EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, hea istungi juhataja! Lugupeetud minister! Kui ma kuulan neid küsimusi ja vastuseid, siis järjest selgemaks saab see, et tänase umbusalduse tuum on ju see, et <PARTY> on võimalikult kiiresti soovinud üle minna eestikeelsele haridusele. Sest kui probleem oleks olnud koroonaajal koolide maksimaalsel lahti hoidmisel ja kiirtestide hankel, siis sellele oleks saanud ju toonane koalitsioonipartner juba valitsuskabinetis viidata. Aga seda ei tehtud. Ja seesama alushariduse eelnõu oli üks väga konkreetne, üks kõige suurem samm, mis [viis] lähemale eestikeelsele haridusele üleminekule. Kahjuks <PARTY> ja <PARTY> tõmbasid sellele pidurit. Kas te ütleksite, millised olid need eesmärgid ja kuhu me oleksime jõudnud täna juba eestikeelse haridusega, kui neid eesmärke ei oleks pidurdatud?
Aitäh juhatajale! Hea minister! Te paistate kuidagi põhjendamatult ärritunud. Poliitikud võivad samu küsimusi esitada uuesti ja uuesti, kui vastajad ei vasta. Kuna sellest puldist on nii tihti hämatud ja valetatud, siis tuleb ikka küsimusi uuesti esitada. 2010. aasta 13. mail väitis teie eelkäija Jürgen Ligi, et Kreeka abistamise pealt hakkab Eesti veel teenima. Sellest on mööda läinud viis aastat. Palun seletage uue rahandusministrina meile, kuidas me oleme teenima hakanud ning kui suured ja kus on meie kasud!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Härra peaminister! Teid kuulates olen ma tõesti hämmingus. Ma loodan, et ma eksin, aga vastusest jäi kõlama, nagu valitsus oleks tegelnud vaid nimekirja koostamisega, kes on süüdi. Kuna ma usun, et ma eksin, siis äkki te ikkagi esitate need sisulised ettepanekud või mõtted, mida te kaalusite, kuidas valitsus saaks omalt poolt aidata seda probleemi lahendada? Me ei räägi ju ainult olukordadest, kus naabrid on soojatootjale võlgu. Me räägime ka tühjadest korteritest, kui naabreid ei olegi, omavalitsus ei saa kellelegi toetust anda jne.
Aitäh! Lugupeetud komisjoni esimees! Ma tulen tagasi selle hinnatõusu juurde, mis puudutab erimärgistatud vedelkütust. Tegelikult on eelnõus ära märgitud, et 7,8 miljonit on see summa, mis on planeeritud aktsiisina juurde. Kui me räägime tuhandest majapidamisest, siis see teeb ühe majapidamise kohta keskmiselt 7800 eurot. Sealt ka esimene küsimus, et see ei ole reaalne ehk need numbrid ju täielikult ei vasta. Kas ma saan õigesti aru, et komisjonis üldse ei arvutata kogu seda asja läbi? Samas te promote kogu aeg, et paneme uued katlad. Kui palju riik siiski loodab saada selle aktsiisitõusuga?
See oli n-ö tavaline üllatus, kui ma nägin, et seesama eelnõu on järgmisel esmaspäeval uuesti päevakorras. Ma ei oskagi välja tuua seda ministri nimetatud positiivset poolt. Tegelikult on see eelnõu minu kui vana relvakandja ja relvadega tegeleja arust tehtud ülepeakaela ja kiirustades. Ma ei näe mingisugust vajadust selle laskekatse uuesti sisseviimiseks. Siis tuleks täpselt samuti lubade pikendamisel autojuhtidelt sõidueksamit nõuda. Siin just mainiti, et autoga juhtub palju rohkem õnnetusi kui ametlikult registreeritud relvadega. Nii et tegelikult on seal sees selline moment, et ametnik hakkab otsustama, kas sul on ikka relva vaja või ei ole, olenemata sellest, millega sa elus tegelenud oled. Selles on see asi.
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjoni istungil 4. juunil 2019 oli päevakorras Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Araabia Ühendemiraatide valitsuse vahelise lennuliiklust nende riikide territooriumide vahel ja väljaspool neid käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu arutelu esimesele lugemisele saatmiseks. Kohale olid kutsutud ka majandus- ja taristuminister Taavi Aas ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi transpordi asekantsler Ahti Kuningas. Minister Taavi Aas tutvustas seaduseelnõu, millega ratifitseeritakse Araabia Ühendemiraatide valitsuse ja Eesti Vabariigi valitsuse vaheline kokkulepe, mis loob võimaluse lennuühenduse tekkeks kahe riigi vahel. Ettekande järel esitati küsimusi. Sven Mikser soovis teada, kas eri riikide lennuühenduse tekkimiseks on alati vaja selline leping sõlmida. Taavi Aas vastas, et kolmandate riikidega otsesuhtluse korral tuleb sõlmida just selline leping. Kalvi Kõva uuris, kas on tulemas ka lennuliin. Ahti Kuningas vastas, et läbirääkimised käivad, kuid tõenäoliselt lükkub lennuliini avamine järgmise aasta sügisesse. Kai Rimmel tundis huvi, kas lennuliini avab ainult Dubai lennufirma. Ahti Kuningas vastas, et esialgu hakkab Dubai lennufirma lennuk lendama neli korda nädalas, aga see lennuk on 180-kohaline ja sellest mahust piisab. Otsustati teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu 12. juuni istungi päevakorda ja saata eelnõu teisele lugemisele, kui esimene lugemine lõpetatakse, 11. septembriks. Otsused olid konsensuslikud. Aitäh! Nagu ma mainisin, pärast selle lepingu allakirjutamist asutakse lennuliinide lepinguid koostama. Nagu öeldud, liinid avatakse järgmisel aastal, nii et Expo 2020 ajaks peaks meil olema otseühendus Dubaiga. Vabandust, ma ei kuulnud küsimuse algust. Selle lepingu alusel algab lennuliin Tallinnast.
Siin oligi põhjus see, millele ma viitasin. Riigikohus leidis, et on vastuolu põhiseadusega ja toimub ristsubsideerimine. Väikeste nõuete puhul on kohtutäituri tasu olnud väga väike ja seda määra tuleb tõsta, et viia see vastavusse sellega, kui palju tegelikkuses kohtutäitur nõude puhul oma ressurssi kulutab. Tema panus tuleb ära katta. Samas suuremate nõuete puhul on see tasu jälle ebaproportsionaalselt suur olnud ja seda tuleks vähendada. See oligi Riigikohtu osutatud asjaolu, seda ristsubsideerimist tuleb vähendada. Just sellepärast ongi tõstetud eeskätt just väiksemate nõuete väljanõudmise puhul kehtivaid määrasid. Nii ta on. On lähtutud Riigikohtu soovist, et kõik oleks põhiseadusega kooskõlas.
