EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud kolleegid! Peab tunnistama, et see probleem ei ole alguse saanud eelmisel talvel ega sellel talvel, vaid see probleem hakkas tekkima juba kümme aastat tagasi. Minu hea kolleeg Valeri Korb on seda mitu korda siin saalis ka tõstatanud. Aga kahjuks või õnneks me alles nüüd kuuleme, et nii õiguskantsler on sellega tegelnud kui ka ministri juures on moodustatud töörühm ja vähemalt tellitakse uuring. Võib-olla annab see uuring ka päris mitu vastust, mida teha kriisiolukorras. Aga vastab tõele, et see on kompleksne probleem ja siin peabki vaatama päris mitut seadust. Minu arvates tuleb vaadata kaugkütteseadust, kindlasti korteriomandiseadust ja korteriühistuseadust ning võlaõigusseadust. Ma oma küsimuses ka rõhutasin, et pole aru saada, mispärast ainult korteriühistu peab olema see, kes vastutab võlglaste eest ja nõuab võlgnikelt seda võlga sisse, ja miks me ei räägi sellest, et on olemas see firma, kes saab kasu ja kes on tunduvalt võimekam kui see vaene MTÜ, korteriühistu, kust pooled elanikest on kas Venemaale kolinud või Soome tööle läinud ega maksagi arveid. Miks just see kasusaaja ei võiks olla võlgade sissenõudja? Varem see süsteem töötas, see seadus muudeti ära ja nüüd oleme olukorras, kus vaene MTÜ, mille eesmärk on hallata ja hooldada korteriühistu mõttelisi osi, tegeleb hoopis selliste globaalsete asjadega, mis puudutavad iga elaniku rahakotti. Asja teine külg on see, et MTÜ-l on kohtusse minna ülikeeruline. Kui me vaatame Ida-Virumaa vaatevinklist, siis näeme, et igas kortermajas on päris mitu korterit Venemaa kodanike omandis. Kohtla-Järvel oli ka selline juhtum, et mindi küll kohtusse, aga hagi ei võetud menetlusse, kuna see puudutas kolmanda riigi kodanikku. Kohtus öeldigi, et tuleb minna, ma ei tea, Kaliningradi või Peterburi, otsida see inimene üles ja nõuda läbi Venemaa kohtu seda võlga tagasi. Minu meelest on see täiesti jabur olukord. Kindlasti ei ole MTÜ võimeline sellega hakkama saama. Peale selle tasub mainida seda, et nagu te mäletate, on m
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Hea ettekandja! Minu küsimus on ka natuke selle sööda- ja seemnevilja kohta. Kui me teeme otsuse, siis peab olema ka teadmine, mis saab edasi. Ma väga loodan, et sellist situatsiooni meil mitte kunagi ei tule, aga kas te arutasite ka seda, mis saab siis, kui tõesti tekib selline olukord? Ma saan aru, et peredel on seitsme päeva toiduvaru. Maal on nagunii väga vähe inimesi, tolleks ajaks võib-olla neid enam ei olegi seal eriti. Aga mis siis seitsme päeva pärast nendega saab, kui seemnevilja ei ole, uut saaki ei tule? Söödaviljaga on niimoodi, et kui see rekvireeritakse, siis loomad tuleb kas tappa või lähevad metsa, kui suvi on. Aga kas te arutasite ka seda, mis siis saab, kui tekib selline situatsioon? Kuidas siis käitutakse? Mis nendest inimestest saab, mis üldse ka linnainimestest saab?
Head kolleegid! Kõigepealt tervitan ka mina teid esimesel sügisistungjärgu päeval. Loodan, et see istungjärk tuleb poliitiliselt terav, kuid rahvale igatepidi kasulik. Aga nüüd tahaksin võtta härjal sarvist ja anda üle arupärimine lugupeetud keskkonnaministrile Keit Pentus-Rosimannusele. Mure on seotud metallivargustega, õigemini, nende kokkuostupunktide ebaseadusliku tegevusega, kes varastatud metalliga hangeldavad. Mõni päev tagasi alustas ka "Pealtnägija" oma hooaega muret tekitava saatelõiguga, mis, nagu ma aru sain, jätkub ka sel nädalal. Seal kirjeldati metallivargusi meie riigi jaoks tegelikult ka strateegiliselt olulistelt objektidelt. Nagu me teame, on hiljuti hukka saanud seitse inimest, kes on kukkunud avatud kanalisatsioonikaevudesse, mille luugid olid maha müüdud. Nagu me teame, on kohustus metalli kokkuostu järele valvata Keskkonnaministeeriumi haldusalas tegutseval Keskkonnainspektsioonil. Seetõttu tahavadki meie fraktsiooni 16 liiget teada, kas saates esitatud asjaolud on Keskkonnaministeeriumile ja Keskkonnainspektsioonile uued või ei ole, mida on tehtud selleks, et seda probleemi vähendada ja kuidas üldse näeb välja kava selle probleemi likvideerimiseks Eesti ühiskonnas. Aitäh!
Aitäh! Ma saan öelda ainult oma isikliku arvamuse. Mina olen praegu ka sellel seisukohal, et me ei saa neid kokkuleppeid lihtsalt dekriminaliseerida ja öelda, et mingit muud sanktsiooni me asemele ei pane. Ma ei saa rääkida komisjoni nimel ega ka fraktsiooni nimel. Kindlasti me arutame seda veel. Kui me vaatame uut karistusseadustiku redaktsiooni, siis näeme, et kriminaalmenetluse puhul on juriidilise isiku rahalise kriminaalkaristuse ülempiir 16 miljonit eurot. Väärteo puhul on see piir uue versiooni järgi 400 000 eurot. Me ei saa sellest ülespoole minna. Me saame teoreetiliselt määrata karistuseks miljonite eurode suuruse trahvi, mis oleks muidugi efektiivsem kui näiteks üheaastane vangistus. Ettevõtte juhti üheks aastaks kinni panna ei ole ilmselt tark, aga mingi firma käest miljoneid eurosid riigieelarvesse saada oleks tark. Aga nagu ma ütlesin, me kindlasti arutame seda edasi. Aitäh sellele tähelepanu juhtimise eest! Kindlasti ei suhtu me sellesse kergemeelselt. Räägin nüüd oma isiklikust arvamusest, aga selle üle me arutlesime ka komisjonis. See lõige 1 on väga ähmane: "... konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevahelise kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse eest." Selle kohta võib öelda, et naised saunas rääkisid. Kui aastaid tagasi hakati hasardiga neid asju tegema, siis see ajas ettevõtjad segadusse ja halvas nende tööd. Näiteks selle lõike üle mina küll arutleksin. Aga lõikes 2 on ära toodud väga konkreetsed tunnused, mis on kriminaalkuritegu. Aitäh! Nagu ma ennist ütlesin, seda teemat ei jõudnud me arutada. Me jõudsime ära kuulata osapooled: Konkurentsiameti, ettevõtjad ja ministeeriumid. Aga selle üle, kuidas edasi minna – ma oma ettekandes ka seda ütlesin –, me soovime veel arutada. See ongi üks põhjus, miks me teeme ettepaneku teine lugemine katkestada. Me soovime arutada võimalikke tulevikuvariante. Sellepärast ei saa ma midagi rohkemat öelda. Aitäh! Ei olnud juttu. Kui hea küsija tähele pani, siis ta teab, et me ei jõudnu
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud komisjoni esimees! Üks küsimuse esitaja avaldas arvamust, et erakonnad ongi mittetulundusühingud, peaaegu seltsid, et me räägime erakondade puhul samalaadsetest ühendustest, nagu me arvame n-ö vabaühenduste hulka kuuluvat. Kas see regulatsioon, mis erakondi siiski teiste hulgast eristab, on juriidiliselt piisav, et öelda, et erakonnad ei ole tavalised mittetulundusühingud ega kuulu samasse ritta, või on sinu meelest õiguslikult tegemist siiski mittetulundusühingute ühe erivariandiga?
