud õigus seda valdkonda reglementeerida. Aitäh, hea küsija! Eelnõu saadeti Euroopa Komisjoni kooskõlastamiseks. Sotsiaalministeerium kooskõlastas muudatusi, osa sätteid jäi välja. Näiteks müügiloa hoidja nõusolek oli eelmises variandis sees. Aasta aega oli see siis Euroopa Komisjonis. Kehtib ka nõue, et informeeritakse teisi Euroopa Liidu riike. Eelnõu jõudis küll umbes kuu aega tagasi siia menetlusse, aga vahepeal olid meil muud tööd käsil. Selline see protsess on olnud.
Aitäh, härra esimees! Seadus on pannud kohalikele omavalitsustele kohustuse osutada sotsiaalteenuseid. Ministeerium plaanib järgmisel aastal kulutada küllalt suure hulga raha nende kontrollimiseks, et tõhustada ja parandada sotsiaalteenuste kvaliteeti kohalikes omavalitsustes. Mida heidab siis ministeerium ette nendele omavalitsustele, et nüüd on vaja sellist tõsisemat kontrolli nende tegevuse üle? Ja kuidas te plaanite seda 1,3 miljonit kasutada? Kuidas see asi toimima hakkab – milleks see raha läheb? Aitäh, härra esimees! Hea minister, plaanite ka vähemalt osa sotsiaaltöötajate ja teenuseid osutavate inimeste palga tõusu päris normaalse protsendina. Aga kas teine osa, kes n-ö selles rahas ei sisaldu, ei tunne ennast puudutatuna? Või saavad tegelikult kõik sotsiaalteenuseid osutavad inimesed ilusa palgatõusu, nagu see protsent ette näeb?
Tänan, hea esimees! Head Vabariigi kaitsjad, hoidjad, vardjad, kui selline ilus eestikeelne sõna juba olemas on! Ma alustaks luuleridadega: "Sind esmakordselt kohtasin, mu arm, su enda matustel. Sest hetkest kirg must võitu sai." Eesti esimene nekrofiilne luuletuse rida. Aga mis siis, kui ei olegi tegelikult soovi abielluda või naituda, ning kuidas me saame ka tegelikult teada, kas teine pool ütleb altari ees selle jah? Minu isa õpetas mind nii, et iga naisterahvas, kellega sa oled juba pikemat aega koos olnud, väärib seda, et ta tuleks altari ette viia. See on üks ilus hetk. Ning ta õpetas ka seda, et mida varem sa abiellud, seda varem sa lahutad ja seda varem saad sa uuesti abielluda. Selle teise õpetuse puhul oli isa ise närb seda teostama ja ei ole ka mul läinud selles suhtes teisiti, olen siiamaani jätkuvalt abielus. Minu jaoks on abielu üsna keeruline ja raske protsess. See on üks suur ja pidev kompromiss. Ning ma arvan, et kõik, kes me oleme panustanud abielusse, väga palju loobunud enda muudest hüvedest, me leiame, et meil on õigus kaitsta seda mõistet "abielu". Täpselt nii nagu MC-del ehk mootorrattaklubidel on õigus öelda, millised klubid on MC-d ja millised ei ole. Täpselt samamoodi on üliõpilaskorpidel õigus öelda, millised korbid on korbid ja millised on lihtsalt üliõpilaste seltsingud või tudengite koosluskohad. Täpselt samuti on erakondadel õigus öelda, kustmaalt hakkab pihta erakond, kui mitu liiget sel peaks olema või kui vähe [võiks olla]. Me räägime täna abielust. Me miskipärast arvame, et abielu käsitlev seadus mitte ei vaja kaitset, vaid vajab muutust. Kuid mis kohas? [Perekonnaseaduse] § 2 räägib seda, et praegusel hetkel on keelatud veresugulaste vaheline abielu: vend ja õde, poolvend ja poolõde ei saa abielluda. Kõik tsiteerivad Jüri Adamsit, aga äärmiselt vääral moel. Jüri Adams ütles, et keegi ei kujutanud ette 1992. aastal, et põhiseadusesse tuleks kirjutada, et abielu on mehe ja naise vaheline liit. Samamoodi ei tulnud mitte kellelegi mõt
