EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud proua juhataja! Head kolleegid! Head ministrid! Minult ei tule viiendat ega kuuendat ega seitsmendat isiklikku kurb-tõsist näidet. Ma ei taha, et see tegelikult väga tõsine ja tähtis küsimus jääks õhku kerges naljatoonis. Elektrienergiaga varustamise küsimus on riigile ja igale inimesele ääretult tähtis. See on majandusküsimus, see on julgeolekuküsimus, see on eluküsimus. Meil on tõesti kulud elektrivõrkudele viimastel aastatel suurenenud ja see annab tunda ka igakuises elektritasus, kui me iga kilovati eest maksame. Ma olen sellest puldist rääkinud, et elektri tarbijahind koosneb kolmest osast. Esimene osa on kas elektri turuhind järgmisel aastal või kokkulepitud hind, teine on võrgutasu ja kolmas on riigimaksud. Täna me räägime sellest teisest osast, mis on Euroopas keskmiselt kolmandik elektri tarbijahinnast, aga Eestis on see juba üle kolmandiku. Eestis moodustab 36% või 37% tarbijahinnast võrkude eest makstav tasu ja viimasel ajal on see hinnakomponent kõige kiiremini kasvanud. Aga kas kvaliteet on paranenud? Ei ole. Kvaliteet ei ole paranenud, kuigi Eesti Energia teab rääkida, et katkestusajad on lühemad. Aga näiteid, et need lühemad ei ole, on väga palju. Mina ei mäleta, et 30 aasta jooksul, Nõukogude ajal ja Eesti esimese kümne taasiseseisvuse aasta jooksul oleks maakonnakeskused olnud ilma vooluta. Mitte mõne tunni, vaid nagu Valgas juhtus, peaaegu ööpäev ilma elektrita. Meil on tõsiseid murekohti, tõsiseid tehnilisi ja majanduslikke pretensioone Eesti Energiale. Nad peaksid seda raha, mis nad kulutavad elektrivõrkude renoveerimiseks, ümberehitamiseks, uuendamiseks, kulutama väga vastutustundlikult. Meil on näiteid, et seda ei tehta, ja neid näiteid on päris palju. Ma olen ka ministrile ühe korra soovitanud, et sõitke Audrusse, Pärnust välja. On ehitatud võrgud, mille eest me kõik siin Eestis maksame, aga neid võrke keegi ei kasuta. See on jälle üks näide, et me Eesti Energias ei tegele võrkudega nii hästi, kui vaja oleks – nende investeeringutega,
Austatud minister! Head kolleegid! Alustan sellest, et see arupärimine esitati 20. oktoobril. Täna on, jumal tänatud, juba 1. detsember. See on üks neid kohti, kus peab tõdema, et aeg muudab asju kiiremini, kui meie suudame küsimustes ette näha. Kuid kuna majandus- ja taristuminister on arvestanud nende küsimustega, mis meil siin kirjas on, siis ma olen kindel, et ta teeb ka oma vastustes korrektiive. Seepärast loen ma teile ette varem kirjapandu, vähemalt preambuli, mis viib meid tagasi oktoobri keskpaika, kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium väljastas info, et ministeeriumi korraldatud parvlaevaühenduse hankel liinil Rohuküla–Heltermaa ja Kuivastu–Virtsu tegid parima pakkumise AS-i Tallinna Sadam tütarfirmad TS Laevad OÜ ja TS Shipping OÜ. Hanke tulemusena pidi järgmise aasta 1. oktoobriks Saaremaa ja Hiiumaa liinidele jõudma neli uut parvlaeva, mõlemale liinile kaks. Paraku kestis selgus ja rahulolu vaid lühikest aega. Rahandusministeerium – nüüd on ametis uus rahandusminister – saatis 15. oktoobri õhtul teie juhitavale ministeeriumile otsuse projekti, milles leiab, et läbirääkimistega hange on õigustühine ning tuleks