Aitäh, hea eesistuja! Hea ettekandja! Teadupärast uutel püstolitel kaitseriive ja selliseid asju ei ole. Praegune seadus näeb ette, et kandmisel ei tohi püstolil kuul rauas olla, kui püstol on kabuuris, kaenla all või traksides, siis kuul rauas olla ei tohi. Revolvrit teistmoodi kanda ei saa, kui tal on kuul nii ehk naa kogu aeg rauas. See erisus on seadusesse ka kirjutatud. Politseinikel ja ka kõikidel muudel inimestel ongi juhtunud palju õnnetusi. Näiteks ei ole Glock-tüüpi püstolitel näha, kas kuul on rauas või ei ole. Walther-tüüpi püstolitel on näha, et kuul on rauas, ja see on nagu ohuallikas. Inimene saab seda näha ilma püstolikelku liigutamata. Mille pärast te olite sellega päri ja mille pärast teie arvates jõustruktuurid olid sellega päri, et püstolit võib kanda kabuuris, kuul rauas? Kui väikene harjutus teha, siis see kuuli rauda tõmbamine ei võta rohkem aega kui 0,8 sekundit. Millest selline ettepanek ja millega te seda põhjendasite?
Ma võtaks siis ka topelt. Väga austatud, vähesed saali jäänud kuulajad! Ma algatuseks tsiteerin teile peaministrit novembrist 2012: "Täna käivitame me projekti, mille tulemuseks on esmakordselt see, et meie ümber tekib suur hulk inimesi, kes oskavad tähele panna algava dementsuse salakavalaid märke ja nendele inimestele tuge pakkuda. Meil on veel pikk tee minna, enne kui me sellest haigusest jagu saame, aga koos teie kõikidega saame me muuta väga paljude inimeste elu paremaks." Kahjuks ei öelnud seda mitte Eesti peaminister, vaid Briti tollane valitsusjuht David Cameron, kui ta kuulutas välja dementsuse sõprade algatuse, mille eesmärk oli koolitada üle kogu maa miljon inimest, kes oskaksid igapäevaelus märgata ja abistada dementsusega inimesi oma kodulähedastes kogukondades, tänaval, poes või töö juures. Kui kanda see üks miljon üle väikese Eesti rahvaarvu peale, siis selgub, et kui meil oleks olnud selline projekt, siis oleks meil tänaseks päevaks välja koolitatud 16 000 dementsuse sõpra. Kui meil oleksid maakonnad, siis oleks iga maakonna kohta 1000 inimest, kes oskaks seda tööd edasi viia ja teadmisi levitada. Pool aastat varem oli Cameron esitanud oma kuulsa üleriigilise dementsusega võitlemise üleskutse, mille juurde kuulus põhjalikult väljatöötatud plaan, eelarve ja eri sektoreid hõlmav tegevuskava. Järgmisena võeti ette dementsussõbralike kogukondade liikumine. Neid on tänaseks Inglismaal 225. Eile vaatasin värsked numbrid üle: kolmveerand aastat tagasi oli neid pisut üle 100. London on teatanud, et pürib saama aastaks 2020 maailma suurimaks dementsussõbralikuks linnaks ja esimeseks pealinnaks selles klubis. Miks ma räägin Suurbritanniast? Tegelikult ei ole ka seal õnn mitte kõikide inimeste õuel. Ajakirjanduses ilmub seal pidevalt lugusid sellest, kuidas tervishoiul ei ole piisavalt rahastust, kuidas inimesed jäävad hätta, nii need, kes vajavad hooldust, kui ka need, kes vajavad haiglaravi. Aga ma tõin selle näite selleks, et öelda: ühiskonnas vahel ei juhtu
Aitäh! Mul on komisjoni ettekandjale üks küsimus. Te olete siin mitu korda rõhutanud, et komisjoni ettekandjana piirdute te selle eelnõu aruteluga või sellega, mida komisjonis räägiti. Samas nentisite ka seda, et komisjoni liikmed puudutasid selle eelnõu arutelul tööjõupuuduse teemat laiemalt. Teil oli üks väga huvitav lause, te ütlesite, et koalitsiooni- ja opositsiooniliikmetel oli väga palju sarnaseid seisukohti. Kas te palun peegeldaksite kas või kahe näitega, millised need sarnased seisukohad olid?
Head kolleegid! Austatud esimees! See eelnõu on viimastel nädalatel olnud nii meie kui ka avalikkuse tähelepanu keskmes, seda nii vormilistel kui ka sisulistel põhjustel. Kahjuks pean tõdema, et maksumuudatuste menetlemisel on kujunenud välja küllaltki kehv traditsioon: suurt hulka seadusi menetletakse üheskoos ja kiiresti. Nõnda oli see möödunud suvel ja kahjuks on see nii ka täna. Muudatuste aluseks olev koalitsioonileping sõlmiti vaid kuu aja eest, see tingib tõepoolest mõne muudatuse menetlemise kiire tempo. Demokraatlikus riigis on parlamendis esindatud erakondadel õigus leppida kokku uue valitsuse moodustamises ning igal valitsusel peab olema seaduste piires võimalus oma poliitikat ellu viia. Järgmise aasta riigieelarve 9,5 miljardi euro suurusest mahust puudutavad selle eelnõu muudatused ligikaudu 1% ehk 0,1 miljardit eurot. Selle eelnõu raames me tahame teoks teha maksuvaba tulu reformi ehk hüppeliselt suurendada madalat ja keskmist palka teenivate inimeste maksuvaba tulu. See reform vähendab just madalat ja keskmist palka saavate inimeste maksukoormust, kes on Eestis teiste riikidega võrreldes liiga kõrgelt maksustatud ning kellel on keeruline toime tulla ja konkurentsis püsida. Maksuvaba tulu tõstmine 500 eurole (silmas peetakse kuni keskmist palka teenivaid inimesi) soosib seda, et tööd tegevad inimesed tuleksid oma palgaga toime ega peaks sõltuma riigi toetustest. See meede puudutab 86% ehk umbes 500 000 töötavat inimest. Seetõttu soovime ka tööturuteenuste ja -toetuste seaduses olevad madalapalgaliste tulumaksutagastuse sisulised sätted tühistada, nõnda et 2017. aastal saaksid madalapalgalised 2016. aasta eest maksutagastuse ning 2018. aastast rakenduks juba uus, täies mahus maksureform. Maksuvaba tulu suurendamine vähendab madala ja keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormust suuremas mahus, kui vähendaks tööjõumakse sotsiaalmaksu langetamine 0,5%. Seetõttu on ettepanek jätta sotsiaalmaksu määr samale tasemele, kus see on praegu. Seega jääks ära sots
Hea juhataja! Hea ettekandja! Kõigepealt pean ma tõdema, et alkoholiaktsiis ei mõjuta minu perekonna eelarvet kuidagiviisi. Aga teistpidi pean ka tõdema, et see, mida on läbi aastate aktsiisitõusuga tehtud, ei ole olnud õige. Aga, Aivar, sa oled ise ka rahandusminister olnud. Minul tekib kogu aeg ainult üks küsimus. Kui me vaatame etanoolisisaldust ühe mahuprotsendi kohta hektoliitris, siis miks alkoholi eri liikidel on aktsiisinumber niivõrd erinev? Aastaid pandi seda aktsiisi kangele alkoholile otsa, eri valitsuste ajal, eks, nüüd on lahjema alkoholi aktsiisi tõstetud päris tugevalt, mis on tekitanud ühe metsaraja asemel neljarealise tee Valga poole. Miks ei võiks alkoholil olla võrdne aktsiisinõue, sõltuvalt alkoholisisaldusest?