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud minister! Eelnõu seletuskirjas on kirjas järgmist: "Aktsiisi osakaalu suurenemine bensiini jaehinnas toob eeldatavasti kaasa surve kütuse salaturu suurenemisele, kuna suurendab sellega tegelejate kasumiootust. Seega peab olukorra kontrolli all hoidmiseks maksuhaldur senisest veelgi enam panustama maksupettuste tõkestamisele ja ennetamisele. Täiendavad riskid on ka juhul, kui Läti bensiiniaktsiisi ei tõsta ja nafta maailmaturuhind märkimisväärselt tõuseb." Sellest minu küsimus: mis meetmeid kavatseb valitsus võtta nende riskide maandamiseks, juhul kui see kobarseadus vastu võetakse?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Lugupeetud proua minister! Väga tore ja hea oli kuulda seda juttu, mida te rääkisite maksueranditest. Võin kinnitada, et see on ka Keskerakonna arusaam asjast. Aga me kõik teame väga hästi, mida arvab sellest teie koalitsioonipartner. Tundub, et see jääbki heaks ja toredaks jutuks, vähemalt mõneks ajaks, kuni märtsini. Kuid minu küsimus on natuke teistsugune. Kas peale maksusoodustuste arutati ka sellist asja, et riik tuleks investorina ettevõtjatele appi, kui need laevu ostavad, et riik panustaks omalt poolt sellesse, et Eesti laevastik areneks?
Aitäh, härra eesistuja! Mul on küsimus seoses sundvaktsineerimisega, mida teie osalusel toimiv valitsus väga jõuliselt ja jõhkralt, inimesi vallandades, inimesi lahterdades, inimesi halvustades, inimesi lamemaalasteks nimetades jne, jne Eesti Vabariigis praktiseerib. Täna hommikul tuli uudis, et meile kõigile tuntud ajakirjanik Tiina Jaakson, kes on vaktsineeritud, teatas, et ta on haigestunud koroonasse, ja informeeris kõiki, õigemini hoiatas kõiki, kellel on olnud temaga muu hulgas ka siin Riigikogus kokkupuuteid, et nad oleksid oma tervise suhtes tähelepanelikud. See ei ole ju esimene juhtum, see ei ole esimene näide sellest, et vaktsineeritud inimesed haigestuvad. Miks te sunnite inimesi end vaktsineerima, kui vaktsiinide tõhusus on tõestatult ebaefektiivne, kui te ei suuda jälgida, kas vaktsiine saavad inimesed on mingite võimalike terviseprobleemidega, mille puhul vaktsineerimine võib neid terviseprobleeme ägestada kuni nende fataalse lõpuni välja? Miks te olete asunud seisukohale erakonnana, veel mitte valitsusena, et mittevaktsineeritud ei pea saama arstiabi võrdselt vaktsineeritutega? Kas te ei arva, et see on fašistlik ja meenutab Hitleri Saksamaad? Jaa, mul oli põhimõtteliselt sama teema. Minister sõna otseses mõttes desinformeerib avalikkust, moonutab fakte, elab mingisuguses paralleelreaalsuses, ei tea, mida on tema erakonnakaaslased öelnud vaktsineerimise kohta, mittevaktsineeritute kohta ja haiglaravi kohta, haiglaravieelistuste või mitte-eelistuste kohta vaktsineeritute ja mittevaktsineeritute puhul. Kui inimene tuleb meile infotundi täielikult informeerimata – vaktsiiniteemalisi küsimusi on siin muide ka teistel küsijatel – ja hakkab meile pakkuma siin mingit narratiivi, mis ei ole reaalsusega kooskõlas, siis sellistel infotundidel lihtsalt ei ole mõtet.
Aitäh! ÜRO lapse õiguste konventsioon ja selle lisaprotokollid on Eesti seaduste suhtes ülimuslikud. Seega ei ole siin kaheti mõtlemist. Lastekaitseseadus ei reguleeri kooselu. Siin on toodud sisse sõna "perekond". Lapsendamist võimaldab lastekaitseseadus selles mõttes, et siin peab arvestama lapse huvisid. Kohe ütlen täpselt: lapsendamiseks nõusoleku andmisel, kasuperekonna sobivuse hindamisel ja lapse asendushooldusele paigutamisel peab lähtuma lapse üleskasvatamise järjepidevusest, arvestades lapse etnilist, usulist, kultuurilist ja keelelist päritolu. See seadus kaitseb lapse huvisid. Kooseluseadus ei võimalda lapsendada võõraid lapsi. Lapsendamist reguleerib perekonnaseadus.
