EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud keskkonnaminister! Eile arutas keskkonnakomisjon merenduspoliitika arengukava. Eesti on mereriik ja ma loodan, et valitsus ei viska püssi põõsasse pärast seda, kui Riigikogu juhatus selle arengukava protseduurilistel põhjustel esimest korda tagasi lükkas. Ma arvan ka, et merenduspoliitika arengukava on vaja Riigikogu tasemel heaks kiita. Me arutasime arengukava asjaomaste ministeeriumidega ja istungil oli esindatud veel Eestimaa Looduse Fond, kes on aktiivselt arvamust avaldanud. Me leidsime, et arengukavas peaks täpsustama ja täiendama kalandusega, naftareostuse tõrjumisega ja merealade planeeringuga seotud punkte, et keskkond oleks tulevikus ka planeeritud või et tuuleparke ei tehtaks juhuslikesse kohtadesse. Kas te näete, et Keskkonnaministeerium saab nende osade täiendamisel kaasa aidata ja et see arengukava peaks Riigikogu tasemele tulema?
Austatud Riigikogu aseesimees! Hea minister! Peaminister on ähvardanud suve ärajäämise või -jätmisega. Teadusnõukoja juht kasutab ka õige karme sõnu. Ja siis on tekkinud paljudel inimestel, ma ei tea, kas põhjendatud või põhjendamata hirm, et me muudame nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadust ja anname julgeolekuasutustele täiendavaid õigusi. On isegi kasutatud väljendit, et politseiriik tekib. Ma palun, et te siin veel korra ütleksite, kellele ja milliseid õigusi me anname. Võtaks need asjatud hirmud maha.
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Teie ettekandest tuli välja see, mida me juba komisjonis arutasime, et mõnes suhtes on tegemist justkui tühja seaduseelnõuga, sest riigikaitselistest kitsendustest saab üle nii, et soetatakse juriidiline isik, kes selle korteriomandi ära ostab. Vaba põllumaa või metsamaa puhul pakuvad firmade asutamise teenuseid kolmeaastase põllumajandustegevusega ettevõtted. Hind on natuke kallim, aga põhimõtteliselt on võimalik osta ja pole probleemi. Kõike seda tehakse sellepärast, et on mingisugune hirm, et välismaalased ostavad Eestis hirmsasti maad kokku. Samas te ise ütlesite, et 1990. aastate algusest saadik on füüsilisest isikust välismaalaste kätte läinud 2,4% maast. Ma küsisin seda komisjonis. Kas te olete vahepeal jõudnud välja uurida, kui paljud nendest 2,4% hulka kuuluvatest omanikest omakorda ei ole nn puhtad välismaalased, vaid näiteks endised rannarootslased või muud aastatel 1939–1941 Eestist lahkunud inimesed, kes on siin midagi tagasi saanud?
Hea eesistuja! Hea peaminister! Te rõhutasite oma kõnes sümpaatsel viisil, et meie venekeelne elanikkond käitus sarnaselt meie, eestlastega. See ongi nii. Aitäh, et te selle eraldi välja tõite. Ent ometi teeb murelikuks see, kui vaadata töötuse statistikat. Ida-Virumaal jääb töötuks palju noori, noored töötavad tihti teenindussektoris. Kõige keerulisem on Eestis olla vene naine, sest sul on kolm häda: sa oled naine, sa oled venelane ja su eesti keel ei tarvitse olla parim ning tihti elad sa Ida-Virumaal. Kas me teie meelest saaksime midagi riigina eraldi teha oma venekeelsete inimeste jaoks, et nad ei jääks praeguses keerulises olukorras tööjõuturul veel halvemasse olukorda, kui nad on? Statistika näitab, et küsimus on tõsine.
Härra juhataja! Head kolleegid! Mul on üle anda arupärimine majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Arupärimine käsitleb elektrienergia hinna perspektiive ja esitatud on kolm küsimust. Preambula on asjal aga selline, et nagu me mäletame, avati 2010. aasta 1. aprillil Eesti suurtarbijatele elektriturg ning Nord Pool Spot elektribörsil Eesti hinnapiirkond. Mis on selle ajaga toimunud? Optimistid arvasid, et hind võib tõusta umbes 10%, tegelikult on hinnatõus olnud 40%-line. Me küsime, millisena näeb majandusminister elektri hinna perspektiive. Majandusministri käest on ajakirjanduses seda tegelikult juba küsitud ja ta vastas väga ümmarguselt, et hoidke energiat kokku. See on väga õige ja hea soovitus. Aga me arvame, et majandusminister koos oma ministeeriumi aparaadiga peaks neid asju ikkagi prognoosima, jälgima, millised on võimalused, mis turul toimub, ja siis andma riigipoolsed soovitused ning ka tegutsema selles suunas.
Tänud! Lugupeetud härra minister, edu teile teie töös! Te olete oma eelkäijatelt, eelmiselt valitsuselt saanud lahendamiseks mitmeid probleeme, mis on pikalt vindunud. Üks nendest teemadest on eelmise aasta lisaeelarvega kinnitatud 12 miljonit erakorralisi toetusi, millelaadseid toetusi on meie naaberriikides juba suve lõpul ja sügise alguses rakendatud märksa suuremates määrades. Ja nüüd see meie pakett seisab. Oleme ka siin Riigikogu liikmetena saanud selle paketi kohta teravat tagasisidet, näiteks õiguskantslerilt. Põllumehed on ootel, mis toimub, kunas see võimalus avaneb. Kas teil on midagi selle asja kohta ütelda? Aitäh! Teadupärast, kui me seda 12 miljoni paketti siin eelmisel aastal hääletasime, siis me hääletasime sisse küllalt detailsed piirangud kas või seakasvatuse puhul, kuidas seda saab kasutada. Kas sellest võib eeldada, et me peame tegema seadusemuudatuse, mis puudutab eelmise aasta lisaeelarvet? Ja teine asi, mis ma tahaksin küsida: kas praegusel juhul on üleval ka teema, et seda 12 miljoni suurust summat suurendada? Sest kui võrrelda naaberriikidega, siis on see väga väike summa olnud ja seda ei ole kindlasti sellel määral, nagu vaja oleks.
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Ma tean riike, kus parlamendiliikmetel on keelatud osaleda kohaliku omavalitsuse volikogu töös. Ma tean riike, kus parlamendiliikmetel on lubatud osaleda kohaliku omavalitsuse volikogu töös, samuti täidesaatva võimu töös kohalikul tasandil. Võib-olla tuleb see minu pinnapealsetest teadmistest, aga ma ei tea ühtegi riiki, kus parlamendiliikmel, kes võib osaleda kohaliku omavalitsuse töös, oleks keelatud anda oma panus mingi komisjoni esimehena, volikogu esimehe või aseesimehena. Teie tutvustatud eelnõu sisuliselt kehtestab volikogu liikmetele kaks erinevat staatust: ühed võivad olla volikogu juhtimisse kaasatud, teised ei või. Milline on see kaalukas põhiseaduse kirjatähe ja vaimuga kooskõlas olev põhjus volikogu liikme kahe erineva staatuse kehtestamiseks?