Lugupeetud eesistuja! Head rahvasaadikud! Me oleme õigustatult uhked Eesti kui mereriigi staatuse üle. Aga samal ajal teame, et ega selline staatus ei ole jumalast antud ega igikestev, vaid selle eest tuleb pidevalt seista. Sellepärast on tore, et Riigikogu liikmed Aivar Riisalu, Arto Aas, Deniss Boroditš, Inara Luigas, Kalev Lillo, Kalle Laanet, Lauri Laasi, Lauri Luik, Lembit Kaljuvee, Olga Sõtnik, Peeter Laurson, Rainer Vakra, Rannar Vassiljev, Remo Holsmer, Valeri Korb ja Vladimir Velman on algatanud meresõiduohutuse seaduse täiendamise seaduse eelnõu 646. Muidugi, see on väike panus meresõiduohutuse tagamisse meie meredel, aga see annab võimaluse rääkida siit Riigikogu kõnepuldist laiemalt Eesti kui mereriigi staatusest ja selle arendamise võimalustest, sh sellest, kuidas tagada Eesti mereruumis liiklus- ja sõiduohutus. Head kolleegid! See ettepanek, mis täna laual on, puudutab ühte pisikest küsimust, mille kohta, ma loodan, me suudame tänase debati käigus kujundada ühise ja toetava arvamuse. Samal ajal arvan, et see annab meile võimaluse käsitleda ka Eesti kui mereriigi staatust veidi laiemalt. Ma arvan, et me ei saa olla rahul olukorraga, kus Eesti lipp ei lehvi isegi lähimeredel sellel määral, mida Eesti kui mereriigi staatus vääriks. Võib-olla peaksime ka selle seaduseelnõu arutamise raames mõtlema selle üle, mida me seadusandjatena võiksime teha või isegi peaksime tegema selleks, et luua tingimused Eesti kui mereriigi lipu lehvimiseks mitte ainult Balti merel, vaid ka laiemalt. Võib-olla lisaks sellele sammule, mille me oleme praeguse seaduse raamides astunud, et lihtsustada bürokraatlikke barjääre meresõiduvaldkonnas, võiksime astuda pikema sammu ja mõelda sellele, mida me võiksime teha konstruktiivselt ja proaktiivselt Eesti kui mereriigi staatuse tugevdamiseks. Me peaksime mõtlema, kuidas luua tingimusi selleks, et Eesti lipu alla võiksid tulla ettevõtjad, kes näevad Eestis kui regionaalses keskuses oma äri edendamiseks lisavõimalusi ja seda sellises ko
Paluks üks minut juurde või poolteist. Austatud juhataja! Austatud minister! No Euroopa Liidu pagulaspoliitikat on teatavasti jõuliselt varjutanud või, võib öelda, isegi jõuliselt on seda kujundanud selline vasakliberaalne ideoloogia, mille esmaseks eesmärgiks paistab olevat rahvusriikide nõrgestamine. Ja see ideoloogia on lubanud, ma toonitan siin, erinevalt nendest praegustest Ukraina põgenikest – toonitan veel kord: erinevalt praegustest Ukraina põgenikest – pagulastena või vähemalt pagulasstaatuse taotlejana käsitleda ka isikuid, keda ilmselgelt nende kodumaal oht ei ähvarda ja keda võib pigem pidada seiklejateks või siis majandusmigrantideks. See Euroopa Liidu pagulaspoliitika on toonud kaasa kurva tulemuse, et tegelikult aidatud ei ole abivajajaid, pole aidatud ka neid riike, kust rändajad pärit on, ja need riigid, kuhu nad on asunud, on võtnud asjatu koorma. Väga hästi illustreerib seda olukorda eelmise aasta septembris ilmutatud Euroopa Kontrollikoja eriraport. See ei ole mingi paremäärmuslaste väljamõeldis, vaid see on Euroopa Kontrollikoja eriraport. Selgub, et see tagasisaatmissüsteem Euroopa Liidus on täiesti ebaefektiivne, võiks öelda, isegi karikatuurne. Ja nagu selles eriraportis on märgitud, stimuleerib selle ebatõhusus ebaseaduslikku rännet. Alates 2008. aastast on keskmiselt 500 000 välismaalasele aastas antud korraldus Euroopa Liidust lahkuda, kuna nad olid liitu saabunud või viibisid seal loata. Siiski on ainult kolmandik neist tegelikult kolmandasse riiki naasnud ja väljaspool Euroopa mandrit on tegelikult tagasisaatmise määr vähem kui 20%. Niisiis, 20% tähendab, et ainult iga viies Euroopa-välisest riigist pärit isik, kes on saanud korralduse Euroopa Liidust lahkuda, teeb seda tegelikult. Ülejäänud jäid ebaseaduslikult Euroopa Liitu. Ja ilmselt me kujutame ette, mida siin illegaalid võivad korda saata. Paraku nende hulgas on neid – oleks raske uskuda, et nende hulgas ei ole neid –, kes võeti rändekava ja Euroopa Komisjoni üleskutse alusel Eesti
Auväärt esimees! Kolleegid! Majanduskomisjon arutas seda teemat oma esmaspäeva, k.a 13. novembri istungil. Päevakorras oli ühistranspordiseaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu 509 arutelu esimesele lugemisele saatmiseks. Sisuülevaate andis meile kõigepealt Kalle Laanet, samas kui koosolekut juhatas Sven Sester ja protokollis Henrik Mägi. Koosolekust võtsid osa Deniss Boroditš, Erki Savisaar, Jaanus Marrandi, Kristen Michal, Märt Sults, Raivo Põldaru, Tarmo Kruusimäe ning nõunik-sekretariaadijuhataja Kaido Rosin, nõunik Marin Daniel ja nõunik Piia Schults. Puudus Toomas Kivimägi. Kutsutud olid eelnõu algataja esindaja Kalle Laanet, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi teede- ja raudteeosakonna juhataja Ain Tatter ning lennundus- ja merendusosakonna merendustalituse juhataja Katrin Andre. Eelnõu arutelu juhatas sisse Kalle. Sissejuhatus oli selline. Eelnõu näeb ette suursaarte (Saaremaa, Muhumaa, Hiiumaa) kohalikele omavalitsustele võimaluse korraldada parvlaeva- ja lennuliiklust Eesti mandri ja saarte vahel. Omavalitsusorgan saaks õiguse