Aitäh, proua juhataja! Austatud minister Seeder! Teie olete oma ametikohast tulenevalt maaelu ja põllumajanduse edendaja. Statistikaameti andmetest selgub, et esimesed avatud elektrituru arved olid eelmise kuuga võrreldes 23,6% suuremad. Siit ka minu küsimus: kuna te olete selle erakonna liige, kes peamiselt võrgutasude kasvu taga on seisnud, siis kuidas teie arvates mõjutab kallinev elekter elu maal? Aitäh! Härra minister! Ma ei arva, et teie poolt oleks kõige õigem öelda nii, et kuna teie olete põllumajandusminister ja elektri hind puudutab teist valdkonda, siis teie ei tea sellest mitte midagi. Ma keskendun siiski võrgutasudele, mis tõusid ka eelmise aasta lõpus 14%. See on selle valitsuse otsus, kuhu ka teie kuulute. Ka teie olete <PARTY>-i liige. Ma tahan öelda, et ka teie olete vastutav selle hinnatõusu eest. Teie erakond lubas kodukulud alla viia, aga need on hoopis tõusnud. Kas olete valitsusliikme ja <PARTY>-i volikogu esimehena püüdnud midagi ette võtta, Juhan Partsi korrale kutsuda? Kui kaua võib elektri hind tõusta ja mida reaalselt ikkagi teha, et seda elektri hinna tõusu inimeste jaoks leevendada? Aitäh, härra minister! Võin kinnitada, et ma ei tunne põrmugi kadedust selle olukorra suhtes, milles <PARTY> praegu on. Pigem tunnen teile kaasa. Nüüd me siis kuulsime, et Eesti riiki ei juhi mitte Vabariigi Valitsus, vaid hoopis Konkurentsiamet. Aga tulen taas selle valdkonna juurde, mida juhite teie. See on täiesti kindel, et elektri hinna ehk tootmissisendi kallinedes kallineb ka Eesti põllumeeste toodang ehk Eesti toit. Mida on teil põllumajandusministrina plaanis ette võtta, et niigi kallis Eesti toodang suudaks konkureerida importkaubaga?
Jah, ütleb küll. Hea küsija doktor Vassiljev, kummardan väga sügavalt teie tarkuse ees ja kahtlemata te mainisite õigesti, et kõnealune seadusmuudatus ei puuduta ainult inimhinge, vaid ka kalasid. Aga ma ütlen oma lohutuseks ja võib-olla meeldetuletuseks teile, auväärt doktor Vassiljev, et jämedalt võetuna juba poolteist sajandit tagasi kirjutas Friedrich Engels oma kuulsas monograafias "Looduse dialektika" niisuguse ülitarga lause: "Me ei saa kunagi teada, kuidas sipelgad tajuvad keemilisi kiiri." Nii et ilmselt teie, rääkimata minu tagasihoidlikust isikust, ei tea, kuidas kalad võiksid sellesse seadusmuudatusse suhtuda. Aga ma ütlesin kohe algul, et jah, veeseadus tervikuna – kehtiv seadus ja ka menetletav seadusmuudatus – suhtub erinevalt Eesti territoriaalmeresse, Eesti majandusvööndisse, sisemeresse, sest ainult nende kohta ta käib, rahvusvaheliste vete kohta tema ei käi, tema õiguspädevus sinna ei laiene. Kui te nüüd tahate aga saada ka minu seisukohta, kas mingi gaasitoru või elektrikaabel on meie hinnangul Eesti territoriaalmeres, majandusvööndis mürgine, keskkonnakahjulik, või kuidas te ütlesitegi, ja väljaspool neid ei ole, siis jätame selle jutu – loomulikult see nii ei ole. Vähemalt samades klimaatilistes tingimustes, kui me räägime Läänemerest tervikuna, on ta siis ikkagi põhimõtteliselt kas kahjulik või mittekahjulik. Palju oleneb muidugi sellest, kuidas ta on paigaldatud, kui ohustavad on täiendavad meetmed, aga samasugustes tingimustes, samasuguste konstruktsioonide ja teostustehnoloogiatega on ta ikka ühtmoodi kas mittekahjulik või kahjulik. Olen rääkinud. Tänan, härra küsija! Auväärt istungi juhataja, ma tänan teid selle enne tehtud märkuse eest! Ma väga palun teid istungi juhatajana, et te ütleksite mulle, kes ma olen oma ettekande järel kohustatud küsimustele vastama, et mingile küsimusele mul ei tule vastata, mitte et ma ei pea sellele vastama. Teisisõnu ütleksite, et ma ei tohi sellele vastata, see ei puutu asjasse, ei puutu teemasse, ja siis m
Jah, siit käis läbi ka vabatahtlikkuse mõiste. Ma toon veel kord välja, mis tingimustel vabatahtlikke kaasatakse ja kuidas käib nende värbamine. Ma juba ütlesin, et kui kriisis oli vahepeal jõnks ülespoole, siis tulid appi vabatahtlikud Siseministeeriumist, Sisekaitseakadeemiast, Päästeametist, Naiskodukaitsest ja Keskkonnaministeeriumist. Neile antakse vastav koolitus, neil on vajalik pädevus. Aga kuna me oleme ikka veel ettepaneku nr 1 juures – ma ei tea, mitmes kord me seda juba arutame –, ja ma näen, et Riigikogu liikmetel on soov seda kindlasti toetada, siis hääletuse abil me saame selle toetuse varsti teostada. Jah, ma saan ainult nõustuda sellega, et eriolukorras loomulikult on inimeste põhiõigused riivatud. Sellega ma olen loomulikult nõus. Nii ongi.
Tänan väga, härra juhataja! Austatud minister! Mind paneb imestama, millise uhkusega te räägite vajaduspõhisest lapsetoetusest, nimetamata selle suurust – 9 eurot ja 59 senti. See toetus tähendab teie arvates nagu nende vaesuspiiril elavate laste päästmist. Need pered peavad aga ju ka tõestamas käima, et nad seda toetust vajavad. Tõestamas käimine maksab raha, näiteks kui on vaja bussipilet osta. See toetus on ääretult väike. Kas te olete arutanud, et võib-olla oleks pidanud selle rahasumma siiski suunama tasuta koolitoidu pakkumiseks? Koolis saavad lapsed regulaarselt süüa, praegu aga gümnaasiumiosas tasuta toitu ei pakuta. See 9 eurot 59 senti on tegelikult naeruväärne summa.
Suur aitäh! Austatud ettekandja! Sa viitasid oma sisukas ettekandes vandeadvokaat Alar Urmi artiklile Eesti Ekspressis. Ta kirjeldab seal prokuratuuri ja kaitsepolitsei taktikat nii: "Taktika on, et läbi otsitakse korraga töökoht, sõidukid, kodu ja suvekodu. Kui kahtlustatavaid on mitu, siis kõik võimalikult ühel ajal. Sellega koos valmistatakse ette pressiteated, vähemalt avalikkuse tähelepanu väärivate juhtumite puhul. Samas võetakse ülekuulatuilt allkirjad vaikimiskohustuse kohta." Kui vandekohtu eesmärk on muuta konkreetne kohtukoosseis erapooletumaks, siis kas tegelikult ei muutu vandekohus meie praegusest kohtukoosseisust mõjutatavamaks? Mõte on ju selles, et meedia kaudu on võimalik nn lihtinimesi ja nendest moodustatud vandekohtu kolleegiumi kergemini mõjutada kui professionaalseid kohtunikke.