Aitäh, eesistuja! Hea kolleeg, ettekandja! Sinu ettekandest jooksis paar korda läbi ka mõte, et Eesti e-riigi kuvand on oluline. Mina arvan, et e-riigi kuvand ei seisne ainult hääletamise ajas, olgu see kümme, seitse või neli päeva. Aga mu küsimus on natuke laiem ja tuleneb sellest – tuletan meelde, sest vahel on teil, Reformierakonna poolel, tegemist mälukaotusega –, et sina olid siseminister aastatel 2014–2016 ehk kaks ja pool aastat. Juttu tuleb isikudokumentide taotlemisest. 2015. aastal taotles neid elektrooniliselt 2,63% ja 2016. aastal 3,17%. Kui Siseministeeriumi haldusalas oleva Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor meie juures oli, siis ta rääkis, et SMIT on elektroonse taotlemise süsteemi ettevalmistamisel aastaga maas. Kas e-riigi juhtimisel ei oleks olulisem keskendada tähelepanu sellistele e-lahendustele?
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja, tänan teid väga huvitava ja sisulise ettekande eest! Minu küsimus on Euroopa Keskpanga võlakirjade kokkuostu programmi kohta. Nagu ma meediast olen teada saanud, ostab Eesti Pank iga kuu keskmiselt 100 miljoni euro väärtuses teiste Euroopa riikide võlakirju. Euroopa Keskpank omakorda ostab kokku Itaalia, Portugali ja teiste riikide võlakirju ehk sisuliselt toetab nende riikide majandust. Ma saan aru, et see otsus on poliitiline ega kuulu teie valdkonda või pädevusse, aga ma tahan kuulda teie kommentaari või teada teie mõtteid selle kohta, kas äkki oleks ka Eestil mõistlik oma võlakirju emiteerida. Umbes aasta pärast oleme vähemalt miljardi euro eest Euroopa Keskpanga käest võlakirju ostnud.
Tänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Ma kiiruga proovisin kaasa mõelda, millised võiksid need võimalused olla, juhul kui valitsuskoalitsioon ei toeta seda eelnõu. Lihtsalt nad võib-olla ei saa aru, et hinnad on kallimaks läinud ja et täna on neil, kes peavad seda teenust pakkuma, keerukas [toime tulla]. Olles ise kokana töötanud, ma leian, et me võiksime [sel puhul] kolme komponenti kasutada. Esimene on töökasvatus, mis oleks võimalik kooliaia näol. Sealt saaks võib-olla enda maitserohelise ja midagi muud ka sügiseks, suvel aga oleks ta hooldatud. Teine küsimus: kas oleks võimalik kasutada ka niinimetatud toidupanga [lahendust]? Realiseerimistähtaja ületanud, aga veel kõlblikke tooteid võiks ka kooliõpilased saada, suu magusaks teha. Ja ringmajandus: kuivatatud leivast on väga hea teha kalja, kuivatatud saiast riivsaia. See tähendab, et ka kooli sihuke sotsiaalne ettevõtlus võiks areneda.
Lugupeetud härra minister! Kirjutasite 25. mail 2011 alla Vabariigi Valitsuse eitava hinnangu sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni esitatud seaduseelnõule nr 13, mille sisuks oli õppelaenu kustutamise jätkamine enne 1. juulit 2009 laenu võtnud ja avalikku teenistusse siirdunud üliõpilastele. Selles hinnangus te lubasite, et üliõpilaste sotsiaalsete garantiide süsteemi väljatöötamise raames on kavas käsitleda ka õppelaenu tagasimaksmisega seonduvaid küsimusi. Täna meile esitatud eelnõus neid küsimusi pole käsitletud. Mis on teie lubadusest saanud? Kas te hakkate tegelema õppelaenude temaatikaga ja kui hakkate, siis millal?
Tänan! Lugupeetud ettekandja! Ma tahaksin küsida natukene riigigümnaasiumide ja kohalike omavalitsuste gümnaasiumide suhte kohta. Riigigümnaasiumide asutamine on iseenesest väga hea – tekivad tugevad, hea õpikeskkonnaga konkurentsivõimelised gümnaasiumid, kuhu tulevad kindlasti ka head õpetajad. Aga tegelikult on ju riik juba tekitanud ebavõrdsuse või mingis mõttes kõlvatu konkurentsi. See ei paista võib-olla niivõrd välja suuremates linnades, aga igal juhul on head, tugevad riigigümnaasiumid maakondades konkurentsivõimelt, hariduse pakkumiselt kohalike omavalitsuste gümnaasiumidest eespool. Kohalikul omavalitsusel ei olegi võimalik selles osas riigiga konkureerida. Missugune on lahendus? Siin on tegelikult vaja üsna kiiret tegutsemist. Kas kõik gümnaasiumid peaksid olema riigi omad? Siin ei saa väga palju aega viita, sest nii võib tekkida üsna mitmekihiline või mitmetasandiline haridus. Ma kommenteerisin teie vastust.
Aitäh, esimees! Hea minister! Olles ise Viljandist, on loomulik, et ma siin küsin. Tegelikult see risti pealetõmbamine on paratamatu. Tegelikult kaaluti uue hoone kahte varianti: kas siis Jämejalga või Viljandi kesklinna. Ja on loomulik, et maakonna väga suur ja tugev tõmbekeskus on see koht, kus haigla peaks olema. Aga ma küsin nüüd kahte asja. Kõigepealt: kas see, kui kaks üksust on koos, aitab kaasa sellele, et eriarstid ei lähe ära Tartusse? Ja teiseks: Viljandi perearstid on ammugi tahtnud liituda, aga see ei ole õnnestunud. Kas see sünergia, kui koos on korraga perearstid ja eriarstid, aitaks kaasa ka sellele koostööle? Projekti eel pidi ju olema ka perearstide kinnitus, et nad tulevad sellesse keskusesse? Ja kolmas asi. Viljandi on esmatasandi keskus sisuliselt kahele omavalitsusele ehk Viljandi linnale ja Viljandi vallale. Tegelikult nimi ei muuda midagi ja Viljandi valla rahvast teenindavad perearstid saavad samuti selles keskuses olla.
Aitäh! Lugupeetud minister! Oma vastuses minu esimesele küsimusele te püüdsite näidata, et ma vastandan kärpeid ja majanduskasvu. Kreeka puhul ma seda kindlasti ei teeks, küll aga arvan, et ehkki arutatav programm on ainult mõneaastane, siis eesmärk on seatud aastaks 2020 ning pikaajaliselt on Kreeka majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohast oluline parandada haridussüsteemi efektiivsust ja tööjõu kvalifikatsiooni. Sellepärast on minu meelest väga kahetsusväärne, et pikaajalised meetmed sellest programmist puudu on. Minu teine küsimus puudutab erasektori kaasamist. Selles memorandumis, mis meile välja jagati, seisis kuupäev 22. veebruar, s.o eile, kui hakati võtma vastu erasektori pakkumisi võlavahetuseks. Kas see hakkas eile toimuma või millal see hakkab toimuma? Kui suur on teie optimism, kas erasektor on nõus selle plaaniga kaasa tulema?