kinnitada või volitada ametiasutust kinnitama parvlaeva- ja lennuliikluse sõiduplaanid. Kinnitada – kõik on sihukeses väga konkreetses kõneviisis. Kõik tegevused toimuksid koostöös teiste omavalitsustega ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga. Eelnõu algatati seoses haldusreformiga, mille käigus kaotatakse maavalitsused, kes senini pidid esindama kohalike elanike huve parvlaeva- ja lennuliikluse korraldamises. Oluline on tagada saarte elanikele võimalus kaasa rääkida laeva- ja lennuliiklust puudutavates küsimustes. Hangete tegemine jääks eelnõu kohaselt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi pädevusse ning rahalisi kohustusi seadusmuudatusega ei kaasneks. Saaremaa vald on avaldanud eelnõule toetust (vt lisa 1) ning Hiiumaa vald arutab küsimust 16. novembril toimuval vallavolikogu istungil. Selline oli sissejuhatav osa. Siis toimus – ma ei ütleks, et tuline, aga põhimõtteliselt
Tervist ja aitäh sõna andmast! Hea ettekandja! Kas sa võiksid meid valgustada, mis Reformierakonna fraktsioonil on plaanis sellel hääletusel teha? Kas te olete omavahel kokku leppinud, kuidas te käitute, ja kas sa võiksid ka selgitada, miks? Me ju saame aru, et praeguste energiahindade puhul tõusetub kogu see taastuvenergiatemaatika teatavasse valgusesse. Me oleme näinud, kuidas need, kes on taastuvenergia suhtes üldiselt skeptiliselt või lausa vaenulikult meelestatud, kasutavad olukorda ära selle jaoks, et öelda, et taastuvenergia tuleb kõik aknast välja visata ja põrutada rõõmsalt korstnast fossiilsete kütuste suitsu välja ajades edasi. Üldiselt on <PARTY> siiamaani pigem püüdnud hoida sellist taastuvenergiasõbralikku joont. Teie erakonna esimees on alati väitnud, et ta seda toetab. Kas te olete jätkuvalt selle meelsusega?
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Enamikus teie loetletud riikides kuulatakse volinikukandidaat ära parlamendikomisjonis ja vaid ühes Euroopa Liidu riigis, Leedus, tõepoolest hääletatakse kandidaadi sobivuse üle parlamendis. Rohkem selliseid riike ei ole. Aga minu küsimus on, kuidas teie lahendaksite konflikti rahvusparlamendi ja Euroopa Parlamendi vahel juhul, kui rahvusparlament toetab ühel häälel oma volinikukandidaati, aga Euroopa Parlament lükkab selle tagasi. Kuidas te lahendaksite konflikti kandidaati toetava rahvusparlamendi ja Euroopa Komisjoni presidendi vahel, kes võib ainuisikuliselt selle kandidaadi tagasi lükata?
Lugupeetud Riigikogu istungi juhataja! Head kolleegid! Külalised! Ma tänan välisminister Urmas Paeti Vabariigi Valitsuse ülevaatliku ettekande eest, mis on väga heaks aluseks meie tänasele traditsioonilisele välispoliitika debatile siin Riigikogu täiskogu istungil. "Maailm vaevleb selle käes, et igaüks teda muutma kipub. Maailma muutmine on agressioon. Mina tahan ainult ennast muuta. Kui kellelegi meeldib, mis ma teinud olen, siis on sellest juba küll." Nii on öelnud ehk üks kuulsaimaid eestlasi tänapäeval, helilooja Arvo Pärt. Need sõnad on minu arvates väga heaks sissejuhatavaks motoks sellele, kuidas meie siit Eestist suurt muutuvat maailma näha võiksime. Viimati pidasime välispoliitilist arutelu siin saalis aasta eest, vahetult enne parlamendi käesoleva koosseisu valimisi. Peab tunnistama, et viimased kaksteist kuud on maailmas olnud väga dünaamilised ning terve rida olulisi rahvusvahelisi sündmusi – olgu nendeks siis araabia kevad, pingete kasv Lähis-Idas, Euroopa võlakriis või Venemaa valge protestiliikumine – viitavad paratamatult suurematele hoovustele maailma jõujoonte muutumises. Õigupoolest said suured muutused alguse juba üsna palju varem. Ühed peavad selleks alguseks Berliini müüri langemist ja Nõukogude impeeriumi lagunemist, teised terrorismivastase sõja algust ning kolmandad investeerimispanga Lehman Brothers krahhi.Kuid sõltumata daatumitest on selge, et tehnoloogilise superrevolutsiooni pöörase kiiruse täiendaval tõukel teeb globaalsüsteem praegu läbi suurimat murrangut pärast Teist maailmasõda. 2008. aastal vallandunud ja eeskätt läänemaailma raputanud finantskriis tõi globaalpoliitika pealavale 20 suurima majanduse esindajad – 19 riiki pluss Euroopa Liidu. Läänemaailma tööstusriikide eksklusiivklubi G7 on hakanud taanduma G20 ees, kus üha kasvavat rolli mängivad Hiina, India, Lõuna-Korea, Jaapan, Brasiilia, Türgi, Saudi Araabia ja teised uued mõjukeskused. Pole üleliigne lisada, et G20 ühendab endas 80% maailma majandusest ja kaks kolmandikku ela
Aitäh sõna andmast! Lugupeetud õiguskantsler! Kas te selgitaksite natukene lahti olukorda, kus me selle eriolukorra ajal viibisime, kui tuli korraldus, et tavapärast regulaarset arstiabi enam inimestele ei anta, sest haiglad tuli hoida nende inimeste jaoks, kes on ilmselt koroonasse haigestunud? Kuidas oleks tulevikus sellist olukorda korrektne lahendada? Kas võib ette kujutada, et mingil hetkel me jõuame olukorda – me ei jõudnud sellesse, see oli ettevaatusabinõu, mida ei läinud tegelikult tarvis ja mille mõistlikkus on tõlgendamise küsimus –, kus on täiesti adekvaatne öelda, et nüüd enam muud meditsiinilist abi ei saa, vaid me tegeleme ainult selle konkreetse tervisekriisiga?