kehtetuks tunnistada. Rahandusministeerium on seisukohal, et hankemenetluse kehtetuks tunnistamine riigihangete seaduse § 108 lõike 2 alusel on põhjendatud, kuna hankija on kogu hankemenetluse vältel rikkunud riigihangete seadust, tehes riigihanget väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena, ilma et selleks oleks olnud seadusest tulenevat alust. Rahandusministeerium hindab, et Väinamere Liinid OÜ pakkumus polnud siiski olemuslikult hanketingimustest erinev, mistõttu ei oleks hankekomisjon pidanud seda tingimustele mittevastavaks tunnistama ega läbirääkimistega hanget alustama. Hea minister, meil oli teile neli küsimust. Nendest olulisim, aga mida sellel paberil ei ole, on see, mis seisus me nüüd oleme ja millised on perspektiivid lähiajaks. Aitäh! Suur aitäh! Enne küsimust ütlen, et meie mõtte kohaselt peaks see süsteem katma ka V
Aitäh! Lugupeetud komisjoni esimees! Mul ei ole mitte midagi Urmas Kruuse vastu, aga küsin lihtsalt enda harimiseks või parema arusaamise huvides, sest võib-olla jäi mul midagi kahe silma vahele. Meil on päevakorras kirjas, et ettekandja on Helmen Kütt. Aitäh! Lugupeetud istungi juhataja! Ma küsin siis teie käest. Kui meil on päevakorras kirjas üks minister, kes peaks tulema pulti, aga ta ei tule siia ja ka komisjoni esimees ei oska vastata, miks nii oli, siis äkki teie oskate seda selgitada? Kas see ettekanne oli üldse arvestatav, kui sellest muudatusest ei olnud enne teada antud?
Lugupeetud Riigikogu esimees! Armsad kolleegid! Menetletav seaduseelnõu on tähelepanuväärne peamiselt seetõttu, et ta võtab inimestelt ära õigusi, mis on neile värskelt seadusega antud. Meenutagem, et kooseluseadus, mida nüüd siis tühistada tahetakse, kehtib alates selle aasta 1. jaanuarist. Selle seadusega on, nagu öeldud, paljudele Eesti inimestele loodud teatud õigused ja õigustatud ootused. Nüüd tahetakse seda kõike ära võtta. Väga kena! Aga miks peatuda siin? Miks jääda sellel väidetavalt rahva enamuse poolt heaks kiidetud teel poolikute lahenduste juurde? Kui juba, siis juba. Mul on kolleegidele väike nimekiri regulatsioonidest ja õigustest, mis on Eesti inimestele antud vaid lömitavast soovist meeldida liberaalsele läänele. Äkki oleks mõistlik need tagurlikud regulatsioonid kooseluseaduse tühistamise tuules üle vaadata? Ehk on tõepoolest aeg naasta 1920. aastatesse, nagu siin saalis täna vihjati. Ja miks üldse peatuda 1920. aastates, kui tegelikult saab minna veelgi kaugemale. Mida siis üle vaadata? Aga palun! Naiste valimisõigus – see tuleks kaotada. Keelustada tuleks abordid. Surmanuhtlus tuleb taastada. Kas mäletate, kui vastu oli selle kehtestamisele rahvas? Eestis kohatult populaarseks muutunud selgeltnägijad ja nõiad tuleb kriminaliseerida ning näha neile ette maksimaalne karistus põletamise näol. Rokkmuusika tuleb keelustada, sest tegemist on muusikaga, mille on leiutanud, ütleme otse välja, pagulased. Keelustada tuleks saksofoni mängimine. Kes ei mäletaks kuulsat ütlust "täna mängid saksofoni, homme reedad kodumaa"? Seesuguste stalinistlike algatuste nimekiri on lõputu. Hakakem aga otsast minema, kallid kolleegid! 21. sajand on kahtlusteta üle hinnatud. Soovin Riigikogu liikmetele jõudu Eesti vanaks loomisel! Aitäh!