Me oleme sel teemal täna väga pikalt rääkinud. Uskuge mind, tark ning oma õpetajatest ja kooli arengust hooliv koolijuht ei tee seda. Õpetajale peab peale auditoorse töö ja kontakttundide andmise jääma aega ka teiste tööde jaoks. Ei ole mõtet pidada õpetajaid ka nii väetiteks ja saamatuteks, et nad ei suuda läbi rääkida ega töölepinguid sõlmida nii, et nende huvid, professionaalne areng jms oleksid kaitstud ja arvestatud. Eelnõu autorid ja teie küsijana mõtlete natukene erinevates paradigmades. Aga ma usun, et mida aeg edasi, seda paremini te mõistate, et valitud suund, mis kehtib ju näiteks arstide puhul, töötab ka siin. Aitäh! Koolilõunateemat oleme arutanud sellest aspektist ja see on olnud meil ka mõnes teises kontekstis jutuks. Ma ei oska öelda täpseid kuupäevi, millal sellest on räägitud. Aga lähtutud on sellest, et põhikooliastmes riik toetab tasuta koolitoidu pakkumist. On koole, kus omavalitsus võimaldab ka gümnaasiumiõpilastele tasuta koolitoitu. Seal kasutatakse selleks näiteks põhikoolist ülejäävat raha või võimalikke reserve. Need näited on erinevad. Mul ei ole siin kahjuks statistikat, kui paljudes gümnaasiumides, kus omavalitsus seda võimaldab, on juba praegu koolilõuna õpilastele tasuta. Aga üldine hoiak on olnud selline, et tasuta koolitoidu kaasrahastamisel riik põhikooliastmes osaleb, aga gümnaasiumiastmes ta seda ei tee.
Suur tänu, härra spiiker! Hea ettekandja, palju tänu sisuka ja hea ülevaate eest! Olen siin nüüd kuulanud kolleegide küsimusi ja teie vastuseid. On räägitud ärihuvidest ja täienduskoolitusfirmadest, on räägitud lobistidest ja lugeritest ja traditsioonilistest õpikutest. Kas te oskate mulle öelda, kas traditsiooniliste õpikute kirjastamine on ka kuidagiviisi äritegevus ja kas sellegi tegevusega võivad olla seotud mingid ärihuvid? Kui jah, kas ma peaksin kõiki neid, kes räägivad traditsiooniliste õpikute vajadusest, nii nagu sotsiaaldemokraadid räägivad täienduskoolituse vajadusest, kahtlustama varjatud ärihuvide teenimises?
Aitäh sõna andmast! Lugupeetud peaminister Ratas! Te viitasite oma varasemates vastustes korduvalt sellele, et Rail Balticu projekti kavandamise juures on siiamaani tegelikult olnud viis valitsust. Aga seal on mõningad erisused. Võrreldes selle viimase valitsusega, mida teie juhite, on varasemad neli valitsust – ükskõik milline on olnud nende nägemus tehnilistes detailides selle kohta, kuidas oleks kõige parem Rail Balticut teha – olnud ühemõtteliselt tõepoolest seesama meeskond, mida te kirjeldasite. Ehk nad on alati kokku leppinud ja seisnud selle eest, et Rail Baltic tuleks, pidades silmas Eesti võimalusi majandusarenguks. Ka julgeolekukaalutlustel on head ühendused Euroopaga alati olnud prioriteetsed. Selle valitsuse signaalid on aga väga vastuolulised ja sellest tuleneb ka minu küsimus. Samal ajal kõigi nende läbirääkimistega, mis on keerulised ja mis puudutavad Euroopa Liidu tulevast rahastamisperioodi, teatab rahandusminister Martin Helme, et Rail Baltic imeb Eesti rahast tühjaks midagi erilist vastu pakkumata. Kuidas teie seda näete? Kuidas sellega tegelikult ikkagi on? Kas te tunnete rahandusministri kui selle valdkonna spetsialisti tuge ja näete läbirääkimistel tema pühendumist Rail Balticu rahastamismurede lahendamisele?
Aitäh! Kohalik omavalitsus on ju aastaid tegelenud maamaksu andmetega ning nende Maksu- ja Tolliametile esitamisega. Ma möönan, et siin on probleeme ja sellele viitas ka Riigikontroll oma hiljutises analüüsis. Aga sellesama registri või infosüsteemi loomisega saab juba siis pihta hakata, kui see seadus vastu võetakse. See küll ei käivitu enne 2014. aasta lõppu, aga sellega tegelemisega, ma usun, hakkab riik varem pihta. See oleks suur samm edasi. Muidugi toetaks seda sammu ka see argument, kui eelnõu saaks kiiresti ära menetletud ja seaduse jõu. Nagu öeldud, on see infosüsteem, mis liidab maakatastri ja maksuameti andmed, maksumaksjate registri ning rahvastikuregistri andmed, iseenesest väga suur samm edasi. Tulevikus aitab see kohalikel omavalitsustel kordades rohkem raha kokku hoida, võrreldes selle summaga, mis praegu maamaksu administreerimisele kulub. Tõesti, maamaks on haldamise seisukohalt üks kulukamaid maksuliike. Aitäh küsimuse eest! Sinna, et teile minu vastus ei meeldinud, ei saa ma midagi parata. Minu vastus võib teile meeldida, võib ka mitte meeldida. Aga tõesti, ma ise komisjonis küsisin – ma ei tea, kas konkreetselt parandusettepaneku nr 9 kohta – algatajalt vähemalt ühe selle parandusettepaneku kohta, mis te olete teinud. Küsimus oli selline: kuidas te näete ette katta riigi tulude vähenemist, seda, mis jääb saamata 2014. aastal? Teie esindaja vastas mulle, et teie pakutud muudatusega aidatakse täita kodualuse maa maksu kehtestamisel antud lubadust kompenseerida raha kaotust. See ei olnud ju mingi vastus! Ma isegi palusin protokollida, et ma ei saanud komisjonis vastust ühelegi oma küsimusele, mis ma esitasin teie parandusettepanekute kohta. Kuidas saab sellist parandusettepanekut toetada, kui ettepaneku tegija ei vasta ühelegi küsimusele? Minule isiklikult jäi teie parandusettepanekutes esitatu paljuski lihtsalt segaseks. Ma ei saanud komisjonis oma küsimustele vastuseid. See oli üks põhjus, miks ma ei saanud neid ettepanekuid toetada.
Lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Mulle jäi, Andres, sinu ettekandest mitu korda kõrva see null häälega mandaadi saamine. Kas te ei ole oma erakonnas mõelnud, et võib-olla hädad peituvad hoopis teises asjas? Võib-olla need peituvad selles, et üks inimene võib oma häältega volikokku sisse vedada terve karja nn klakööre, kellel oma arvamus puudub. Ja siis tõepoolest juhtub nii, nagu sa ütlesid. Ruhnu saarel oli ka üks mees volikogus umbes kolm aastat niimoodi, et null hääle toel, sisuliselt ilma mandaadita teostas tänu kellelegi teisele võimu.
Aitäh, härra juhataja! Hea minister! Nagu te ise siit puldist praegu ütlesite, on selle eelnõuga tuldud välja sellepärast, et eelarve ei kannata vanemapensioni kulu välja. Samas tuli peaminister kevadel siin saalis välja väga optimistliku sõnumiga, et sel aastal on eelarve tulude pool loodetavalt juba 40 miljoni euro suuruse summaga ülekaalus. Milline see eelarve seis siis tegelikult on? Kas seda võib vaadata nii optimistlikult, nagu on vaadanud peaminister, või on tõsiseid probleeme ja me ei saa isegi vanemapensioni praegu kehtima jätta?