Proua juhataja! Head kolleegid! See arupärimine, millel on seitsme rahvasaadiku allkiri ja mis puudutab ühte maamüügitehingut, sai proua keskkonnaministrile üle antud 15. märtsil. Nimelt võis 13. jaanuari Eesti Päevalehest lugeda, et ärimees Jüri Pärnikule kuulus ligi 5000 m2 suurune maatükk magusas kohas – Tallinnas Lükatil aadressil Kose tee 31a. Ärimees Jüri Pärnik soovis kasutada krunti n-ö vahetusrahana riigimaa oksjonitel. Maa-amet lasi sama maad hinnata Arco Varal ja Arco Vara eksperdid leidsid, et krunt maksab natuke üle 150 000 euro. Jüri Pärnik polnud madalama hinnaga nõus ning kutsus appi teised kinnisvarahindajad. Domus Kinnisvara pakkus hinnaks 293 000 eurot ja Tõnisson Kinnisvarakonsultant koguni 340 000 eurot. Seega erinesid Maa-ameti ja omaniku ülesandel töötanud ekspertide arvamused rohkem kui kaks korda. Maa-amet kutsus hindajad kokku, et olukorras selgust saada. Selgus, et maa hindamisel on suuri metoodilisi erinevusi. Tõnisson Kinnisvarakonsultant polnud arvestanud Pirita jõe ehituskeeluvööndi ega teisi seaduslikke kitsendusi. Domuse asjatundjad ei pannud seevastu tähele merevaadet. Arco Vara kahtlustas, et kolleegid on kasutanud hinna arvutamisel sobimatuid võrdlustehinguid. Maa-amet palus vead parandada ja esitada uued eksperdihinnangud. Nüüd tõusis maa hind Arco Varal 214 000 eurole, Tõnissonil langes aga 315 000 eurole. Maaomanikku esindav advokaat Triin Raudsepp heitis Maa-ameti juhile Raivo Vallnerile ette kinnistu väärtuse näitamist tegelikkusest väiksemana. Lõpuks tõi maaomanik neljanda eksperdihinnangu: Simus Kinnisvara pakkus kinnistu hinnaks 269 000 eurot. Maa-amet küll nurises selle kallal, et Simus Kinnisvara ei järginud hindamisel varem kokkulepitud põhimõtteid, kuid keskkonnaminister tunnistas Simuse ekspertiisi ikkagi kõige pädevamaks. Meie küsimuste põhiline tuum ongi vahest selles, miks eelistati riigi tellitud kinnisvaraekspertiisile eraomaniku tellitud ekspertiisi ja vastavalt sellele ka tehing sõlmiti. Aitäh!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea ettekandja! Kliimaneutraalsuse saavutamine aastaks 2035 on suuremal määral seotud nii transpordi kui ka tööstuse elektrifitseerimise tempoga, mis pigem viitab elektrienergia tarbimise kasvule nii Eestis kui Euroopa Liidus tervikuna. Lähiajal suletakse Euroopa Liidus terve rida juhitavaid elektrienergia tootmisüksusi, aastal 2025 me seome ennast lahti Venemaa elektrivõrgust ning viimane talv näitas, et nn rohelised lahendused ei ole piisavad tipukoormuse katmiseks ebasoodsate ilmatingimuste korral. Lisaks on eelmise ettekandja viidatud Eleringi ülevaates aastani 2030 tegelikult varustuskindluse mõistes kõrge riskiga kohti ja kuna ma ei jõudnud küsida härra Vasseri käest, küsin nüüd teilt. Millise juhitava elektrienergia allika abil teie arvates tagatakse elektrienergia varustuskindlus Eestis 2035. aastal tingimustes, kus Euroopa Liidu turul on pigem elektrienergia defitsiit kui profitsiit?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Eesti Vabariigi Valitsus algatas eelnõu käesoleva aasta 4. aprillil. Riigikaitsekomisjon arutas Politsei- ja Piirivalveameti laevastike ühendamist esimest korda samal päeval, 4. aprilli istungil, kus täidesaatva riigivõimu esindajatena osalesid Kaitseministeeriumi õigusosakonna juhataja Margit Gross, laevastike ühendamise töörühma esimees, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse hangete osakonna juhataja Asko Kivinuk, mereväe ülema asetäitja mereväekapten Johan-Elias Seljamaa ning Politsei- ja Piirivalveameti valmisoleku ja reageerimise büroo juht Mait Siigur. Komisjoni liikmed toetasid oma istungil käimasolevat protsessi laevastike ühendamiseks. Eelnõuga luuakse õiguslikud alused Politsei- ja Piirivalveameti laevade üleandmiseks Kaitseväe koosseisu alates 1. jaanuarist 2023. Muudatuse kohaselt hakkab Kaitsevägi vastutama mereolukorrateadlikkuse loomise, merepiiri valvamise ning merereostuse avastamise ja likvideerimise eest Eesti merealal. Samuti asub Kaitsevägi vastutama mereseire eest, sealhulgas asub haldama ja käitama mereseiresüsteemi, tagades muu hulgas teenuse kättesaadavuse ka riigisisestele partneritele, näiteks Politsei- ja Piirivalveamet ja Transpordiamet. Kuigi merepääste jääb jätkuvalt Politsei- ja Piirivalveameti juhtimisülesandeks, osaleb Kaitsevägi merel otsingu- ja päästetöödel. Lisaks hakkab Kaitsevägi teostama riiklikku järelevalvet, osutama mereabiteenust, lahendama hädaolukordi merel ning osutama ametiabi teistele asutustele, viimast eelkõige navigatsioonivälisel ajal. Merepiiri valvamiseks ning meresõiduohutuse tagamiseks antakse Kaitseväele korrakaitselised volitused ja vahetu sunni kasutamise õigus. Korrakaitselised volitused esmaste toimingute tegemiseks antakse Kaitseväele ka inimese elu ja tervist ähvardava ohu korral sekkumiseks väikesaartel ja merealal. Reformi eesmärk on parandada Eesti merealal olukorrateadlikkust ja reageerimisvõimet, sealhulgas tagada Eesti iseseisev kaitsevõime ning eeldused liitlaste
Austatud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Kannan ette selle eelnõu arutelu Riigikogu õiguskomisjonis. Komisjoni istung toimus esmaspäeval, 12. jaanuaril. Sellest võtsid osa komisjoni liikmed Marko Pomerants, Igor Gräzin, Kalle Jents, Jüri Morozov ja Kalle Laanet. Sellel korral puudusid Ken-Marti Vaher, Peeter Võsa ja Valdo Randpere. Kuidas? Ahaa! Neeme Suur lausa juhatas istungit. Just! Politsei ja piirivalve seaduse ning päästeteenistuse seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 810 selgitamiseks olid kohale kutsutud siseminister Hanno Pevkur, siseministri nõunik Madis Timpson, Siseministeeriumi personalipoliitika osakonna õigusnõunik Svetlana Meister, korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna õigusnõunik Marju Aibast ning sisejulgeolekupoliitika osakonna õigusnõunik Eero Svarval. Siseminister Hanno Pevkur tutvustas komisjonile politsei ja piirivalve seaduse ning päästeteenistuse seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga kavandatavaid muudatusi. Istungil esitati ministrile täpsustavaid küsimusi päästeteenistujate töötasustamise ja töötasu arvestamise kohta. Minister vastas nendele küsimustele. Vastuseid kuulsite ministri suust äsja ka siin. Komisjon tegi järgmised menetlusotsused: võtta eelnõu täiskogu päevakorda täna, 21. jaanuaril, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, määrata ettekandjaks Jüri Morozov ning teha ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 26. jaanuar kell 13. Otsused olid konsensuslikud. Aitäh!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mina lõpetasin ülikooli 35 aastat tagasi. Vahepeal pole mul olnud võimalust kuulata nii üksikasjalikke ja pikki loenguid, sellepärast ei hakanud ma teie ettekannet kohe algusest peale konspekteerima. Seetõttu palun teil üle korrata, millised olid tähtsamad vaidlusküsimused komisjonis! Komisjonis töötavad asjatundjad ja ma ei usu, et teie töö oleks käinud lihtsalt käetõstmise meetodil. Kindlasti toimus väga viljakas diskussioon. Ma usun, et te saate meile kahe minuti jooksul loetleda just need kõige valusamad ja tähtsamad küsimused, mis komisjoni töös vajasid kõige rohkem diskuteerimist.