Aitäh, härra eesistuja! Ka minu küsimus oli tegelikult mõeldud välisministrile, aga kuna te ajate ühesugust välispoliitikat ja olete puudutanud ka neidsamu küsimusi, siis ma küsin teilt. Meie okupatsioonikahjusid ja piirilepinguga teisele poole piiri jäävaid maid, Setumaad, ei pea te vajalikuks või tähtsaks välispoliitiliseks küsimuseks. Te ütlete, et see on ajalugu. Samas, Krimmi okupeerimine toimus juba ligi kaks aastat tagasi, minu arvates on see ka ajalugu. Mis ajast muutub asi ajalooks? Kas teie välispoliitika on kuidagi kahepalgeline või kuidas sellest aru saada?
Aitäh! Mulle tundub, et mul on ka lisaaega vaja. Lugupeetud kolleegid! On mitmeid põhjuseid, miks mina kui põhiseaduskomisjoni liige võtan täna sõna ja tubakaseaduse muudatusi kommenteerin, nii neid muudatusi, mis on kirjas eelnõus 9, kui ka neid, mida seal praegu veel kirjas ei ole, kuid mille suhtes Riigikogu eelmine koosseis näitas 13. veebruaril 2019 üles oma selget poliitilist tahet. Sissejuhatavalt nendin, et mul oli võimalus tegutseda Euroopa Parlamendi liikmena sel ajal, kui valmistati ette ja võeti vastu see tubakadirektiiv, mida me täna püüame ka Eesti seadusesse integreerida. Seetõttu julgen arvata, mida selle 2016. aastal jõustunud direktiiviga sooviti ja loodeti saavutada. Rõhutan kohe sissejuhatavalt, et nii eelnõu 9 kui ka sellest hetkel puuduv kuumutatavate tubakatoodete regulatsioon kujutab endast ühe ja sama direktiivi ülevõtmise küsimust, seetõttu ei ole olemas mingit põhjust ja põhjendust, miks neid asju peaks Riigikogus eraldi menetlema. Esiteks, me oleme igat sorti kiirustamisega ammu hiljaks jäänud. Direktiiv oleks pidanud olema üle võetud juba 20. maiks 2016, päramine tähtaeg oli 20. mai 2019, millest on siin ka täna juttu olnud. Iga päev me võime oodata Euroopa Komisjonilt trahve. Täna on 29. mai 2019, seetõttu on need ametnike toodetud ja mõne poliitiku korratud hirmujutud, et me justkui ei võiks Riigikogus menetleda eelnõu 9 kohta tehtavaid muudatusettepanekuid, sulaselge manipuleerimine. Võime menetleda ja peame menetlema, kui sellised ettepanekud ilmuvad. Kuluaarides kuuldu ja ka täna väljaöeldu põhjal on põhjust uskuda, et muudatusettepanekud on tulekul ja neid ei ole vähe ning need ei ole vähetähtsad. Teiseks kutsun Riigikogu käituma parlamendina, mitte üksikute ametnike ja mõne poliitiku mängukannina. Ärgem unustagem, et kõik erakonnad lubasid enne valimisi hakata tegelema Riigikogu muutmisega tegelikuks poliitilise võimu keskuseks. Seetõttu loodan siiralt, et uus valitsus ja uus sotsiaalminister ei korralda Riigikogus samasugust parl
Aitäh! Selle eelnõu jõustumise puhul laste vaesus peaks kindlasti vähenema. Nii on see ka seletuskirjas kirjas. Mis puudutab vanemate tööhõivet, siis võib-olla üks asi, mis mul jäigi sissejuhatavas ettekandes rääkimata, on töö- ja pereelu ühitamine, mis on ju samuti oluline. Ja see eelnõu kindlasti soodustab töö- ja pereelu ühitamist, sellepärast et suurem majanduslik kindlus ja suuremad peretoetused võimaldavad vanematel – on siis pereemal või pereisal – paindlikult valida oma töövorm ja töötada ka osalise koormusega. Selle eelnõu vastuvõtmine kindlasti aitab kaasa töö- ja pereelu ühitamisele, nii et võite julgelt toetada. Aitäh! Ära ole nii lastevaenulik. Ära ole nii lastevaenulik! Kõigepealt see, mis puudutab positiivset mõju sündimusele, ja vanemahüvitise kaudu, just nimelt poliitiliste meetmetega. Ma teadlikult tsiteerisin Praxist, et sa ei süüdistaks mind, et ma isiklikult ainult niimoodi arvan. Nendel meetmetel on oma positiivne mõju ja vanemahüvitist ei rakendatud mitte selleks, et Eesti inimesed Eesti riigile lapsi sünnitaks, vaid ikka oma peresse rõõmuks. Nii ka selle eelnõuga. Ei, keegi selle eelnõuga ei kavatse seada eesmärgiks Eesti riigile lapsi sünnitada. Aga tõsi, kasu kasvab sellest meile kõigile. Jürgen, kasu kasvab meile sellest kõigile, nii riigile kui ka kaaskodanikele, aga kõige suurem rõõm ikka oma perele ja õdedele-vendadele. Aga mis puudutab perepoliitikat üldse, siis <PARTY>l on algusest peale perepoliitika olnud üks kõige olulisemaid poliitikaid. Jürgen, siis, kui me koos Eesti riiki hakkasime rajama, mäletad, 1000 eurot toetust igale lapsele. 1000 krooni, vabandust! 1000 krooni toetust igale lapsele. Vaat näed, mind polnudki veel. Näed, kui varakult juba <PARTY>l oli see programmiline eesmärk ja oli valimisloosung. Nii et ei, siin ei ole mingisugust pööret toimunud. Peresõbralikkus ja lastesõbralikkus, ja mis puudutab demograafiat ja Eesti riigi, keele ja kultuuri püsimajäämist, siis sellesse on <PARTY> panustanud algusest peale ja see on
Austatud peaminister! Ma eeldan, mis vastuse ma sellele küsimusele saan. Aga äkki on siiski võimalus, et teie seisukohad on muutunud. Küsimus algab jälle tarbimismaksudest ja lõpeb tulumaksusüsteemi muutmisega. Küsimus iseenesest on selline. Aastal 2010 oli Eestis tarbimismaksudest tulenev maksukoormus 25,6%, mis on teadupärast üks Euroopa Liidu kõrgeimaid. On selge, et tarbimismaksude põhiprobleem on see, et väiksema sissetulekuga inimesed maksavad suhteliselt enam. Siit ka küsimus: kas te ei ole oma seisukohta vahepeal muutnud? Äkki võiks selle kompenseerida astmelisele tulumaksusüsteemile üleminekuga?
Austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Pensionifondide raha Eesti majandusse paigutamise probleem on pensionireformist alates olnud kogu aeg üleval. Palun mind vabandada, kui ma seda seletuskirjas ei märganud, aga kas valitsusel on tehtud mingisugune kalkulatsioon? Millised on need potentsiaalsed aktsiad, väärtpaberid ja muud instrumendid, mida Eesti majandus pensionäridest investeerijatele pakub? Mis võiks olla see summa, mida Eesti majandus on valmis vastu võtma? Muidu juhtub täpselt seesama asi, mis juhtus pensionifondidega: raha läheb välismaale.
Aitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Minu küsimus puudutab laiapõhjalise riigikaitse kontseptsiooni ühte osa, elanikkonnakaitse kontseptsiooni. Riigikantselei juurde on asutatud rakkerühm, mis alustas tööd eelmise aasta detsembris. See rakkerühm peab välja selgitama, kui hästi on riigiasutused, omavalitsused, väiksemad kogukonnad ja teised organisatsioonid valmis üleriigilise mõjuga kriisisituatsioonides elanikke aitama. Miks hakatakse seda alles nüüd välja selgitama, kui koalitsiooni printsiibiks on kogu aeg olnud, et riigikaitse on prioriteet?
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Väga oluline on võrdse kohtlemise printsiip ja me peame seda rakendama nii pealinnas kui ka väga väikestel saartel. Üks meie, 101 inimese väga ammune auvõlg on võimalik sel kevadel siiski lunastada. Nimelt, püsiasustusega väikesaarte seaduse järgi kehtivad väikesaarte elanikele soodustused siis, kui saar on kantud vastavasse nimekirja. Viimase üheksa aasta jooksul on tekkinud väga korralik püsiasustus nii Aegnal, Naissaarel kui ka Väike-Pakril. Eesti Saarte Kogu on saatnud meile kirja, kus nad soovivad, et ka need saared oleksid tollesse väikesaarte nimistusse lisatud. Samuti on haldusreformi ellu viies äärmiselt tähtis, et nendes mikrokollektiivides küsitakse inimeste käest ja antakse neile võimalus otsustada, mis maakonda nad oma saarega hakkavad kuuluma, mis omavalitsuse all nad koos edasi elavad. Praegu on üsna paljud väikesaared kinnitatud nabaväädiga nende omavalitsuste külge, kes tõenäoliselt ei eksisteeri enam kauem kui üks aasta. Seetõttu annan Raivo Aegi, Kalev Kotkase, Jüri Adamsi, Johannes Kerdi ja Imre Sooääre nimel Riigikogu juhatusele edasi sellesisulise eelnõu.
Austatud minister! Minu küsimuse sisu on diametraalne Peeter Võsa küsimuse sisuga, lähenen n-ö üksikult üldisele. Siin oli juttu sellest eurodirektiivist, mille koostamisest võtab koos teistega osa ka Eesti. Ehk siis meie teeme keskusele omapoolseid ettepanekuid, missugune see eurodirektiiv peaks olema. Milline aga on ajagraafik? Millal mõeldakse see direktiiv vastu võtta? Võib vist eeldada, et kuna rahvaste ja riikide olud on väga erinevad, siis see on suhteliselt keeruline ja aegavõttev protsess?
Tänan, hea esimees! Mul on selline protseduuriline küsimus või võib-olla ka sisendi andmine juhatusele, et kas me ei saaks neid strateegia 35 ülevaateid ka siduda sellesama asjaga? Kui usaldus olemas, siis ütleme, et kõik need strateegiad on [vastu] võetud. Nagu me näeme, ega need ei meeldi ka ettekandjatele endile, nad ei taha siia tulla, nad jäävad vahel haigeks ja ega üle ühe A4 teksti sinna juurde ei tule selle aja jooksul. Võiks ju menetleda siis ja arvata, et kõik need strateegia ülevaated on olnud ka ühtlasi menetletud. On meil sihuke võimalus?
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud Sven! Mul on raske sinuga nõustuda, et Riigikontroll oleks nende tehtavate muudatustega nõus. Üks Riigikontrolli märkus seisneb selles, et baasseadus ei kindlusta seda, et kohalikud omavalitsused ei pea riigi ülesannete täitmiseks oma tuludest saadud vahendeid kasutama. Aga küsimus on mul hoopis selline. Baasseadus on selleks liiga tõsine asi, et sellega tegeleks mingi kitsas ring. Arvestades seda, et eelnõuga eriti kiiret ei ole, et on kindlalt kolm kuud aega selle kallal tõsiselt töötada, ehk võiks teha ümarlaua või laiendatud koosseisuga istungeid, kust võtaksid osa kohalike omavalitsuste esindajad, Riigikontroll või kes tahes veel?
Aitäh! Eelmine vastus oli küll väga kehv. Üks teema ei peaks olema teisega niimoodi umbmääraselt seotud. Juhin tähelepanu, et ettepaneku arvata nõukogust välja ka Lauri Luik ei teinud mitte rahanduskomisjon, vaid selle tegid tegelikult kolm koalitsioonifraktsiooni, ja see ettepanek ei sobi protseduuriliselt. Kas teie arvates on üldse põhjust selle nõukogu koosseisu vahetada? Mina isiklikult tegin rahandusministrina ettepaneku kaotada see nõukogu, üks maksujaotamise nõukogu ära ja liita see teistega. Eelmine valitsus tegelikult jõudis ka sellele kokkuleppele. Mis teile sellest teada on, kui pika eaga see Hasartmängumaksu Nõukogu veel üldse on?
Suur aitäh! Austatud vastaja! Olen täitsa nõus sellega, et iga kord ei ole inimeste elukutsega determineeritud see, kui edukad nad võivad olla mõnel teisel alal. Eesti rahvuseepose on kirjutanud mehed, kes oma põhialalt olid arstid, nagu me hästi teame. Kuid minu küsimus on see, et selle riigihankega on pandud ülesanne saada nelja kuuga kogu põhikooli õppematerjal kolmes raskusastmes koos metoodiliste materjalidega, st animatsioonid, videod jms. Nagu ma ütlesin – nelja kuuga. Kas see tundub sulle realistlik? Arvatakse, et see võtab ikka paar aastat, kui me räägime, et seal peavad olema retsensioonid, peab olema aega koostamiseks, toimetamiseks ja ka katsetamiseks.
Aitäh, proua esimees! Hea peaminister! Te olete siin saalis korduvalt kinnitanud, et valitsus toetab Eesti majanduse teadmistepõhist arendamist. Öeldu valguses on pannud mind sügavalt imestama Keskkonnaministeeriumi seisukoht meie fosforiidimaardlate võimalike uuringute osas. Seisukoht on, et ei lubata kellelgi uurida, aga ka endal puudub vastav konkreetne plaan. Teadaolevalt on Eestis tegemist Euroopa suurimate fosforiidivarudega. Kas te jagate Keskkonnaministeeriumi pehmelt öeldes lühinägelikke, päevapoliitiliselt populistlikke seisukohti uuringute osas? Aitäh! Eesti fosforiidivarud on hinnanguliselt ca 12 miljardit tonni, seega on need isegi suuremad kui põlevkivivarud. Toolse piirkonna uraanivarud ulatuvad ligi 30 000 tonnini. Meil on muldmetallide, väetise tootmise tehased, aga me keeldume toormevarude uuringust. See on väga ebaloogiline ja ka äärmiselt rumal. Mis te arvate? Aitäh, proua juhataja! Hea peaminister! See on tõsi, et uurida tuleb targalt ja kõiki asju pole võib-olla mõtet uurida, aga ma arvan, et seda teemat siiski võiks uurida. Ilmselt majanduslikel põhjustel 20 aasta jooksul kindlasti seal keegi kaevandama ei hakka, aga inimestele tuleks anda signaal, et kunagi see võib tulla. Praegu me räägime, et üldse ei tule. Selle fosforiidiuuringu soovi avaldas VKG, kes on eraettevõtja. Mis te arvate, kas järsku juhtub nii, et prokuratuur avab täna minu kohta ühe kausta ja mõne aja pärast tuleb kapo ning viib mu arvuti kaasa, kuna ma olen ühe firma eest kolm küsimust esitanud?