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head kolleegid! Ma luban, et ma ei tee pikalt. Aga otsustasin siiski korraks tulla siia kõnepulti ja tuletada ka Keskerakonna fraktsioonile meelde, et see on tõepoolest see eelnõu, mis seab piirid krediidi kulukuse määrale. Ehkki Ken-Marti Vaher tegi siin pika analüüsi, ütlen igaks juhuks ka sinnapoole, et olge head ja hääletage seekord ikkagi selle eelnõu poolt. Tahan kasutada ka juhust ja õnnitleda tublit õiguskomisjoni. Ka seda eelnõu menetles õiguskomisjon, aga parima seaduse auhind anti karistusseadustiku revisjoni eelnõule. Mul oli au käia just mõni tund tagasi seda auhinda vastu võtmas. Loomulikult õnnitlused kogu Riigikogule! Aitäh!
Aitäh, austatud küsija! Ma saan aru, et te olete olnud vahepeal koalitsioonis, vahepeal opositsioonis ja ka muudes staadiumides. Võib-olla on teil tekkinud juba segadus, kus, mis ja millal oli. Aga see ei olegi tähtis. Praegu te olete siin rahvasaadikuna ja olete võib-olla kummitempli moodi mõnes mõttes harjunud toetama valitsusest tulevaid eelnõusid. Ma juhin teie tähelepanu sellele, et seadusandjal on eelnõude algatamise õigus ja seda tuleks vahel ka kasutada. Aitäh, hea küsija! Ma soovitan teil lugeda näiteks alkoholipoliitika rohelist raamatut. Seal on terve hulk meetmeid, mille vaimus praegu on tehtud ka valitsuse eelnõu. Üldiselt ajame me kõik õiget asja. On tarvis astuda samme ja mida varem seda tehakse ja mida varem on nende jõustumise tähtaeg, seda varem rakenduvad need reaalselt ellu.
Lugupeetud Riigikogu esimees! Väga austatud peaminister! Küsimus teile julgeolekupoliitikast. Esiteks, jälgides igapäevaselt välismeediat, lubage tunnustada selle eest, et Eesti riigi seisukohti lahenduste otsimisel kriisis on märkimisväärselt märgatud ja tunnustatud liitlaste poolt. Väikese riigina on see meile kindlasti väga-väga suur asi. Aitäh! Oleme nähtavad. Aga huvitab mind eeskätt liitlaste sõnum tehnika ja liitlasvägede paigutamise kohta Eestisse. Nii palju kui avalikkusega saate jagada, äkki natukene selgitate neid tagamaid. Olen isegi möödunud aasta jooksul mitmeid kordi sellel teemal sõna võtnud. See kindlasti väga huvitab, [milline on] nii ameeriklaste, brittide kui ka teiste liitlasvägede sõnum.
Austatud eesistuja! Hea peaminister! Siin on arutluse all olnud keskuste küsimus. Kui Eesti ette võtta, siis üks suur keskus on Tallinn. Meil on olnud üks minister ja linnapea, kes on öelnud, et varsti jääbki riiki üks omavalitsus. Tegelikult, kui me võtame Lõuna-Eesti, siis on selge keskus ikkagi Tartu, kogu Lõuna-Eesti pealinn. On loogiline, et Võrumaal on keskuseks Võru. Mul on hea meel, et kui me käisime nädalavahetusel Võru maakonnas, siis nii Haanja, Rõuge kui ka Mõniste inimesed olid täiesti rahul sellega, et tuleb uus omavalitsus Rõuge nime all ja ka keskus on Rõuge. Tegelikult küsingi, mis siis on nii meie kui valitsuse ülesanne, kui me tahame, et säiliksid nii maakondlikud keskused kui ka väiksemad keskused.