Austatud esimees! Head kolleegid! Ma kindlasti ei liialda, kui ütlen, et liikumine on terve ja õnneliku elu alus. Tervena elatud aastate arv on Eestis võrreldes 2009. aastaga vähenenud pea kahe aasta võrra. Just seetõttu on spordipoliitika oluline valdkond, mida ei tohiks kuidagi alahinnata. Spordipoliitikaga saame mõjutada inimeste liikumisharjumusi ja seeläbi ka nende tervist. Selleks et lastel tekiks juba noorena harjumus liikuda ja sporti teha, on meil vaja tublisid treenereid, kes suudaksid noori motiveerida. Pikalt kestnud treenerite tasustamata jätmine ja nende tasustamine stipendiumide vormis sai 2015. aasta alguses leevendust, kui toetama hakati viienda ja kõrgema kutsetasemega treenereid. Paraku jäid toetusest kõrvale kolmanda ja neljanda taseme treenerid. Ainult kõrgema kvalifikatsiooniga treenerite toetamist põhjendati järelkasvu tagamise vajadusega. Ometi soovivad ka madalama astme treenerid ära elada ning palka saada, ainult siis on võimalik üldse kõrgemale tasemele jõuda ja hoida alles motivatsiooni spordivaldkonna arendamisega tegelemiseks. Äärmiselt oluline on treenerite tasustamise ja sotsiaalsete garantiide küsimuse kõrval mitte ära unustada kohtunikke. Mõlemad elukutsed peavad olema toetatud. Kiiduväärt algatus on valitsuse tegevusprogrammis mainitud laste liikumisprogrammi väljatöötamine, mille eesmärk on suurendada laste kehalist aktiivsust. Mainin veel kord, et kolmandik Eesti elanikest ei tegele praegusel digitaalajastul üldse spordiga. See on äärmiselt kurb statistika. Laste liikumisprogrammi kaudu kehalise kasvatuse ümberkujundamine tänapäevaseks liikumisõpetuseks ja liikumist toetav koolimudel on suurepärane vahend, tagamaks laste ja noorte huvi spordi vastu ka tulevikus, mis omakorda aitab kaasa inimeste liikumisharjumuse suurendamisele. Eestis on probleemiks spordirajatiste ebaühtlane jaotus. Spordirajatiste olemasolu maapiirkondades ja nende rajatiste seisukorda tuleb eriti hoolikalt silmas pidada. Tähelepanu tuleb suunata mitmesuguste
Aitäh, austatud koosoleku juhataja! Hea minister! Eestis on ainus ühing, mis on ainult Eesti artistide ja autorite selja taga ning seisab eesti kultuuri eest, Eesti Autorite Ühing. Selle seaduseelnõuga antakse Justiitsministeeriumi osa ülesandeid autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste valdkonnas üle Patendiametile. Patendiametil puudub praegu selleks vastav know-how ja puuduvad ka inimesed. Planeeritud on kolm töökohta aastase kuluga 150 000 eurot. Minu küsimus: miks ei võiks sellega ka edaspidi tegelda Eesti Autorite Ühing?
Suur tänu! Austatud ettekandja! Mulle teeb tegelikult väga muret see, et valitsusel ei ole siiamaani töötatud välja meetmeid mikroettevõtete toetamiseks, aga need vajavad juba praeguses kriisis päris tugevat toetust. Teine muret tekitav asjaolu on see, mida me eelmise eelnõuga seoses arutasime, et valitsus soovib hakata juba stabiliseerimisreservi vahendeid kasutama. Meil oli majanduskomisjonis rahandusministri kuulamine ja ma küsisin tema käest sellise küsimuse: kui räägime rahalistest vahenditest, siis kui suur osa sellest lisaeelarvest on tegelikult seotud selle kriisiga ja kui palju ei ole? Ta vastas mulle. Ma küsin nüüd sama küsimuse ka teie käest, austatud Riigikogu rahanduskomisjoni esimees. Kui palju sellest lisaeelarvest, mida me praegu arutame, on tegelikult kriisiga seotud ja kui palju on selles lisaeelarves kriisiga mitteseotud elemente või osiseid? Kuidas te mulle vastate?