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Annan 12 <PARTY> ja Res Publica Liidu saadiku nimel üle arupärimise majandus- ja taristuminister Urve Palole. 1. jaanuaril 2015 jõustuvad kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning vedelkütuse erimärgistamise seaduse muudatused, mille kohaselt ei tohi jaanuari alguse seisuga mahutites enam olla kerget kütteõli, kõik jäägid tuleb tagastada. 1. mail rakendub samasugune keeld ka erimärgistatud diislikütuse kasutamisel. Juba kõnealuse seaduseelnõu menetlemisel ilmnes, et riigil puudub piisav ülevaade selle seaduse tegelike mõjude kohta, rääkimata kavast, kuidas aidata kaasa siiani kerget kütteõli kasutanud küttesüsteemide ümberehitamisele. Hinnanguliselt puudutab see umbes 2000 väikeelamut, rohkem kui 200 kortermaja ja üle 180 katlamaja, mis on kohalike omavalitsuste omandis. Kuna tegemist on kiiret lahendust vajava probleemiga, mis puudutab elamumajandust ja elamute kütmist ning mõjutab inimesi ja omavalitsusi tuntavalt, siis on meil tekkinud mitu küsimust, millele ootame ministrilt vastust. Aitäh!
Hea eesistuja! Head kolleegid! Peab täna nõustuma Mart Helmega – need ettekanded olid masendavad. Need olid tõesti masendavad ja neid oli masendav kuulata. Tõepoolest, nagu siin ka enne on viidatud, tegelikult oli ju välja käidud, et täna me arutame riiklikult olulist küsimust, me üritame leida mingisuguseid lahendusi, mingeid vastuseid olulisele riiklikule küsimusele. Täna me kuulsime, et asutuste juhid on ebausaldusväärsed ja nad on potentsiaalsed korruptandid, sest nende üle ei saa keegi järelevalvet teha, ei sisekontroll ega keegi muu. Kes vähegi saab aru, kuidas avalikus teenistuses on teenistuslik järelevalve üles ehitatud, see saab aru, et see jutt oli täiesti diletantlik. Allasutuste üle teeb teenistuslikku järelevalvet ministeerium, seda teevad vastavate ministeeriumite sisekontrolliorganid jne, lõpuks jõuab see välja ka korrakaitseorganitesse, kes ei tee juba mitte niipalju teenistuslikku järelevalvet, aga teostavad menetlust kriminaalmenetluse raames. Kuulsime mitu korda, et politsei on ebausaldusväärne, kuna ta on kummitempel prokuratuuri käes, prokuratuur on ebausaldusväärne, kuna ta on kummitempel erakondade käes ja täidab erakondlikke tellimusi. Lõpuks saime isegi teada, et Riigikogu on kuskil kummitempel, Riigikogu komisjon on ebausaldusväärne, sellepärast et seda juhib endine kaitsepolitsei peadirektor ja kõik, kes selle komisjoni liikmed on, olevat kuskil andnud allkirja, nad olevat andnud vaikimisvande. Kas te ise ka aru saate, et siin saalis ei ole ilus valetada, anda avalikkusele väärinformatsiooni, et kaitsepolitsei oleks nad justkui läbi katsunud ja kontrollinud, enne kui nad selle komisjoni liikmeks saavad? Ma ei tea, kus kohas <PARTY> esindaja käis oma läbikatsumist teostamas. Ükski teine erakond ei ole sellega siiapoole pöördunud, et neid oleks kuidagi mõjutatud või represseeritud, ma ei tea, mingit allkirja nõutud või mida iganes, enne kui nad said parlamendi järelevalvekomisjoni liikmeks. See on ju puhas vale, mis te räägite! Siin oli väg
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Põhiseaduskomisjon otsustas 9. juunil algatada eelnõu kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmiseks. Eelnõu on seotud sellega, et linna ametiasutuses töölepinguga töötavad inimesed peavad volikogust lahkuma ehk nende volitused lõpevad. Juhul kui eelnõu jõustub praegusel kujul, siis nende volitused peatuvad selleks ajaks, kui nad töötavad vallavalitsuse või linnavalitsuse ametiasutuses. Eelnõu ei puuduta ametnikke, nendega jääb kõik praeguse plaani järgi nii, nagu hetkel on. Aga põhjus, miks komisjon hakkas seda arutama, oli see, et õiguskantsler pöördus Riigikohtusse seisukoha saamiseks, kuna õiguskantslerile tundus, et ei ole õiglane, et töölepinguga töötavate inimeste volitused lõpevad. Riigikohus otsustas, et tõesti on praegune olukord vale ja vajab muutmist, ning tunnistas, et teatud paragrahvid enam ei kehti, aga andis aega pool aastat, et Riigikogu saaks neid punkte reguleerida. Komisjon arutas ka seda, et võib-olla teha seda ühiselt ja seda reguleerida ka ametnike jaoks, kuigi hetkel sellist otsust ei ole, Riigikogu peab seda arutama. Samuti usun ma, et Riigikogu peab arutama seda, mis juhtub nende ametiasutuste juhtidega, kuna praegu nende volitused ei peatu ega lõpe. Aitäh!
Aitäh! Lugupeetud minister! Ütlen Urmas Kruuse küsimuse täpsustamiseks, et Maksu- ja Tolliamet on tõepoolest esitanud meile andmed, et Eestis on 14 väiketanklat, mille müügikäive kuus on 28 000 liitrit või vähem. Kui me võtame keskmise suurusjärgu, 20 000 liitrit kuus, siis nendel 14 tanklal on tagatise miinimumnõue 5000, tähendab, 25% müügikäibest on tegelikult tagatis. Kas see ei ole siiski ülekohtune nende väiketanklate vastu? Miks te siin ei rakenda seda üldist valemit ja põhimõtet: kahe kuu jooksul läbimüüdud kütusekoguselt 20%? Siin on tervenisti veerand käibest tegelikult tagatise nõue. Ja kui palju te selle eelnõuga loodate kütusepettusi vähendada?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Eesti Keskerakonna fraktsioon algatab riigi õigusabi seaduse muutmise. Eelnõu on ajendatud Eestis elavate inimeste murest ja õiguskantsleri seisukohast, et riigi õigusabi taotluse esitamise keelenõude tingimused takistavad osal inimestel kohtusse pöördumast. Viimati toimus siin saalis riigi õigusabi teemal arutelu 2012. aastal meie endise kolleegi Yana Toomi eestvedamisel. Millised on pakutavad põhimuudatused? Eelnõu esimene eesmärk on tagada kõikidele siin elavatele ja kaitset vajavatele elanikkonnarühmadele võimalus oma õiguste kaitseks kohtusse pöörduda. Statistikaameti andmetel räägib ligikaudu 30% Eesti elanikkonnast emakeelena vene keelt. Seetõttu kavandatakse eelnõuga, et siinsetel elanikel lubataks riigi õigusabi taotlus esitada peale eesti keele ka vene keeles. Teiseks soovime eelnõuga muuta riigi õigusabi taotluse esitamise korda selliselt, et kui taotlus esitatakse keeles, mis ei ole eesti või inglise keel, ei tohi seda automaatselt tagasi lükata. Kehtiv seadus ei ole kooskõlas Eesti põhiseaduse ega Euroopa Liidu õigusega. Sellele on viidanud ka õiguskantsler, kes leidis, et üksnes keelenõude täitmata jätmise tõttu taotluse tagasilükkamine võib olla vastuolus inimõiguste konventsiooni põhimõtetega ning Euroopa Inimõiguste Kohtu senise õiguspraktikaga. Miks on muudatused vajalikud? Muudatused on vajalikud eelkõige selleks, et riik saaks nii rahvusvahelise inimõiguste konventsiooni kui ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt täita oma kohustusi ning pakkuda kaitset kõikidele abi vajavatele elanikkonnarühmadele. Aitäh!