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Lugupeetud rahandusminister! Valitsusliidu programm näeb ette erimärgistatud kütuse maksuerisuste süsteemi reformimist, pakkudes teatud valdkondades asemele otsetoetusi. Reform oli kavandatud algselt kahes etapis. Eelmisel kevadel lõpetati seaduseelnõu nr 39 heakskiitmisega erimärgistatud vedelkütuse kasutamine paiksetes mootorites ning kaevandus-, metsandus- ja ehitustöödel. Muudatus jõustus 2012. aasta 1. jaanuaril. Selle reformi teine etapp pidi rahandusministri sõnul ette nägema alles jäävate soodustatud valdkondade puhul, nagu reisijate ja kaupade raudteevedu, laevaliiklus, soojuse ja elektrienergia tootmine ning põllumajandus, võimaluse soodusmääraga kütuse kasutamise asemel toetusskeemide või otsetoetuste rakendamise. See teine etapp oli planeeritud eelmisesse sügisesse ja jõustuma pidi see samuti selle aasta 1. jaanuaril. Kahjuks on selle ambitsioonika reformi olulisem osa takerdunud. Ma ei tea rääkida kõigi asjasse puutuvate valdkondade esindajate eest, aga põllumehed on rahulolematud, sest nende ootused ei ole täitunud. Seoses nimetatud probleemiga on meil, allakirjutanutel, ministrile kolm küsimust. Aitäh! Tänan! Austatud minister! Ma jagan sinu arusaama, et tegemist on tõesti äärmiselt keerulise teemaga. Aga kui ei ole olemas head lahendust kõigi töös olevate valdkondade jaoks, võiks alustada mõnest sellisest, kus toetusskeeme oleks lihtsam rakendada, näiteks põllumajandusest. Kui on olemas PRIA registrid, siis oleks ehk nende baasil võimalik e-riigile kohaseid lahendusi rakendada. Kas sa pead võimalikuks näiteks põllumajandusest alustada?
Aitäh! Härra minister! Elektrooniline valve on muidugi hea – teie reklaamitud andurid ja kaamerad, nüüd on veel droonid ka tulemas –, kuid see ei pea kinni ega püüa piiririkkujaid. Siiani on kulude kokkuhoiuks mitu korda koondatud just reapolitseinikke ja ka piirivalvureid. Veel mõni aeg tagasi oli kombeks suunata piirivalvureid politseilisi ülesandeid täitma – küll peretülisid lahendama, küll kiirust mõõtma. Siit küsimus: kes hakkab droonidelt ja elektroonikalt tulnud informatsiooni kasutama, kui inimesed on politsei ülesandeid täitmas?
Aitäh juhatajale! Hea minister! Selle aasta veebruaris küsisin teie käest, et kui 1. oktoobrist 2016 teenus halveneb, kes siis peaks võtma poliitilise vastutuse. Tänaseks on selge, et teenus on läinud halvemaks. 1. oktoobrist alustas tööd uus vedaja, kes ei ole suutnud tagada isegi samaväärset teenust mitte. Ma saan teist aru, te olete oma pinginaabri Taavi Rõivase poliitilises valuvõttes. Aastal 2014 oli just tema see, kes kabinetiistungit juhtis ja andis väga selge suunise parvlaevahankega edasi minna. Kuigi olid juba olemas analüüsid ja prognoosid, et nelja uut parvlaeva 2016. aasta 1. oktoobril ei ole võimalik liinile saada, mindi ikkagi edasi. Kuidas te hindate, miks see teenus on halvenenud ja miks ei suuda uus vedaja tagada kvaliteetset vedu suursaarte ja mandri vahel?
Austatud eesistuja! Austatud kolleegid! Elu algab ühes punktis ja me teame kõik, et ühel hetkel ta läheb sinna, kus ta läheb. Me keegi ei tea, kuidas ja mil moel. Ja see, kuidas me ühiskonnas väärtustame iga inimest igas elutee punktis – mulle väga meeldis, Helmen, sinu ütlus, et see ei ole mitte kaar, vaid tee –, see on väga oluline. See näitab, missugune meie ühiskond on. Kas siis, kui nagu on parem, et on silma alt ära, me teemegi seda, mida ta ammu oleks pidanud tegema. Asi on rahas, aga mitte ainult või mitte põhiliselt rahas. Asi on selles, kuidas suhtume. Kuidas me suhtume igaühesse meist, nii suhtutakse ka meisse. Nii et ma arvan, et kõik on seotud suhtumisega, siis leiab ka raha ja kõige suurem rikkus on iga inimene igas vanuses. Jääb üle ainult eelnõu toetada.