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Nüüd, kui minust on saamas valija, kuulake mind, palun, tähelepanelikult! Sellel teemal, millest ma nüüd rääkima hakkan, on olnud selle aasta alguses veidikene juttu, aga kui mälu teritada, siis selgub, et eelmisel aastal oli sellest palju juttu. Nimelt sellest, et Riigikogu valimise printsiipe peaks ühtlustama nii, et valijatel oleks selge, keda valida ja kes saab valitud. Valituks peaks saama see, kes saab valimistel rohkem hääli. Loomulikult on vaja võrrelda ka ringkondade suurust, aga põhimõte peaks olema see, et kes saab rohkem hääli, sel on ka rohkem võimalusi Riigikogu liikmeks saada. Selline avatud nimekirjade printsiip töötab hästi valimisringkondades, paneme selle siis tööle ka üldnimekirjade puhul. Suvest peale on tundunud, nagu oleks selleteemaline täiesti iseseisev seaduseelnõu juba kaua aega menetluses olnud. Tõepoolest, suvel oli juttu ühest muudatusettepanekust, hiljem on juttu tehtud ka kompleksselt paljude muudatuste tegemisest. Kui suvel olid näiteks sotsid väga elevil, et see ei saa õige ettepanek olla, see on kindlasti tehtud ühe erakonna sisemistest huvidest lähtudes, siis nüüd on ka sotsid sama meelt. Järelikult võiksid ka nemad avatud nimekirjade printsiipi toetada. Siis, kui see hääletus toimus, jättis suur osa Riigikogu liikmetest seisukoha võtmata. Järelikult on täiesti olemas tellimus, et arutelu avatud nimekirjade sisseviimise üle jätkuks. Andres Herkel, Juku-Kalle Raid ja mina esitame Riigikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega teeme ettepaneku ka üldnimekirjad avada. Mina lahkun Riigikogust ja minust saab valija, kuid Andres Herkel on selle teemaga juba pikalt kursis olnud ja kaitseb seda seaduseelnõu edaspidi uhkusega.
Hirmus janu oli peale pikka umbusaldamist. Sotsiaalkomisjon arutas seda eelnõu oma 15. septembri istungil. Protokollis nr 91 toon teile välja tähtsamad momendid. Et eelnõu esitaja esitas seda küllaltki põhjalikult, siis ma ei hakka siin midagi üle kordama. Kohal viibis ka valitsuse esindaja, kelleks oli Sten Andreas Ehrlich. Valitsuse esindaja ütles, et ta põhimõtteliselt pooldab [eelnõu], ta on selle eelnõu sisuga nõus. Aga valitsus seda siiski toetada ei saa ja seda kahel põhjusel. Esiteks, alles aasta lõpus tõstsime selle protsendi 50 pealt 60 peale. Teiseks, see läheb maksma umbes 24 miljonit aastas. Mis puudutas neid inimesi, kes lahkuvad omal soovil või vabatahtlikult, siis sellekohane diskussioon ka käib. Kuid valitsuse esindaja ütles, et kuna ei ole leitud konsensust mitmete erinevate osapoolte vahel – seal on töövaidluskomisjon ja igasugused sotsiaalpartnerid –, siis ei ole sellele praegu veel lahendust olemas. Helmen Kütt tundis muret, et kui inimene lahkub vabatahtlikult või poolte kokkuleppel, kas ta saab siis ennast töötuna arvele võtta ja abiraha saada. Valitsuse esindaja Ehrlich ütles, et sel juhul, kui ta jääb ilma sissetulekuta, on tal selleks täielik õigus olemas. Nii et hetkel on töötutoetus 189 [eurot] ja järgmise aasta jaanuarist tõuseb 270-ni. Helmen Kütt küsis veel täiendavalt, kas mittetulundusühingute, aktsiaseltside, osaühingute juhatuse liikmed, kes tasu ei saa, kvalifitseeruvad ka tööjõutoetusele. Selle peale ütles valitsuse esindaja – millega tuleb ka nõustuda –, et see on väga mõistlik ettepanek ja eriti väikefirmadele, kus on üks-kaks töötajat, kes on tihti hädas, kui töö kaob või midagi juhtub. Need läbirääkimised ka pidid käima, aga ei ole veel jõutud tulemuseni. Tõnis Mölder tundis huvi, kui palju see protsentuaalselt kasvatab riigieelarvet. Ehrlich vastas, et pool protsenti umbes, 0,5. Vastavalt Riigikogu töö- ja kodukorra eeskirjadele, kui eelnõu vastu võetakse või läheb teisele lugemisele, siis on kümme tööpäeva parandusettepanek
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et oleks kahetsusväärne, kui meil jääks käsitlemata valdkond, miks ma tegin selle ettepaneku, et COVID-i vaktsiini kahjude fond võiks eraldi olla. Kuigi, nii nagu te ütlesite õigesti, komisjoni enamus seda ei toetanud. Aga õige mitmel komisjoni istungil me kuulasime erinevaid sihtrühmi, sealhulgas MTÜ Ikkagi Inimesed esindajaid, kes oma isiklikke lugusid meile rääkisid, ja nad tõid olulise aspektina seda, et tegelikult nende diagnooside panemisega on praeguses kontekstis väga suured probleemid. See oli põhjus, miks nemad toetasid sedasama ettepanekut, mida mina püüdsin ka komisjonile ette panna, aga komisjon, nii nagu te ütlesite, seda ei toetanud. Aga ma arvan, et oleks õiglane ka nende inimeste seisukohalt seda teemat tutvustada, sest komisjonis me käsitlesime päris mitmel korral seda ja oleks õige, kui täiskogus ka selle vähemalt läbi saaks käia.