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud ettevõtlusminister! Esitan teile küsimuse seoses valimiseelse lubadusega pöörata rohkem tähelepanu üürikortermajade arendamisele riigis. Tsiteerin teie väljaütlemist: "Riiklikult toetatud üürielamute sihtrühm on madalapalgalised spetsialistid, noored pered ja ka eakad. [---] Näiteks nooremõpetajal, kel jääb pärast maksude tasumist kuus kätte veidi üle 600 euro, on Tallinnas väga keeruline endale korterit lubada. [---] Teine sihtrühm on inimesed, kes oleksid valmis töökoha nimel väikelinna kolima, kuid maapiirkondades tihti polegi üürikorterit saada. [---] Näiteks 10 miljoni euro eest saaks ehitada 200 korterit, ka see oleks alguseks hea. Täpsemad suurusjärgud selguvad juba uue koalitsiooni loomise läbirääkimistel ja sõltuvad sellest, millise mandaadi on andnud valijad." Minul on niisugune küsimus. Kas teil on selles valdkonnas midagi ette võetud? Kas toetusmehhanismid on välja töötatud ning valitsuses ka arutatud? Mul on lisaküsimus, kes võtab haldamise enda peale. On see ehitaja või üürnikud või kes?
Lugupeetud juhataja! Armsad kolleegid! Ma ei tea, kuidas on teiega, aga minult on viimasel ajal tihtilugu inimesed küsinud, mismoodi minu töö siin Riigikogus teiste inimeste elu mõjutab. Küllap on seda küsitud teiltki. Mina olen reeglina olnud sunnitud kuidagi piinlikult käsi laiutama ja ütlema, et ega eriti ei mõjutagi, ja kui mõjutab, siis mingis väga pikas ja väga hoomamatus perspektiivis. Aga tuleb siiski ette ka seaduseelnõusid, mille puhul on võimalik öelda, et nende menetlemise käigus lahendatakse väga konkreetsete ja vahel ka väga üksikute inimeste probleeme. Mul on hea meel tõdeda, et just selline seaduseelnõu on meil täna siin käsil. Hiljaaegu, umbes pool aastat tagasi – Riigikogu töös on pool aastat tagasi tõesti üsna hiljaaegu – kirjutas mulle üks inimene, ja kirjutas niimoodi. "Meil kõigil on kohustus omada kehtivat isikut tõendavat dokumenti, selle peal on politseil kohustus nõuda kõige viimast pilti sinust, sest sind on vaja tohutult tuvastada. Kõik on okei, kuni see ei puuduta näiteks lootusetult negatiivse prognoosiga koomas või selle lähedases seisundis olevat inimest. See ei ole kena pilt," kirjutas ta ja jätkas: "Mul oleks hea meel, kui suurte otsuste kõrval reguleeritakse ära see väike otsus, sest ma arvan, et enamus inimesi ei ole sellisel hetkel säilitanud sellist musta huumorimeelt nagu mina, ja see teeb neile haiget ja alandab neid, kes on haiged. Ma tahaks loota, et isegi koomas lamades on su inimväärikus kaitstud seadusega." Nüüd on mul tõesti hea meel raporteerida, et käesoleva seaduseelnõu menetlemise käigus on see üksikute inimeste inimväärikuse probleem lõpuks lahendatud ja ma tahan selle eest tänada Riigikogu põhiseaduskomisjoni. Suur tänu!
Aitäh! Ma vaatan, et selles eelnõus on otsustatud süveneda kõikidesse Eesti kodakondsuspoliitika probleemidesse. Pean silmas eelkõige seda, et tegelikult kodakondsus on inimese õigus, aga meie kodakondsuspoliitika teeb kodakondsusest privileegi. Üks minu USA-s elav tuttav, sünnijärgne Eesti kodanik, vaatas seda ettepanekut ja ütles, et tema küll oma lastele teist kodakondsust ei taha, kui nendega samas situatsioonis olevad lapsed näiteks Venemaal, Brasiilias, Türgis või Jaapanis ei saa kodakondsust. Ta ei tahaks kodakondsust ka oludes, kus 25 aasta jooksul on Eestis elavate inimeste teele veeretatud mõttetuid kodanikuks saamise tõkkeid, nii et neil pole üldse mingit kodakondsust. Kas te ei ole mõelnud, et võiks sellisest privileegilähenemisest loobuda ja võimaldada topeltkodakondsust kõigile Eesti kodanikele, ükskõik kas see teine kodakondsus on Jaapani, Argentina või mingi muu riigi oma? Miks ühed sünnipärased kodanikud on halvemad kui teised? Miks ühed kodanikud üldse on halvemad kui teised?
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Esiteks, Krasnaja Zvezda ütles, et Martin Helme on mõistlik inimene, ilmselt mitte loll. Võiks tsitaatidest kinni pidada. Mis puudutab Varro Vooglaidu ja tema sihtasutust, siis erinevalt MISA konverentsist see ei kasuta maksumaksja raha. Seda teiseks. Kolmandaks, kui te räägite kahtlase taustaga organisatsioonidest Eestis, siis sisuliselt Kremli palgal olev tegelane nimega Berry ei ole mitte kahtlase, vaid selge taustaga. Jääme faktide juurde! Nüüd minu küsimus teile: kas teie arvates peaksid kõik eestlased õppima vene keelt ja oskama vene keelt või on teil teistsugune arvamus?
Aitäh, lugupeetud asespiiker! Hea peaminister! Ma pean algatuseks ütlema, et mulle see logo väga meeldib. Maitse üle muidugi ei vaielda, vaid tavaliselt kakeldakse, aga minule meeldib see mitmetasandilisus, millest te just rääkisite. Aga mulle teeb muret otsustusprotsess riigile nii tähtsate asjade puhul. Nagu ma teie jutust aru sain, žürii oli asjaga kursis ja mingi riskianalüüs ikkagi tehti, aga leiti, et sealt ei tule ohtu. Või siis lihtsalt otsustati, et ehk läheb läbi. Kas te võite meile öelda, et selles otsustusprotsessis kaaluti neid asjaolusid ja leiti, et risk on väike?
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Mul on küsimus. Teie fraktsioon toetas hiljuti ühte eelnõu, valimisea langetamise eelnõu, just selle nimel, et rohkem noori poliitikasse kaasata. Nüüd te väidate, et pikad valimisnimekirjad on midagi halba. Kas siis see, et kõik erakonnad kaasavad valimistele rohkem inimesi, on midagi halba? Aitäh! Täiendav küsimus on mul seoses sellega, et noortele anti õigus valida, aga mitte kandideerida. Kas te ei näe selles võimalust just poliitilise tehnoloogiaga manipuleerimiseks? Noori küll kaasatakse, aga kuidagi hästi ühekülgselt.