Lugupeetud aseesimees! Lugupeetud ettekandja, aitäh ettekande eest! Tahtsin esmalt küsida selle fenomeni kohta ja esitada küsimuse Eesti mahtude kohta Balti riikide kontekstis. Ma sain sellele tegelikult vastuse, aga küsin ikkagi. Need summad on tavainimesele astronoomilised. Ja üllatus-üllatus (kuigi ma pean tunnistama, et ma olen seda kuskilt lugenud või kuulnud), tavaloogika ütleks, et selles sõbralikus rivis oleksid ikkagi Eesti, Läti ja Leedu, aga ennäe imet, Leedu asemel justkui on Küpros. Kas sellele on mingit mõistuspärast seletust?
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Riigikogu keskkonnakomisjoni istung toimus teisipäeval, 22. märtsil käesoleval aastal. Esimese punktina oli Riigikogu otsuse "Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liikme tagasikutsumine ja uue liikme nimetamine" eelnõu esitamine. Eesti Keskerakonna fraktsioon on teinud 21. märtsil 2022 keskkonnakomisjonile ettepaneku algatada otsuse eelnõu, mille sisuks on ettepanek kutsuda tagasi Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogu liige Martin Repinski ja nimetada uueks liikmeks Tõnis Mölder. Tehti järgnevad menetluslikud otsused. [Esiteks,] teha ettepanek kutsuda Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogust tagasi Riigikogu liige Martin Repinski. Teiseks, teha ettepanek nimetada Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu uueks liikmeks Riigikogu liige Tõnis Mölder. Kolmandaks, esitada otsuse eelnõu täiskogule 23. märtsil 2022. aastal. Neljandaks, teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda ja viia läbi lõpphääletus täna, 5. aprillil 2022. aastal. Ja viiendaks, määrata juhtivkomisjoni esindajaks mind, Kaido Höövelsoni. Kõik otsused olid konsensuslikud. Eelnõu vastuvõtmiseks on vajalik poolthäälte enamus. Aitäh! Aitäh!
Komisjonis nii konkreetselt sellel teemal juttu ei olnud. Küll aga, ma loodan, ka komisjoni liige teab seda, et tegelikult Euroopa Liidus ei ole ühtset arusaama selles, kas neid elektroonilise side andmeid üldse peaks säilitama, rääkimata lubade regulatsioonist. Mõnes riigis, näiteks Prantsusmaal ja Saksamaal, on juba samasugune süsteem ja regulatsioon, mida me praegu selle eelnõuga tahame sisse viia, et prokuröri taotlusel annab nende kasutamiseks loa siiski kohus. Seetõttu me liigume nagu õiges suunas. Aga see küsimus, kas me peaksime teavitama, et meil võidakse neid andmeid koguda – ära tee kuritegu, ütlen mina selle peale, siis ei loe keegi sinu andmeid ega küsi neid kuskilt välja. Mina olen aru saanud, et tegelikult see oli ministeeriumi palve ja valitsus seda toetab. See eelnõu on valitsusest läbi käinud, aga meil on jäänud loetud istungid suvesessiooni lõpuni ja kui valitsus eelnõuga välja oleks tulnud, oleks seda aega veel kulunud. Õiguskomisjon sai selle ise kiiremini algatada ja oli lootus teha ära kolm lugemist. Miks sellega kiire on? Kiire on lihtsalt sellepärast, et Euroopa kohtu eelotsus on tunnistanud senise lubade andmise korra Euroopa õigusaktidega, st 2002. aasta direktiiviga ja ka Euroopa põhiõiguste harta mõningate artiklitega vastuolus [olevaks]. Kui praegu näiteks kriminaalmenetluse tarvis küsitakse vanal kujul sideettevõttelt neid andmeid, siis see võib osutuda seadusega vastuolus olevaks ja tegelikult advokaatidel on seda väga lihtne kohtus vaidlustada ja meie kuritegude, kriminaalkuritegude menetlemine veniks ja osutuks komplitseerituks. Sellepärast palus Justiitsministeerium õiguskomisjoni, kas võiks seda siiski kiiremas korras [menetleda]. Olgem ausad, komisjoni algatatud eelnõud on kiiremas korras menetletavad, sest valitsuse seisukohad on juba teada jne. See oli minu arvates see põhjus.
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne esimesele lugemisele esitamist 19. septembril. Istungil osales eelnõu algataja esindajana Kaitseministeeriumi õigus- ja haldusküsimuste asekantsler Taimar Peterkop. Eelnõu eesmärk on ajakohastada riigikaitsekavasid, nimetades sõjalise kaitse arengukava ümber riigikaitse arengukavaks. Teatavasti on sõjaline riigikaitse vaid üks riigikaitse olulisi osasid, tegelikult on riigikaitse oma olemuselt palju laiema tähendusega. Samuti täpsustatakse kaitseväe juhataja õigust sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid ning tunnistatakse kehtetuks rahuaja riigikaitse seaduse ja sõjaaja riigikaitse seaduse sätted, kus on viidatud Siseministeeriumi valitsemisala juba likvideeritud või ümberkorraldatud asutustele. Riigikaitsekomisjon otsustas oma korralisel istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada seaduseelnõu 78 esimeseks lugemiseks Riigikogu neljanda töönädala päevakorda 12. oktoobriks ning valis komisjoni nimel ettekandjaks siinkõneleja. Veel otsustas komisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada ning tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 99 lõikele 1 teha Riigikogu esimehele ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 24. oktoober kell 10.
Aitäh! On tõesti suur asi, et me jõuame tasemeõppega seotud kulutuste vabastamiseni erisoodustusmaksu alt. Aga ma tahtsin küsida formuleeringu "tööalane tasemekoolitus" kohta. Näiteks, ettevõte kujundab ennast ümber, ta teeb juba selleks ettevalmistusi, või kavatseb laiendada tegevusvaldkonda ja tal on vaja ettevaatavalt mõni inimene koolitada hoopis uue ala spetsialistiks, keda ettevõttel tulevikus tarvis läheb. Kas see maksuvabastus või maksusoodustus võtab arvesse seda, mida ettevõtja ise peab endale oluliseks, või võetakse arvesse registreeritud tegevusalad n-ö formaalselt ...
Kes kõige selle eest vastutab? Ausalt öeldes on mulle teinud kõige rohkem muret meie koalitsioonipartneri käitumine valitsuses. Me teame, et lahendamata küsimusi on tohutult palju, aga nende lahendamata küsimuste puhul oleks eelkõige Rahandusministeeriumilt ja rahandusminister Jürgen Ligilt oodanud kas või ühte konstruktiivset ettepanekut. Kas või ühtainust! Nende aastate jooksul ei kuulnud ma mitte ühtegi – peale soovi probleemi lahendamist edasi lükata ja probleemiga tegelejaid diskrediteerida. Head sõbrad! Kui me reformi ei tee, siis teeb reformi elu ise, ja see tulemus on siis palju karmim, kui oleks selle seaduse baasilt edasi minnes. Tänan tähelepanu eest!