Austatud esimees! Austatud Riigikogu liikmed! Tihti on siin saalis kuulda sõnu, millega väljendatakse muret laste ja noorte vähese kaitstuse pärast. Samas on seadusandja jäänud enamasti retoorika tasemele ning sõnadest tegudeni ei ole jõutud. Eesti Keskerakonna fraktsioon teeb ettepaneku hakata astuma praktilisi samme laste ja noorte kaitseks. Austatud Riigikogu, palun teie toetust otsusele, millega tehakse Vabariigi Valitsusele ettepanek töötada välja eelnõu, mis keelaks energiajookide müügi alla 16-aastastele noortele. See seaks piiri energiajookide kättesaadavusele just noorte seas, kes ei pruugi mõista nende kahjulikkust. Enamikus Euroopa Liidu riikides on soovitatud noortel energiajooke mitte tarbida, sest see võib endaga kaasa tuua negatiivseid tagajärgi. Praegu kehtib Euroopa Liidu riikides komisjoni direktiiv kiniini ja kofeiini sisaldavate toiduainete märgistamise kohta. Direktiivi kohaselt peavad joogid, mis sisaldavad üle 150 milligrammi kofeiini liitri kohta, kandma toote nimetusega samas vaateväljas märget "kõrge kofeiinisisaldusega". Alates 13. septembrist 2014 tuleb kõrge kofeiinisisaldusega joogid ja toidud, millesse on lisatud kofeiini, märgistada järgmiselt: "Kõrge kofeiinisisaldus ei ole soovitatav lastele, rasedatele ja rinnaga toitvatele naistele." See märge peab olema lisatud joogi nimetusega samasse vaatevälja, lisaks peab olema viide kofeiinisisaldusele. Ka ettevõtjad tunnistavad probleemi. Tegelik elu on näidanud, et osa ettevõtjaid on teinud vabatahtlikult samme, piiramaks energiajookide kättesaadavust. Nii keelustas aastal 2012 Rimi kauplusekett alla 16-aastastele energiajookide müügi, millega näidati ülejäänud Eestile eeskuju. Teised suured poeketid, nagu Selver, Prisma ja Maxima leidsid, et selline piirang tuleks sätestada seaduse tasandil ning iseseisvalt pole nende arust vaja seda kehtestada. Seega oodatakse selgelt seadusandja initsiatiivi.
Aitäh! Lugupeetud õiguskantsler! Väga oluline teema teie 2019.–2020. aasta ülevaates on "Õigusriik eriolukorras". Selles veebiülevaates te ütlete muu hulgas, et keskse ja suurima probleemina kerkis pinnale riigi suutlikkus kriise lahendada. Siin on toodud väga erinevaid näiteid lahenduse kiiruse, õiguspärasuse kohta jne. Ütlete ka seda, et paraku ei saa me olla kindlad, et oleme järgmise samalaadse kriisiga toimetulekuks õigusruumis paremini valmistunud. Palun markeerige siin täna ära, mis teemad on kõige olulisemad, et me selleks järgmiseks kriisiks valmis oleksime, kuigi südames me kõik tahame, et seda ei tuleks.
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Keskkonnakomisjoni päevakorras oli ruumiandmete seaduse muutmise seaduse eelnõu 652 tänavu 3. juunil. Meenutuseks ütlen, et eelnõu esimene lugemine oli 21. mail. Muudatusettepanekute esitamise tähtpäevaks määrati 29. mai, selleks ajaks muudatusettepanekuid ei esitatud. Tulenevalt sellest olid komisjoni menetluslikud otsused järgmised: teha ettepanek võtta eelnõu 652 täiskogu päevakorda 11. juuniks (tegelikult arutame seda aga 12. juunil), teha ettepanek teine lugemine lõpetada ja saata eelnõu kolmandale lugemisele, kui teine lugemine lõpetatakse, 18. juuniks ning viia siis läbi lõpphääletus. Kõik otsused langetati konsensusega. Tänan teid! Aitäh küsimuse eest! Eesti ruumiandmete seadus, mis võeti vastu 2011. aastal, on väga põhjalik. Kuid Euroopa Komisjon analüüsis seda korralikult ja leidis kaks väikest punktikest, milles me ei täida üldisi nõudeid. Neid kaht Euroopa Komisjoni nõudmist selles seaduseelnõus arvestataksegi. Nüüd peaks meil kohe olema väga täiuslik ruumiandmete seadus.
Aitäh, Õnne, et sa muretsed, et minu tervise pärast! Ja ma sugugi sinu peale kuri. Ma olen kuri, sest sa ise oma ettekandes ütlesid, et komisjoni esimees ütles. Sa ei selgitanud, et komisjon oleks üldse seda arutanud, kui kiiresti seda eelnõu menetles. Su enda ettekandes oli see küsimus. Ja teine on see, et juba 13.-14. jaanuar oli see teema teada. Täna on 27., kui ma nüüd õigesti hommikul mäletan, peaks kuupäev olema. See on jokutamine. Ma olen juhtinud nelja komisjoni siin Riigikogus ja samasuguse olukorra me oleme lahendanud ära ühe nädalaga, mitte isegi kuuga, kuust või kahest nädalast. Neid võimalusi on olemas. Seesama eelnõu teisele lugemisele ei tulnud mitte see nädal, oleks ka saanud eelmine nädal teisele lugemisele saada. Ja tegelikkuses minu küsimus on selles, et ühelt poolt komisjon, kes muretseb 100 000, me räägime 100 000 inimesest, kelle toetus võidakse ära võtta. Energiakriisis me ei räägi ju ühest ega kahest või kolmest inimesest. Ja kui kellelgi ministril tekib selline aps, siis on kaks võimalust. Kas komisjon teeb ise selle parandusettepaneku, ei pea ootama ministeeriumist seda. Ei pidanud tulema Sotsiaalministeeriumist minister seda parandust tegema, see tuli Justiitsministeeriumi poolt ja oleks pidanud Justiisministeeriumist tulema. Seda ma lihtsalt püüan sulle praegu selgitada, et inimesed küsivad. Jaanuarikuus esimest korda tekkis võimalus eelmise kolme kuu oma ja kui see raha ära võetakse ... Kolme kuu raha. Kas see on ikka õiguspärane!