Aitäh! Lugupeetud minister! Hiljuti lahvatas Soomes skandaal. Selgub, et juba aastaid tagasi varastatud inimeste terviseandmeid on hakatud kasutama väljapressimiseks. Nende inimeste jaoks, kelle andmed varastati, on kindlasti tegemist väga ebameeldiva olukorraga. Täpselt sama ebameeldiv on olukord Soome riigi jaoks, kes on lasknud neid andmeid pihta panna. Eestis on päris palju erinevaid andmekogusid, mis ühel või teisel moel sisaldavad inimeste seisukohalt tundlikku informatsiooni, aga ka sellist informatsiooni, millel on julgeolekuline mõõde. Nende andmebaasidega muidugi on, nagu on. Nad on loodud omas ajas nende teadmiste põhjal, mis meil tol ajal olid, probleeme oli nii tegijate kui tellijate poole peal. Seetõttu on need tänased andmebaasid tihtipeale kohmakad ja raskesti töödeldavad ja tihtipeale võib andmete tõesuse tagamine olla kaheldav. Soome näide võiks olla meile hoiatuseks, aga tundub, et väga ei ole. Eesti riik on aastaid kulutanud raha selle peale, et luua nn Riigipilve, kus neid riigi kogutud andmeid turvaliselt hoida saaks. Aga viimasel ajal on suundumus pigem teine. Mitmed riigiasutused on hakanud liikuma selle poole, et paigutada andmed eraomandis olevasse pilve. See kõik ei lähe kokku teie enda poolt või teie haldusalas loodud juhisega, mille nimeks on "Juhend avalike pilveteenuste turvaliseks kasutamiseks avalikus sektoris". Siit minu kaks küsimust. Kas te peate riigiasutuste seda laadi tegevust, kus ilma igasuguse hanketa hangitakse eraomandisse kuuluvaid pilveteenuseid, Eesti jaoks turvaliseks või te näete siin julgeolekuriski? Ning teine isiklik küsimus: kuidas teile endale tundub, kas te tunneksite ennast hästi, kui teie enda, teie perekonna, teie sõprade tundlikud andmed oleksid mingis niisuguses pilves, mille reegleid te ei tea ja mille krüpteerimismudelist pole teil aimugi ja seda ei suuda kontrollida ei teie ega Eesti riik? Aitäh! Tegelikult ma ei saanud vastust, kuidas te suhtute sellesse, et riigi jaoks tundlikke andmeid hoitakse eraoma
Austatud juhataja! Kallid kolleegid! Täna esimest korda lugemisel olev erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu ja selle ümber lahvatanud arvamusavaldused näivad riiki ja rahvast emotsionaalselt raputavat enamgi kui kooseluseaduse rakendusaktid. Just nimelt näib, sest tegelikult puudutab too seaduseelnõu, nagu ka kooseluseadus, otseselt vaid üsna piiratud hulka inimesi. Ent kired on taevas ja kogu poliitikaspekter pea peal. Parempoolsed poliitikud esinevad meeldivalt ja sümpaatselt vasakpoolsete seisukohtadega ning vasaktsentristlikult tiivalt kostab üllatavalt parempoolset juttu. Üksikute huvigruppide retoorikast ma ei räägigi, see väärib täiesti iseseisvat tekstianalüüsi. Mõni ime siis, et inimestel on üha keerulisem aru saada, millest õieti jutt käib. Mõni ime siis, et lühikese aja jooksul on läinud lendu terve hulk pooltõdesid, veerandtõdesid ja suur hulk sajaprotsendilisi valesid. Räägitakse, et riik tahab erahariduse rahastamist lõpetada. Räägitakse sedagi, et riik tahab erakoolid kinni panna, et riik ei taha ega oska eraharidust hinnata. See ei vasta tõele. Riik peab eraharidust väga oluliseks ja riik rahastab erakoole edasi. Lubage paari sõnaga puudutada käesolevasse seaduseelnõusse näiliselt mittepuutuvat teemat. Ma selgitan kohe ka, miks ma seda teen. See teema on siin ka täna arutelude käigus juba läbi käinud – õpetajate palk. Sotsiaaldemokraadid on oma hariduspoliitilise prioriteedina sõnastanud õpetajate palga tõusu tasemeni, mis ka tegelikkuses õpetajate tööd väärtustaks. Õpetaja on nimelt Eesti tuleviku võti – nii see õpetaja, kes töötab munitsipaalkoolis, kui ka see, kes teeb oma tööd õppeasutuses, mille omandivorm on teine. Õpetaja on garantii, et selles väikeses riigis paarikümne aasta pärast keegi veel üldse elada tahab. Kui tahta minna väga pragmaatiliseks, siis tuleb õpetajate palka tõsta selleks, et kõigil ülejäänutel oleks tulevikus mingigi väljavaade üldse palka saada. Nii on sotsiaaldemokraadid oma koalitsioonipartneritega kokku leppinud, et
Lugupeetud õiguskantsler! Minu küsimus puudutab julgeolekuasutuste järelevalve välja antavaid jälituslube. Nimelt on näiteks advokaat Leon Glikman ja ka poliitik Martin Helme muretsenud selle pärast, et Eesti riik justkui luurab oma kodanike järel pidevalt kõikjal, kuulab neid pealt. Selline tõsine mure on inimestel. Kuidas teile tundub teile saabunud rohkete kaebekirjade põhjal näiteks või mis on teie isiklik arvamus selles suhtes? Kas te võite kinnitada muret, et riik luurab oma kodanike järel jõhkralt?
Aitäh! Eri riikides on erinev praktika. On riike, kus tuleb enne demonstreerida oma laskmisoskust, näidata ette relv, on riike, kus on vaja näidata teooriateadmisi. Aga see on meie väga selge valik, et just välisturistid, kes tulevad linnujahile, selle koolituse läbi teeksid. Kõigil kolmel komisjoni istungil jõudsime ühele järeldusele, et tegemist on eetikaküsimusega. Eestis lasti näiteks 2016. aastal 4772 hanelist ja 7665 parti, suurusjärk on 12 000 veelindu. Siinsamas üle lahe Soomes kütitakse 400 000 – 600 000 veelindu. Ma ei eksinud suurusjärguga, ma olen seda korduvalt üle küsinud, oleme rääkinud sellest ka ornitoloogidega. Ehk me keskkonna mõttes ei tegele ühe liigi kaitsega, vaid ühiskond on valuliselt reageerinud teatud fotodele, mida välisturistid sotsiaalmeedias ja meedias avaldavad. Tegemist on just välisturistide erineva arusaamaga jahieetikast. See on see lähtepunkt, miks me täna seda teemat siin saalis arutame. Aitäh! Seda küsimust me arutasime ka komisjonis. Me jäime koolituse juurde just seetõttu, et ühelt poolt oleks Eesti siis jahituristidele jätkuvalt võimalik külastuskoht, teiselt poolt käituksid need jahituristid seaduskuulekalt. Tegemist ei ole mitte tuluga, sõna otseses mõttes nad ise katavad selle koolitusega tekkivad kulud ehk nad maksavad kinni omaenese harimise.
Ma olen esimest korda selles toolis. Mul on protseduuriline küsimus, mis puudutab Riigikogu tervikuna. Eile andsid vande ka vanad olijad, mis tähendab seda, et enne seda vannet nad vahepeal rahvasaadikud ei olnud. Siit kerkib üles saadikupuutumatuse küsimus, kuna teatavasti on teise astme kohtus praegu meie kolleegide Toobali ja Laasiga seotud kriminaalasi. Nüüd on küsimus. Vahepeal nende saadikupuutumatus katkes. On karta, et Tallinna Ringkonnakohus võib lähemal ajal langetada otsuse, ja otsus on teatavasti menetluslik toiming, mida saadikupuutumatus ei võimalda. Ühesõnaga, saadikupuutumatus on katkenud ja taastunud uuena. Mis saab edasi? Kohtusse helistada me ei tohi, aga pealt vaadata, et võib juhtuda protseduuriline viga, nagu ka ei tohi. Küsimus: mis me teeme?