Härra juhataja, lugupeetud proua minister ja austatud kolleegid! Esitan Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel arupärimise ettevõtlusminister Liisa Oviirile. Arupärimine käsitleb arengufondi jätkusuutlikkust. Nagu te kõik teate, on viimase poole aasta jooksul selline asutus nagu arengufond päris palju kirgi kütnud. Mitmed poliitilised ja mittepoliitilised jõud on arvamust avaldanud. Kes on leidnud, et seda organisatsiooni on vaja, kes aga, et seda ei ole vaja. Üldjuhul paistab, et selle organisatsiooni juhtimises on näha selget kriisi. See organisatsioon, mis loodi aastal 2007, mingi aeg rohkem või vähem edukalt oma eesmärke täitis, nimelt tegi ta majandusarengu seiret, tegeles riskiinvesteerimisega, suuremas osas riskiinvesteerimisega IT-sektorisse, ja täitis teisi ülesandeid. Mõned ülesanded sai ta sihilikult, mõned juhuslikult. Kord aastas on siin meie ees käinud ka arengufondi juhatuse esimees. Juba üle aasta on olnud ametis kohusetäitja. Me ei oska anda lõplikku hinnangut, mida arengufondiga ette võtta. Selleks et siin saalis oleks rohkem informatsiooni ja me saaksime teada ministeeriumi ja valitsuse arvamuse, kuidas nad näevad arengufondi tulevikku ja mis nende arvates võiks arengufondiga ette võtta, esitasime ministrile arupärimise. <PARTY> esitas viis küsimust. Loodame kuulda ka konstruktiivset diskussiooni. Aitäh!
Aitäh, austatud Riigikogu esimees! Austatud peaminister! Kui me vaatame statistikat, siis on selge, et Eesti põllumeeste toetused on mitu korda väiksemad kui paljude teiste Euroopa riikide põllumeeste toetused. Eurostati tabelist on näha, et Soomes on toetuse keskmine määr 900 eurot hektari kohta, Kreekas 700, Hollandis 650, Eestis aga alla 200 euro. Selge on, et see vähendab meie põllumajanduse konkurentsivõimet. Ma arvan, et Eesti seisukoht võiks olla, et kui Euroopa ei saa meile maksta niisama palju kui teistele, siis võiks teistele maksta vähem või näiteks üldse lõpetada põllumajanduse toetamise. Kas te olete minuga nõus?
Hea eesistuja! Head kolleegid! Kaks väikest kommentaari, et mitte lasta eksitusel levima hakata. Küsimus Saare-, Lääne- ja Hiiumaast ei ole korrektne selles mõttes, et Pärnumaa ja Läänemaa vahel tõesti toimus territooriumi väga suur nihkumine, aga rahvaarvult ei olnud see üleminek nii suur, valimisringkondade arv sel korral ju jääb samaks. Andres, sa tõid ise ühe asja välja ehk Ida-Viru ja Lääne-Viru, mida ei muudetud ei süsteemist ega millestki muust tulenevalt. Kui need kokku liita, on seal praegu 11 kandidaati ja isegi 2027. aastaks jääb Marko Pomerantsi arvutuste järgi kirja kümme, nii et see on täiesti normaalne ringkond. Küsimus on Harjumaas, Raplamaas ja Tallinnas. Tegelikult ongi kaks Eestit, nii nagu paraku on räägitud. Viimane asi. Sa mitu korda rõhutasid, et sulle mu vastused küsimustele ei meeldi. Täna on menetluses kodu- ja töökorra seadus. Tehke seal parandused, mis võimaldavad seda, et komisjoni ettekandja võib siin esineda ükskõik millega. Aitäh!
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Kuulanud ära kolleeg Valdo Randpere ettekande, lisan omalt poolt, et kui me arutatava teemaga tegelema hakkasime, siis ei olnud küll ühelgi tasandil teadmist sellest probleemist. Keegi ei osanud meile täpselt vastata, miks FIE-sid koheldakse erinevalt töölepingu alusel töötavatest isadest, kuigi nemad maksavad tõesti samamoodi sotsiaalmaksu ja on seega oma kohustused riigi ees täitnud. See väide, et me oleme koalitsioonileppest mingi lõigu välja võtnud, ei ole pädev. Probleem on tekkinud Eestimaa inimeste igapäevases elus, mitte ei ole otsitud koalitsioonilepingust ühte lõiku. Ma ei ole küll siin Riigikogu saalis väga pikalt istunud, kuid selle aja jooksul on mulle tunduma hakanud, et see on juba harjumuspärane praktika, et opositsiooni eelnõude puhul antakse selline kätteõpitud vastus: me kohe-kohe alustame suurt reformi, meil on kohe-kohe laual täpselt samasugune eelnõu ja kohe-kohe hakkame seda paremaks tegema. See on tegelikult väga tore. Nii nagu ka komisjonis oli arutelu sisu see, et kõik on iseenesest sisuliselt õige ja me peame leidma lahenduse, aga Keskerakonna esitatud eelnõu on liiga kitsas. Ma loen teile ette selle eelnõu, mille Keskerakonna fraktsioon esitas, alguse: "Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 154 lõike 1 alusel otsustab Riigikogu teha Vabariigi Valitsusele ettepaneku." Me teeme Vabariigi Valitsusele ettepaneku algatada seadusmuudatus, millega võimaldatakse ka füüsilisest isikust ettevõtjatel saada tasustatud isapuhkust, ning seeläbi lõpetada füüsilisest isikust ettevõtjate ebavõrdne kohtlemine, võrreldes teiste töötavate isadega. Ma tahan öelda, et me juhime tähelepanu, toome välja probleemi, mis on jäänud, võib-olla mitte pahatahtlikult, kahe silma vahele, ja anname võimaluse selle probleemiga tegeleda. Nii et palun mitte suhtuda sellesse kuidagi üleolevalt või naljatlevalt, sest tegelikult me räägime tuhandetest inimestest, kelle jaoks see teema on väga isiklik! Samas ma usun, et see on ka teatud tasa
Hea juhataja! Head kolleegid! Ma loodan saada hakkama ilma lisaajata, aga et ma võin hoogu minna, siis igaks juhuks ikka palun! Olgu muld Endel Eerole kerge, ma ütlen teile, sõbrad! See seadus, mida me täna muudame, võeti siin vastu 17 aastat tagasi. Riigikogu arutas seda 1998. aastal ja maikuus võeti see vastu. Aga nagu on selgunud, on sellest arusaamisega raskusi. Väga viisakalt öeldes saavad sellest aru väga vähesed. See tekitab eksiarvamusi ja võimaldab ka populistlikku poliitikat. Tegelikult antakse praegu ühele mõistele seaduse mõttes lihtsalt õige nimi, mis on väga õige tegu. Saksamaal on see nimi pensionipunkt, ka Inglismaal on pensionipunkt, olgu meil siis kindlustusosak. Teine asi, mida peab teadma iga Riigikogu liige, juhul kui ta pensionäride ette läheb. Kui meie pensionäri pension välja arvutatakse, siis see koosneb kahest osast. Üks on kõigile võrdne, ühesuurune, sõltumata sellest, mitu aastat inimene töötas, 15, 16 või 45 aastat, või kui suurt palka ta sai. Kunagi, kui see süsteem loodi, oli see kolmandik keskmisest pensionist. Teine osa sõltub inimese panusest ehk töötatud aastatest ja palgast. Kui me võrdleme alampalka ja keskmist palka, siis näeme, et vahe on kolmekordne, aga pensionide vahe on tänu sellele võrdsele osale kahekordne. Kui me tahame teha süsteemi veelgi n-ö solidaarsemaks, siis see võib olla debati koht. Välja on käidud üks idee. Ma palun, et kui <PARTY> eelnõudega välja tuleb, siis ta seletaks rahvale kahte asja, millest mina oma mõistusega aru ei saa. Te olete teinud ettepaneku, mille sisu on selles, et kõik inimesed, kelle palk oli vahemikus alampalgast keskmise palgani, hakkaksid saama ühesugust pensioni. Ma ei saa aru, miks need, kes kõrgemat palka said, hakkaksid saama kõrgemat pensioni. See on nagu kõrgemapalgaliste inimeste kaitse eelnõu. Selle sisu läheb vastupidiseks sellele, mida te tahate rääkida. Kui teie mõte on, et kõik, kes said alampalgast kuni keskmise palgani, saaksid ühesugust pensioni, siis vastake ka küsimusele,
Kindlasti ei olnud kellelgi mõtet prügikasti saata midagi. Vastupidi, ma usun, et mõte on selles, et asjaga tuleb ühes või teises vormis edasi minna. Prügikastist on asi kaugel, kindlasti mitte seda. Aga tohtritest, ma enne lugesin ka ette, kes kuidas hääletas. Mina hääletasin nii-öelda väljatõstmise poolt, doktor Aro hääletas poolt, doktor Vassiljev oli erapooletu. Nii on. Mehed ei suuda otsustada. Mina ei ole elus teinud seda, mida kästakse. Ma olen proovinud teha seda, mis vähemalt mulle tundub õige. Seda ma ütlen enda kohta. Ma ei tea, ma usun, et komisjoni liikmed samamoodi. Ja me keegi siin saalis kindlasti ei ole kummitempel. Tegelikult on otsustamine ju teie käes. See on komisjoni ettepanek, see ei ole käsk. Mina ütleks seda niimoodi.