Austatud juhataja! Armsad kolleegid! Soovin kõigepealt isiklikult ja kogu meie tööka Sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni nimel tänada <PARTY>a selle eest, et te olete oma esimese eelnõu pühendanud sügavalt ja fundamentaalselt sotsiaaldemokraatlikele ideedele. Avatud nimekirjade mõte seisnebki ju selles, et valija häält koheldakse võrdsemalt ning valija tahe on lõpuks selge ja nähtav ka valimistulemustes. Sotsiaaldemokraadid on alati olnud avatud nimekirjade pooldajad ning jäävad selleks kindlasti ka nüüd ja tulevikus. Toetust avatud üleriigilistele nimekirjadele oleme muu seas avaldanud oma valimisprogrammis ning samuti oleme leidnud võimaluse selle käsitlemiseks valitsuse tegevuskavas. Nimelt on selles punkt, mis näeb valitsusele ette, et ühtlustatakse valimisseadused ning analüüsitakse poliitilise konkurentsi elavdamise võimalusi, sh tuleb analüütiliselt vaadelda reklaamikulude ülempiiri, kautsjoni maksmist, üleriigilise nimekirja institutsiooni ja valimisringkondade proportsioone. Mõistan, et sõnale "analüütiline" on sel kevadel siin majas tekkinud mitmeti mõistetavad konnotatsioonid, kuid ma olen veendunud idealistina täiesti surmkindel selles, et nimetatud küsimuses tähendab sõna "analüüsima" just nimel seda, mida ta tähendab, et Vabaerakonna esitatud eelnõusse suhtutakse täie tõsiduse ja lugupidamisega ning nimetatud ettepanek jõuab esimesel võimalusel seadusesse. Tulles aga hetkeks tagasi selle seaduseelnõu sisu juurde, tõstan veel kord esile, et me soovime kindlasti näha riiki, mis on oma inimeste, mitte kusagil hämarates tagatubades askeldavate tehnoloogide nägu. Avatud ning lõpuni ausad valimisnimekirjad toetaksid meie nägemust avatud ja ausast demokraatiast. Kandidaatide ümberreastamine nende valimistulemuse põhjal üleriiklikes nimekirjades suurendaks märkimisväärselt valija otsuse kaalu Riigikogu koosseisu kujunemisel. Nii nagu mina oma piiratud juriidiliste teadmiste juures olen õigusmaailmast aru saanud, ei piisa ainult sellest, et mingi asi on õige ja õ
Aitäh, härra eesistuja! Härra peaminister! Mäletan veel nõukogude ajast, et iga suurema asutuse juures oli tsiviilkaitsevarjend koos vajaliku varustusega. Varjendeid oli ka suurte elumajade all. Nüüdseks on need hävitatud koos sisustusega – mina ei tea küll üheski linnas ühtegi varjendit, mis oleks ehitatud linnaelanike tarbeks. Siit minu küsimus. Mis te arvate, härra peaminister, kas Eesti riigis on üldse vaja varjendeid tsiviilkaitse eesmärgil või on see minu nõukogude ajast pärit vale arusaam tänapäeva vajadustest? Muidugi, nii palju kui mina sõjandusest tean, ei ole keskmaa-õhutõrjerakettidega võimalik kauglaskekahurite vastu sõdida. Olen teinud palju koostööd Soome kolleegidega ja enamiku oma sõjalistest teadmistest, väljaõppest ja haridusest saanud just Soomes. Soomlased aga ei ole millegipärast oma tsiviilkaitsevarjendeid maha lammutanud. Hoopis vastupidi, nad ehitavad isegi praegu oma inimestele uute kortermajade alla pommivarjendeid. Mis on meie riigis lahti, et valitsus ei mõtle rahva turvalisusele sõja ajal? Sõdu on olnud, kaugpommitamisi on olnud, sõjad on praegugi ja need ei kao mitte kuskile. Meie naabril on väga head kauglaskekahurid. Ma soovin kuulda teie arvamust.