Aitäh, juhataja! Hea komisjoni ettekandja! Nagu te ette kandsite, siis ühel komisjoni istungil osales ka rahandusminister Jürgen Ligi. Ma sain aru, et Jürgen Ligi oli komisjonis rahandusministrina. Ma lähen edasi küsimusega, mille esitas Helir-Valdor Seeder siseministrile, aga minister ei osanud vastata või vastas väga ebalevalt. Kas rahandusminister ütles, et tema mõte ja ettepanek on hoopis see, et pensionilisa maksmist mitte edasi lükata 2018. aastale, vaid see üldse ära jätta? Kas sellest oli komisjonis juttu või saadi asjast valesti aru? Või ei olnud Jürgen Ligi rahandusminister?
Me oleme neid asju eelmises faasis palju arutanud ja ma pean ütlema, et riigireformi probleemkomisjonis on küll vist neljal korral pühendatud selle eelnõu eri rakurssides tähelepanu nendele ametikohtadele. Üldiselt pingutatakse praegu selle nimel, et inimesed, kes on neid funktsioone maakonnas täitnud, peaksid neid funktsioone ka tulevikus maakonnas täitma. See puudutab eelkõige järelevalvet ja neid funktsioone, mis liiguvad ministeeriumide alla. Selle nimel pingutatakse ja ma loodan, et sel juhul ei kao ametnikel ära kokkupuude kohaliku eluga. Selline põhikontingent, kellest räägitakse, on need, kes on olnud maavalitsuste juhtimise, haldamise ja administreerimise juures. Kui ma nüüd õigesti mäletan, siis seda kontingenti on 170 inimest kogu sellest peaaegu 500-lisest kooslusest. Teine pool on see – see on minu subjektiivne arvamus –, et kui me praegu käivitame selliseid tsentraliseerimisprotsesse, kui meil vahelüli, horisontaallüli ei tule ning mingid ülesanded lähevad ministeeriumide alluvusse, siis on võimalik, et kas nelja või kaheksa aasta pärast, kui käes on haldusreformi n-ö lõppversioon ehk on suured maakonnad, kes on omavalitsuse õigustes, tuleb ka teatud ülesannete detsentraliseerimine. Aga tänases ajagraafikus on see, mis tehakse, kõige loogilisem.
Lühivastus oleks see, et seda komisjonis ei arutatud ja kinnisvaraarendustest ei tea ma mitte midagi. Samas ei ole praegu tõesti teada, kas Riigi Kinnisvara Aktsiaselts müüb Tartu arestimaja maha või mitte. Nii Tartu arestimaja kui ka Jõhvi arestimaja kuuluvad Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile. See on nende otsustada, sellest komisjonis juttu ei olnud. Jõhvi arestimaja paikneb füüsiliselt niikuinii Viru Vangla territooriumil. Põhimotiiv, ma kordan veel, kui ma enne võib-olla väga ebaselgelt seletasin, oli ikkagi see, et kuna nii Viru Vangla kui ka Tartu Vangla täitumus on väike – Viru Vanglal ei ole 20%-gi ja Tartu Vanglal on natuke rohkem –, siis ei ole mõistlik eraldi arestimaja üleval pidada. See on kallis. Ja nagu ma ütlesin, sealt vabaneb ka politseijõudu. Ja teiseks, igal aastal vabaneb riigieelarvesse miljon eurot vaba raha, mida saaks kasutada muul turvalisuse otstarbel. Aitäh küsimuse eest! Nagu ma ütlesin, tõepoolest, olukord Eesti vanglates – meil on ju viimasel ajal ehitatud mitu uut vanglat – on tõepoolest palju paranenud. Juttu oli lühidalt Soome riigist, küll selles kontekstis, et ka Soomes asuvad arestimaja ja vangla ühes ja samas hoones. Rohkemate riikide kohta komisjonis arutelu ei tekkinud. Aga sellest, kas keegi tahab sellepärast sulitempe teha, et vanglasse saada, kus on õigus kolmele toidukorrale päevas, võime lihtsalt omavahel heietada. See ei olnud komisjonis tõsiselt arutatud teema.
Auväärt esimees! Kolleegid! 13. jaanuaril sai esitatud arupärimine haridus- ja teadusminister Jürgen Ligile. Arupärimise teema oli üldhariduskoolide finantseerimine lastevanemate rahast. Sissejuhatuseks tahan öelda, et 2015. aastal tegi Riigikontroll auditi teemal "Üldhariduskoolide finantseerimine lastevanemate rahast". Auditist selgus, et kümnest auditeeritud Tallinna ja Tartu koolist kaheksas on õppeprogrammi elluviimisel rohkemal või vähemal määral arvestatud lastevanemate kaasrahastamist. See ei ole aga kooskõlas põhimõttega, et omavalitsuse üldhariduskoolis peab saama õppida õppemaksuta ja kool ei tohi vanematelt kaasrahastamist eeldada. Järelikult tuvastati räige finantsdistsipliini rikkumine. Järelevalve on siin ainult riigi pädevuses, kohalik omavalitsus ei saa erinevatesse rahastusmudelitesse sekkuda. Kohalik omavalitsus saab kontrollida ainult õppekava täitmist, seda, kas on täidetud mittetulundusühingute seadust ja sihtasutuste seadust, kuid asjade omavahelisi seoseid ei ole omavalitsusel ega haridusametil õigust kontrollida. Sellist asja kontrollib ainult riik ja sellest tulenevalt tehti ka audit. Tähendab, meie, maksumaksjate raha kulutati selleks, et välja selgitada kitsaskohad. Need selgitatigi välja, aga milline on tulemus? Null! Seadust rikuti räigelt, aga me ei tea siiamaani, mida see rikkujatele endaga kaasa tõi. Rikkujatele ei toonud see ilmselt mitte midagi kaasa. Jürgen, mina ei rääkinud telefoniga, kui sina siin rääkisid! Siit tulenevad ka meie küsimused. Mida on Haridus- ja Teadusministeerium ette võtnud aruandes märgitud koolijuhtidega, kes on finantsdistsipliini rikkunud? Selle mudeli ja struktuuri mõtlesid ju välja koolijuhid. Selleks ei peagi geenius olema, et see mudel välja mõelda. Tähendab, kui ma lülitan sihukese kanali omale sisse, siis palun väga! Mispärast ei ole kiidetud neid koole, kes saavad etteantud summadega hakkama? Mispärast neile ei ole preemiat makstud? Nemad keerutavad hommikust õhtuni ning täidavad põhikooli- ja gümnaa
Aitäh sõna andmast! Aitäh, Jevgeni, väga põhjalike ja selgitavate vastuste eest! Mul on üks mõte. Huvitav, kuulates neid arutelusid, on selge, et just nimelt selle saali konservatiivsem tiib avaldab kõige suuremat trotsi sellise seaduseelnõu vastu. Kas nendes aruteludes ei ole neid kuidagi kõnetanud see argument, mis on praktikas tõestatud, et selliste karusloomafarmide kaudu rikutakse ka traditsioonilist looduslikku tasakaalu Eestis? Selle ere näide on Ameerika mink, kes on välja tõrjunud Euroopa naaritsa. See võiks ju olla traditsioonidest hoolivate inimeste jaoks argument, kas lisaks eetiliste argumentidele või siis, kui need ei olegi argumendid. Teine küsimus. Palun kirjelda meile, mida koalitsioon ilmselt tegelikult selle seadusega ette võtab. Tundub, et koalitsioon seda ei toeta, aga seal on saadikuid, kes seda võiksid toetada, ja nii võiksid hääled kokku tulla. Selle jaoks, et sellest probleemist mugavalt üle saada, me näeme tõenäoliselt riiulile riputamise skeemi. Kas see on jälle tõenäoliselt selle eelnõu saatus?