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Kas sa oskad saalile öelda, kui suur tegelikult ühe lasteaiakoha maksumus omavalitsusele on? Kui suur summa see on? Ja milline protsent on lapsevanemal endal kanda? Lihtsa arvutuse järgi ei ole vaja mitte 40 miljonit, vaid 92 koma midagi miljonit, mis riik peaks oma eelarvest maksma. Võtaks need suhtarvud nüüd, mis tegelikult kinni makstakse ja kui palju lapsevanem maksab. Ja veel ma küsin, kas selle 10% puhul, kes ei vii lapsi lasteaeda, võiks see summa ikkagi nende kontole minna. Nad ju hoiavad riigi kulusid kokku.
Lugupeetud ettekandja! Asi läheb põnevaks ja lausa filosoofiliseks. Olen sealt puldist, kus te praegu olete, ükskord rääkinud sellest, et ma olen ühe oma filmi jaoks kasutanud ÜRO filmiarhiivi materjale, mis ei ole kunagi leidnud kasutamist lihtsalt sellepärast, et neid on praagiks peetud. Lennart Meri on väga kenasti öelnud, et kõige täpsema pildi ajastust saaks siis, kui võtta üks kuupmeeter prügi ilma sorteerimata. Samas me näeme, kuidas nii mõneski omavalitsuses protokollitakse küll, aga protokollitakse valikuliselt. Ma olen teinud ettepaneku protokollida ainult hääletatud otsused, mitte kõiki abimaterjale. Mis on teie isiklik arvamus, kas me oleme üldse võimelised sorteerima seda pärandit, mida me praegu toodame, ja kas kõik see, mida me paberi peale kirjutame või salvestame, on pärand?
Aitäh! <PARTY> ja Res Publica Liidu fraktsioonil on ettepanek päevakorda pisut muuta. Nimelt on kolmapäevases päevakorras kaks sellist punkti, nr 7 ja nr 8, mille puhul on veel väga palju küsimusi üles jäänud. Üks nendest eelnõudest on Vabariigi Valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse, tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 693 ja teine Vabariigi Valitsuse algatatud töövõimetoetuse seaduse eelnõu 678. Me mööname, et eelnõude eesmärk on hea ja õige, aga praegusel kujul need ilmselt ei ole veel menetlemiseks valmis. See nähtus ju ka eelmisel nädalal suures saalis toimunud arutelust. Meie ettepanek on seitsmes ja kaheksas päevakorrapunkt kolmapäevasest päevakorrast välja võtta.
Aitäh! Austatud esineja! Te ütlesite, et teile on paljud asjad arusaamatuks jäänud. Ma saan sellest aru, te oletegi liiga noor. Miks <PARTY> ei hakanud seda eelnõu toetama? Teil oli väga selge arusaam sellest, et me tahtsime lapsi toetada, aga hakata seda arutama eelarve raames, eelarvestrateegia raames, mitte pannes nagu hobused kapates ees minema. See ei ole riigimehelik. See on üks asi. Teine asi on see ja minu küsimus puudutab seda, et te väitsite oma ettekandes, et kõik komisjonis viibinud isikud said kaitsta oma muudatusettepanekuid. See ei ole tõsi, ei saanud! Ma istusin seal kaks tundi ja mitte keegi ei küsinud, kas ma soovin seda kaitsta või mitte. Ma tõusin lõpuks püsti ja ütlesin, et palun hääletada seda suures saalis, sest te lõpetasite koosoleku ära ja mina oma ettepanekuid kaitsta ei saanud. Nii et te ei rääkinud päris tõtt.
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Te ütlesite oma ettekandes, et meil tuleb senisest enam tähelepanu pöörata sellele, et nn roolijoodikud läheksid alkoholiravile. Peale selle soovite sellel aastal kasutusele võtta elektroonilised alkoholikontrolli seadmed. Me teame, et politsei teeb väga head tööd lähisuhtevägivalla tõrjumisel ja hoiab teraselt silma peal nendel peredel, kus on vägivalda olnud. Milliseid teenuseid riik pakub nendele inimestele, enamasti meestele, kes on kodus vägivaldsed? Kas võiks neile pakkuda – samamoodi nagu pakutakse ravi roolijoodikutele – viharavi ja miks mitte ka nende käitumist elektrooniliste seadmete abil kontrollida?
Suur aitäh, juhataja! Austatud professor Taagepera, erakordselt vaimu värskendav oli teie ettekannet kuulata. Mul on selline uskumus, et teie ideed ja ettepanekud on olnud läbi aastate meie riiki edasiviivaks jõuks. Minu küsimuse teema on sarnane kolleeg Herkeli teemaga. Ma küsiks nii, et mis asi see rahvareform täpsemalt teie meelest on. Kas on riike, mida võiks eeskujuks võtta, kus on selliseid asju tehtud? Kes võiks olla see, kes sõnastab selle selliselt, et need, kelle suhtes seda reformi võiks teha, selle ka heameelega vastu võtaksid? Sest eks inimesele ole omane luik-haug-ja-vähk-mentaliteet, nii et kui keegi midagi kuskil välja pakub, siis ilmtingimata on kohe 90% neid, kes leiavad, et see on üks erakordselt loll mõte. Kuidas viia läbi head rahvareformi ja mis see on?