Aitäh, proua juhataja! Austatud minister! 19. jaanuaril saatsite kooskõlastusringile määruse eelnõu, mis näeb ette laiendada riigi toetust elektrikaubikute soetamiseks. Kahtlemata on keskkonnasäästlik mõtlemine väga tänuväärne, kuid hiljuti jõudis meediasse info, et Eesti ilmastikuoludes läbivad elektriautod ühe laadimisega 150 kilomeetri asemel vaid umbes 70 kilomeetrit. Sellest tulenevalt ma küsin: kui palju ja kas üldse on analüüsitud elektrikaubikute soetamise projekti? Kas ikka tasub neid soetada või mitte? Aitäh, proua juhataja! Austatud minister! Te siin nentisite, et sõiduautode vastu huvi väga suur ei ole olnud. On teil andmeid, kui paljud eraettevõtjad on tundnud või võiksid tunda huvi nende kaubikute vastu?
Aitäh, proua juhataja! Ma küsin ka kaheksa minutit. Head kolleegid, patsiendiseadust oli juba ammu vaja. Loomulikult, see asi peabki nii käima, et kõigepealt patsiendi õigused paika, siis meditsiinipersonali vastutuskindlustus. Täpselt niimoodi sellest asjast räägiti ka tol hallil ajal, kui Eiki Nestor oli sotsiaalminister. Nooremad ei mäleta, paljud vanad, kes mäletavad, on juba surnud, aga see aeg oli. Juba sellal räägiti patsiendiseadusest ja vaat siis oli seda tõesti väga vaja. Kahjuks on tollest ajast väga palju verd merre voolanud ja paljud patsiendid lahkunud sinna, kus pole valu ega vaeva ja pole ka tervisekindlustust vaja. Meie tervishoid on keeranud eelkõige eraõiguslikuks. Oli see vale või õige, aga lepiti kokku – eraõiguslik on hea. Võib-olla ongi hea, okei, las ta siis olla eraõiguslik. Aga see sunnik on ju äriks kätte läinud. Nii et nüüd on meil äriline tervishoid. Äsja tegi opositsiooniline erakond oma jõududega – loomulikult, neil oli kasutada endine minister ja endine ministri nõunik – ära suurepärase töö. See oli väga suur töö, väga mahukas töö, minu teada hangiti ligi 90 mitmesuguse organisatsiooni ja isiku hinnangud, ka peavalu selts avaldas oma seisukoha, mida vist ei arvestatud. Kõige suuremat peavalu valmistab see seadus Vabariigi Valitsusele ja eriti Sotsiaalministeeriumile. Miks? Sellepärast et aeg on läinud, sellepärast et sellist elukat nagu patsient meil ei eksisteeri. Nagu ma ütlesin, tervishoid on äriks kätte läinud ja kui inimene on haige, siis talle ei pakuta mitte abi, vaid talle pakutakse teenust, milleks ta peab sõlmima lepingu tervishoiuteenuse osutajaga. Ongi niimoodi, et meil on mitu suurt seadust, mis reguleerivad tervishoidu, võlaõigusseadus neist kõige suurem ja tähtsam loomulikult, ja mitte kuskil ei ole nimetatud mitte mingit patsienti. Ka kõik alamastme õigusaktid räägivad kliendist. Kui patsient juhuslikult ongi mõnda alamastme õigusakti pidama jäänud, siis on ta ikkagi kadunud liik – millegipärast veel ellu jäänud, aga k
Hea juhataja! Head Riigikogu liikmed! Alustuseks loen teile ette ühe hoolduspere ema vestluse lapsega, kes oli just tema perre tulnud. Selle info sain ma MTÜ Igale Lapsele Pere kodulehelt. Ema, vastne hooldusvanem, sõidab mööda teed väikese nelja-aastase lapsega. Laps ütleb: "Emme, siit läheb tee lastekodusse, on ju." Ema: "Just." Laps: "Aga mina ei ela enam lastekodus!" Ema: "Sina ei ela ja see polegi oluline. Aga kui sa tahad, siis võid muidugi sellest rääkida." Laps: "Ei taha. Aga tead, emme, teised lapsed elavad ikka veel lastekodus." Perekond on lapsele sobivaim kasvukeskkond, see on igale inimesele enesestmõistetav. Meie ühiskonnas on aga ka selliseid peresid, kes ei tule ise oma lapse kasvatamisega toime, ja need lapsed suunatakse asendushooldusele. Riik on aktiivselt tegelnud institutsionaalse asenduskoduteenuse parandamisega. Enamik riiklikke asenduskodusid on renoveeritud ja omavalitsustele üle antud, jätkuvalt aga riikliku rahastusega. Uute, peremaja tüüpi asenduskodude ehitamisel on põhieesmärgiks olnud perepõhise asendushoolduse arendamine. Alates 1. jaanuarist 2015 võib asenduspere koosneda kuni kuuest lapsest. Asenduskoduteenuse pearahapõhine rahastamissüsteem vajab aga tänapäevastamist. Probleemne on kümne- või kaheksakohalise peremaja ülalpidamine kuue lapse pearahaga. Aga põhiline on soodustada laste eestkostet või perekonnas hooldamist. Sotsiaalministeeriumi strateegiline eesmärk on suurendada asendushoolduses perepõhise hoolduse osatähtsust. Täna arutatava eelnõuga suurendame eestkostel või hooldamisel oleva lapse toetuse suurust 240 euroni. See on väga oluline abi nendele pühendunud peredele, kes jagavad armastust, toetust, juhatust ja julgustust, mida lapsed oma arenguks vajavad, ning kes pakuvad lastele positiivseid tulevikuväljavaateid. Lisaks on hooldus-, eestkoste- ja lapsendajaperedele väga oluline nii eel- kui ka järelteenuseid hõlmava tugisüsteemi väljatöötamine. Hooldusperesid valmistatakse ette, neid koolitatakse ning sõlmitakse peres
Head kolleegid ja head töövarjud! <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsioon annab üle koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 muutmise seaduse eelnõu. Koolieelse lasteasutuse seadus näeb juba aastast 1993 ette seda, et iga kohalik omavalitsus ... ... peab igale lapsele alates poolteisest eluaastast, juhul kui tema vanemad soovi avaldavad, tagama koha lasteaias sisuliselt järgmisel tööpäeval. Paraku aga erinevad Eesti seadused Euroopa Liidu riikide vastavatest õigusaktidest selle poolest, et me ei ole seadusandjatena öelnud, mis täpselt juhtub siis, kui kohalik omavalitsus seda kohustust ei täida. Hiljuti oli siin saalis lugemisel ja president kuulutas välja sellesama seaduse § 10 muudatuse, mille järgi kohalikul omavalitsusel on õigus pakkuda lasteaiakoha asemel lastehoiukohta. Ent ka sellest ei saanud kohustust. Lapsevanemad on endiselt probleemi ees, sest vanemahüvitise lõppedes ei pruugi kohalik omavalitsus lapsele kohta pakkuda ja pere ei tea, mis edasi saab. Me pakume sellele probleemile väga lihtsat lahendust. Juhul kui kohalik omavalitsus ei ole võimaldanud lapsele kodulähedast lasteaia- ega lastehoiukohta, on ta kohustatud vanemahüvitist edasi maksma kolmekuulise etteteatamisega. Hüvitist tuleb maksta samas summas, mille riik on varem määranud, ja kuni selle hetkeni, kui lasteaia- või lastehoiukoht tagatakse. Aitäh!