Austatud peaminister! Tänavu 1. jaanuaril toimunud üleminek avatud elektriturule šokeeris inimesi, kuna elektri hind tõusis paarkümmend protsenti. Eile võis Eesti Päevalehest lugeda, et 66 000 Eesti Energia klienti, kes sõlmisid esialgu lepingud elektripakkujaga kuueks kuuks, ootab hinnatõus 10%. Kõige selle valguses, kuidas te olete rahul majandusministri tööga? Oli ju tema see inimene, kes soovitas enne turu avanemist inimestel üldteenuse peale jääda, mis tegelikult kujunes kordades kallimaks variandiks. Tundub, et teavitustöö jäi puudulikuks ning majandus- ja kommunikatsiooniminister on rahvale puru silma ajanud. Austatud peaminister! Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts pole elektri kallinemises erilist probleemi näinud, erinevalt pensionäridest, kelle pension küünib 300 euroni. Parts räägib igal võimalusel, et soojustage oma korterelamuid ja kõik on hästi ja elu läheb ilusamaks. Tegelikult on aga KredExi toetusraha juba otsas ning kvoodimüügi tehingutest ei pruugi seda piisavalt juurde tulla. Mul on niisugune küsimus. Reformierakonnal on olemas tõesti asjalik, noor ja tundub, et ka inimestest hooliv majandus- ja kommunikatsiooniministri kandidaat Kaja Kallas. Kui kaua te kavatsete Eesti rahvast Juhan Partsiga kiusata? Mis te arvate variandist – juhul muidugi, kui kontor vastu ei ole –, et Kaja Kallasest võiks saada majandus- ja kommunikatsiooniminister? Austatud peaminister! Kommentaariks eelmise vastuse kohta ütlen, et minu arvates empaatiavõime on ministri puhul nagu kõigi inimeste puhul väga oluline. Mõnele inimesele on seda antud, mõnele ei ole. Ma väidan, et praegusel majandus- ja kommunikatsiooniministril ei ole empaatiavõimet. Aga see selleks. Küsimus on järgmine. Kristiine linnaosas asub Endla tänava ääres kaks täpselt ühesugust paneelmaja. Ainuke vahe on see, et üks neist on renoveeritud ja soojustatud, teine aga mitte. Paraku pole kahe maja elanike kommunaalarvetel mitte mingisugust vahet. Renoveeritud majas on kommunaalteenuste arve suve
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Teil oli tõesti väga huvitav ettekanne. Kurb, et ma saan teile ainult ühe küsimuse esitada. Sestap valin ma konkreetse asja. Te mainisite oma ettekandes suhete paranemist EAS-iga. Kas te kommenteerite seda natukene lähemalt? Teatavasti on EAS väikeettevõtetele n-ö positiivne lõks edasisteks suurteks kannatusteks. Tean paljusid väikesi ettevõtteid, kes on jäänud siplema sellesse, et EAS menetleb väga pikalt projekti kulutusi, mille ta ise on eelnevalt kinnitanud. Kui aga väikeettevõtja, kellel ei ole käibepuhvrit, saab oma raha alles kahe aasta pärast, siis tihtipeale ettevõtet enam ei eksisteerigi. Kas te näete mingisuguseid võimalusi koostööks ja regulatsiooniks? Kuidas te kommenteerite oma sõnumit, et koostöö on paranenud?
Tere! Mina olen Maša. Meile meeldib kingitusi saada, kuid veel rohkem meeldib meile armsatele kolleegidele kingitusi jagada. Aga oleme siin selleks, et parandada Riigikogu sisekliimat, maandada pingeid ja kutsuda üles: lõpetada üksteise kiusamine! Näiteks? No seda vaevalt! Aga tead, olenemata sellest, kuidas inimesed käitusid aasta jooksul, Eestis on kombeks teha jõuluajal kingitusi ning meil siin on teemakohased kingitused igale fraktsioonile. No eks me vaatame. Alustame <PARTY> fraktsioonist. Olete eriti aktiivsed teravates sõnavõttudes ja pälvisite väga palju tähelepanu. Kingime teile karukujulisi kummikomme. Enne kui soovite maailma uudistada ja rõõmustada, pange komm suhu, nautige maitset, tehke väike mõttepaus ja alles siis rääkige, muidu teete endale karuteene. Reformierakonnale, kelle tuju ei ole viimasel ajal kõige parem olnud, kingime präänikuid. Ehk muudab see teie elu veidi magusamaks. Häid jõule teile kõigile!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kuulasime just mitu tundi rahandusministri vastuseid esitatud küsimustele. Millegipärast on riigieelarve arutelul saanud justkui tavaks, et esimesel lugemisel kostub opositsiooni kriitika valitsuse esitatud eelarve kohta ning koalitsiooni kuuluvad poliitikud võtavad kriitikatuld maha. Nii on see ikka olnud ning on ka edaspidi. Järgmise aasta riigieelarve on Eestit tabanud koroona- ja majanduskriisi tõttu eelmistest mõnevõrra erinev. Niisugused muutused on toimunud nii Euroopa Liidus kui ka maailmas tervikuna. Siiski ei ole see kaotanud tänase valitsuse põhimõtteid ja soovi teha otsuseid lähtuvalt Eesti ühiskonna hetkeseisust ning meie ettevõtjate ja maailmamajanduse käekäigust. Rääkides aga kõnealusest eelarvest, siis alustaksin sellest, mis opositsioonipoliitikuile enim meelehärmi teeb. Selleks on riigilaen. Jah, täna menetlusel olevas riigieelarve projektis on 2021. aasta riigieelarve kulude maht pea 13 miljardit eurot ja tulude maht ligi 11 miljardit. On ju selge, et majanduse turgutamine nõuab vahendeid, ja olukorras, kus meie head naaberriigid ning ülejäänud Euroopa soovivad koroonaviiruse põhjustatud majanduskriisi ravida laenu abil, siis miks meie peaksime valima mõne teise tee. Miks peaksime olema meie need, kes hoiavad kramplikult kinni eelarve tasakaalust ja kärbivad inimestele hädavajalike teenuste pealt? Tänase valitsuskoalitsiooni soov on lisavahendite kaasamise abil teha keerulisel perioodil vajalikke investeeringuid, anda inimestele tööd ning elavdada riigi majandustegevust. Mäletatavasti olime sarnasel teelahkmel tosin aastat tagasi. Siis valis toonane valitsus kärpimise tee. Mäletan ka ise linnapeana, kui me kõigi valitsuse liikmete kui ka hallatavate asutuste töötajate palkasid kärpisime 15%. Jah, inimeste püksirihm tõmmati aastateks pingule ning majandus tammus pikka aega paigal. See on läbi käidud rada koos valusate õppetundidega. Toonane kriis õpetas, et pikaajalise surutise ja tööpuuduse järsu kasvu vältimisek
Jah, aitäh! Lugupeetud ettekandja! Siin on juttu olnud, et seaduse sisule ei olnud presidendil etteheiteid. Samas tõepoolest ta ütleb oma kirjas, et sõna "abikaasa" asendamine sõnadega "lähedane sugulane" ei ole täpsustus, vaid sisuline muudatus. Kas te võiksite selgitada, kes see lähedane sugulane selle seaduse mõistes on? Teil on hästi palju diskussioone selja taga, teil on hea lihtne öelda – on see neli, viis naist, on see üks abikaasa, on lapsed, on see suguvõsa või suguharu? Palun selgitage selle termini "lähedane sugulane" tähendust.