Tänan! Mul on hea meel, et vähemalt 3% Riigikogu liikmetest tegeleb väga intensiivselt Rootsi alkoholipoliitikaga. Kui aga rääkida positiivsetest praktikatest, siis ma arvan, et kindlasti tuleb ja tasub õppida teiste riikide praktikast. Jah, ma olen ka kuulnud, et Islandil on väga häid näiteid tuua. Meil võib olla sarnane põhjamaine mentaliteet (nt külma ja pimeda aja mõju), nii et võib-olla tõesti on ka meil võimalik noorte alkoholist eemale viimisel samu meetmeid rakendada. Kui on häid mõtteid, siis on võimalik neid kindlasti ka järgmiste eelnõude menetluse käigus rakendada ja välja tuua. Ma usun, et ühiskond on selle eest ainult tänulik. Ma olen siin mitu korda rõhutanud, et see on ju tegelikult laiaulatuslikult kokku lepitud poliitika – see alkoholipoliitika suund, kuhu me praegu liigume. Selle väljatöötamisel on peaaegu kõik fraktsioonid oma sõna öelnud ja tõenäoliselt sellega ka nõus olnud. Vaid kaks väiksemat fraktsiooni ei ole selle poliitika väljatöötamisel otseselt osalenud ega täitevvõimu vastutust kandnud. Nii et see on meie kõigi ühine poliitika ja see peabki niisugune olema.
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea minister! Me oleme siin täna korraldanud umbes 10 000-le 9. klassi õpilasele kodanikuõpetuse tunni. Tuttavad õpetajad kirjutavad ja helistavad, et küsida, kui kaua veel kestab – ühiskonnaõpetuse tundi ei saa nii pikalt teha, et teie arutelu lõpuni kuulata, läheb juba kolmas tund. Aga minu küsimus on teine. Te ütlesite, et põhikooli lõpus saab taotleda kodakondsust, teinud ära eesti keele eksami ja ühiskonnaõpetuse testi. Kõik selge. Aga eile me rääkisime tõesti ju ka mitu tundi sellest, et Eesti kodakondsuse saaks mittekodaniku ja näiteks Venemaa Föderatsiooni kodaniku laps. Ja ta saaks n-ö tingliku kodakondsuse, nagu ütles minister Mart Helme, ja ta saaks õigust Eesti kodakondsusele kasutada siis, kui ta saab täiskasvanuks ja loobub Venemaa Föderatsiooni kodakondsusest. Sellest me saime eile kõik ilmselt ühtemoodi aru. Aga kas see noor inimene peab ikkagi koolis tegema selle ühiskonnaõpetuse eksami ja eesti keele eksami? Seda küsis äsja ka kolleeg Vilja Toomast. See kuidagi on vastuolus. Kodakondsus antakse küll kohe pärast sündi, aga siis see on nagu tingimuslik ja tekib veel üks vaheetapp. Kas need kaks seadust ei ole ikkagi omavahel vastuolus? See puudutab 1500 last.
Hea istungi juhataja! Head kolleegid! Maaelukomisjon arutas Vabariigi Valitsuse algatatud toiduseaduse muutmise seaduse eelnõu 642 enne teisele lugemisele saatmist kahel istungil: esmaspäeval, 8. septembril ja esmaspäeval, 15. septembril. Peab ütlema, et muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, mis oli 28. mail, Riigikogu liikmed, fraktsioonid ega teised komisjonid muudatusettepanekuid ei esitanud. Küll aga valmistas maaelukomisjon koostöös Põllumajandusministeeriumiga ette ja esitab kaheksa muudatusettepanekut. Olgu öeldud, et kaks neist on sisulised ning kuus on normitehnilised ja täpsustavat laadi. Tutvustangi neid kahte ettepanekut, mis ei ole normitehnilised ega eelnõu täpsustavat laadi. Muudatusettepaneku nr 1 kohaselt asendatakse eelnõus sõna "põllumajandusminister" sõnadega "valdkonna eest vastutav minister". See muudatusettepanek on seotud Vabariigi Valitsuse seaduse muutmisega. Kuna täna arutatav eelnõu oli esitatud enne Vabariigi Valitsuse seaduse muutmist, siis oli tarvis selline muudatus teha. Muudatusettepanekuga nr 8 lisame seaduseelnõusse uue paragrahvi "Eritoidu märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete kehtivus". Kuna kõnealune seaduseelnõu on tingitud Euroopa Liidu kahest otsekohalduvast määrusest, millest üks hakkab kehtima alles 2016. aastal ja käib eritoidu kohta, siis niikaua, kuni see Euroopa Liidu otsekohalduv määrus ei ole jõustunud, on tarvis eritoidu märgistamise ja muul viisil teabe edastamise kord kehtestada seaduses. Komisjon tegi ka menetluslikud otsused. Eelnõu ettekandjaks otsustati määrata maaelukomisjoni esimees Kalvi Kõva (esimesel lugemisel tutvustas seda eelnõu komisjoni liige Ester Tuiksoo). Otsustati teha ettepanek võtta eelnõu 642 täiskogu päevakorda 17. septembril, teha ettepanek teine lugemine lõpetada ja kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse, siis on meil ettepanek suunata see eelnõu kolmandale lugemisele. Kõik otsused võeti vastu konsensuse alusel. Aitäh! Aitäh! Komisjoni istungil me seda temaatikat laialt
Aitäh! Ei, ma ei usu, et kehtivad otsused, mis on vastu võetud, on kuidagi õigusvastased, ma niisugust väidet ei esita. Nad toimivad valitsuse korraldusel. Aga tõepoolest, küsimus on selles, et kui on eriline õigus, kui on kriitiline õigusrežiim, siis kahtlemata on eriolukorra juht ja sellele tasemele jõuavad ka otsused üleriigiliselt. Praegu kriisi lahendamise puhul võiks küll väita jah, et neid otsuseid peaks tegema oluliselt madalamal tasemel. Siit tekib tegelikult otsuste pädevuste paljususe oht. Mida me nägime? Me nägime seda ka ju, kui me mäletame näiteks poleemikat, mis oli AstraZeneca kasutamise küsimuses, esimeses süstis alla 60-aastastele inimestele. Küll oli neid kommunikeerijaid palju, ei olnud üht kommunikatsioonijuhti eriolukorra staadiumis. Riigikontrolör kirjutas sellest tervise- ja tööministrile, juhtis tähelepanu, et peab olema üks vaktsineerimise eest vastutav isik, kellel on pädevus langetada selge otsus, kas on nii või on naa. Ja samamoodi peab olema üks kommunikatsioonijuht, kes kommunikeerib selle välja. Aga siis oli igas nurgas isik, kes ütles ja vägagi ähmaselt, ütleme nii, et kõik asjad olid siis, et soovitame ja võib kaaluda ja võib olla mõistlik ja ei pruugi olla mõistlik. Üks asi on rääkida nii akadeemiliselt, kui sellest, mis toimub Iisraelis pärast parlamendivalimisi, siis kui valitsus kokku pannakse, et akadeemiliselt arutleda. Aga siin on tegemist ju esiteks kümnete tuhandete inimestega, siin on tegemist organisatsioonis tuhandete, tuhandete inimestega, kes peavad ähmase kommunikatsiooniga otsuseid langetama. Kusjuures neid kommunikatsiooniallikaid on mitu, nad konkureerivad omavahel. Nendes asjades tuleb luua selgus. See selgus on tegelikult lahendustee operatiivsemaks kriisist väljumiseks ja selle kriisi haldamiseks.