Suur tänu! Esimese küsimuse küsis maestro Leinatamm. Tema ja mina teame väga hästi, et ka kultuurivaldkonnas on palju sääraseid ameteid, kas või näiteks balletitantsijad (minulgi on kodus baleriin), kes kõiki jalgadel seismist nõudvaid töid enam naljalt ei tee. Aga samas adun ma liberaalse maailmavaate esindajana, et säärase pensioni, säärase toetuse inimesele, kes on sisuliselt täies elujõus, maksab ju keegi kinni. Ma küsin sinu seadusalgatusest lähtudes: kui Euroopa mainstream"is see on, kui üksi me praegu oleme muu Euroopaga võrreldes? Millised on üldised tendentsid? Kas sul säärane info on olemas?
Aitäh, austatud Riigikogu esimees! Tõepoolest, see on piinlik. Kolm Riigikogu opositsioonifraktsiooni on palunud peaministrilt eraldi poliitilist ettekannet seoses kriitilise olukorraga epideemia leviku tõttu. Me ootame informatsiooni kavandatavate valitsuse sammude kohta, et me saaksime ka pidada debatti. Juhul kui peaminister siiski soostub sellel nädalal või lähiajal seda ettekannet tegema, kas te olete valmis erakorraliselt selle ettekande lülitama töönädala päevakorda? Kas Riigikogu juhatus on seda arutanud? Austatud härra Riigikogu esimees! Milline on teie riigiõiguslik hinnang, lähtudes ka Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse loogikast: kas praegusel ajakriitilisel hetkel parlamentaarses riigis selle küsimuse arutamine erakorraliselt poliitilise ettekande vormis on kohasem töövorm kui selle teema jooksev käsitlemine infotunnis? Tegu on vajadusega saada teada valitsuse liini ja selle üle arutelu pidada. Kas parlamendiliikmete ettepanek peaministrile see ettekanne teha oli legitiimne? Aitäh! Eile oli Riigikogu juhatuse korraline istung, kus ilmselt vaeti Riigikogu protseduurilisi ja töökorralduslikke küsimusi. Kas Riigikogu juhatus arutas, mis on see põhjus, miks meil on tekkinud olukord, kus olulisemat küsimust Eesti riigi toimimise, Eesti ühiskonna toimimise küsimuses ei ole, aga ometi on dialoog valitsuse ja parlamendi vahel katkenud? Mis on tegelikult selle n-ö tagasiside puudumise tegelik põhjus? Kas see on riigiõigusliku iseloomuga? Kas valitsusel või valitsuse juhil on teistsugune arusaam nende küsimuste käsitlemise loogikast või on see tegelikult mingit pidi sisulise iseloomuga probleem? Kas see küsimus pole valitsuse arvates nii keskse tähtsusega, et parlamentaarne debatt ja parlamendile täiendava info andmine ei ole praegu kõige olulisem? Austatud Riigikogu esimees, milline on teie kui istungi juhataja seisukoht? Siin on silma jäänud hoiak, et kui opositsioonierakonnad on taotlenud parlamentaarset dialoogi ja debatti selles olulises küsimuses, siis see
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Viiruse leviku ja vaktsineerimise kõrval kerkis eelmisel nädalal päevakorrale veel üks tuline teema: kas seksuaalse enesemääratluse iga tuleb tõsta? Kehavärinaid tekitanud uudis tuli avalikuks, kui üks noor naine otsustas avalikult rääkida sellest, et tal algasid 14-aastaselt seksuaalsuhted mehega, kes oli temast 40 aastat vanem. Politsei ja prokuratuur uurivad juhtumi asjaolusid ning annavad kindlasti oma hinnangu. Mina aga tahan vaadata toimunule teise nurga alt. Näen selgelt, et paljudel lastel ja noorukitel on meie ühiskonnas oht sattuda olukorda, mis võib kahjustada nii nende füüsilist kui ka vaimset tervist. Eeskätt on tegemist nende lastega, kellel ei ole usalduslikke suhteid oma vanemate, lähedaste või eestkostjaga. Lühidalt öeldes: lapsel, kelle eest piisavalt ei hoolitseta, on suurem risk sattuda olukorda, kus tal ... ... Kust selline laps peab abi otsima? Kas ta peab ootama seni, kuni ta saab täisealiseks? Kas ta peab ootama nii kaua, kuni ... muutuvad pöördumatuks? Tänase hääletusega saame anda selge vastuse nendele küsimustele. Oletame, et mõned meie hulgast võiksid noores eas vajada sellist abi väljastpoolt pereringi. Täna lausa peame tagama piiratud teovõimega inimestele ja alaealistele psühhiaatrilise abi kättesaadavuse. Praegune kord, kui ... ja kaalutlusvõimelisel alla 18-aastasel noorel ei ole võimalik saada psühhiaatrilist abi ilma tema seadusliku esindaja nõusoleku või kohtu loata, ei ole normaalne. Tuletan meelde, et praegu on psühhiaatrilist abi vajavate laste ja noorte arv kuni 19-aastaste hulgas üle 10 000 aastas. On raske hinnata, kui suur oleks see arv, kui kõik abivajajad sõltumata vanemate nõusolekust psühhiaatri vastuvõtule pääseksid. On ilmselge, et distantsõpe toob kaasa mitte ainult uusi kogemusi, vaid võib põhjustada ka psüühilist ja emotsionaalset pinget, ärevust ning isegi suitsiidimõtteid. Kui keskmiselt on Eestis aasta jooksul registreeritud laste seas 30 suitsiidikatset, siis tänavu
Aitäh, hea juhataja! Martin Helme! On hämmastav kuulata seda juttu paralleelreaalsusest, me justkui elaksime kahes erinevas maailmas. Ma tuletan veel kord meelde ja tsiteerin seda, mis te raadios ütlesite. Seal ei olnud mitte ühtegi "kui"d". Te ütlesite: "Minu meelest ei ole üldse küsimustki selles, et need valimised on võltsitud." Need väljaütlemised lõhestavad Eesti ühiskonda, need väljaütlemised lõhestavad meie liitlassuhteid. Lihtne küsimus: kelle huvide eest te seisate? Kas on põhjust arvata, et teie või siseminister, kes peatselt on endine siseminister, või teie erakond on saanud mingil moel, otseselt või kaudselt, toetust Kremlist?