Aitäh! Veidi oli juba juttu sotsiaalhoolekande töötajate halvast palgast. Mina küsin selle kohta pisut teisiti. Hiljuti tulid avalikuks ministeeriumide keskmised palgad ja sealt tuli välja selline kurioosum, et kõige kõrgemaks on viimastel aastatel kerkinud Sotsiaalministeeriumi palgad, samal ajal kui väga paljud selle sfääri töötajad, kes reaalselt inimestega kokku puutuvad – hooldajad, lapsehoidjad, tugiisikud, tegevusjuhendajad – saavad neli korda vähem ehk ainult 25% n-ö juhtivate vägede palgast. Teistes ministeeriumides on proportsioonid normaalsemad, näiteks Siseministeeriumi töötajad teenivad 60% rohkem kui politseinikud, haridusministeeriumi töötajad 70% rohkem kui õpetajad. Kuidas te seda kommenteerite, et on toimunud just selline areng, et paberitega töötajad ja juhid on keskmiselt neli korda paremini makstud kui tegeliku töö tegijad?
Proua eesistuja! Head kolleegid! Keskerakonna fraktsiooni nimel on mul üle anda riikliku matusetoetuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mis näeb ette riigipoolse matusetoetuse taastamise alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Miks on seda vaja? Kui seda toetust aastal 2009 kärbiti, oli selle suurus 3000 krooni, mis oleks praegu 191 eurot. See oli suureks abiks eriti nendele peredele, kuhu surm tuleb ootamatult. Mõnikord on nii, et keegi on meie peres haige ja me teame, et varsti tuleb see kurb hetk. Aga mõnikord juhtub see täiesti ootamatult. Me vestlesime väga paljude sotsiaaltöötajatega üle Eesti ja saime teada, et olukord on väga kurb. Meil on omavalitsusi, kus kuni 10% inimesi keeldub omakseid matmast, kuna selleks pole raha. Meil on päris palju inimesi, kes selleks, et katta matusekulusid, võtavad kiirlaenu ja satuvad sellega veel hullemasse olukorda. Ühesõnaga, me peame seda toetust vajalikuks. See ei ole tegelikult riigieelarvele väga koormav, kui me taastame matusetoetuse sellises ulatuses, nagu ta oli 2009. aastal – 191 eurot inimese kohta. See läheks riigieelarvele maksma 3,5 miljonit. Ma loodan, et me arvestame seda siin saalis ka siis, kui me hakkame eelarvet tegema.
Tänan väga, härra juhataja! Austatud Taavi Rõivas, ma soovin teile edu teie peatses uues ametis! Tahan teile öelda, et see edu on veel suurem, kui te väärtustate maaelu ja põllumajandust. Ärge pange Eesti põllumeest ebavõrdsesse konkurentsisituatsiooni näiteks lätlastega võrreldes! Läti peaminister on teatavasti väga tugeva põllumajanduspoliitilise taustaga inimene. Aga koalitsioonilepingu ühes punktis on öeldud, et algatatakse strateegiakavad Kagu-Eesti jaoks. Kas te avaksite, mida te selle all mõtlete? Mida see peaks täpsemalt tähendama?
Esimesele küsimusele vastates ma sügavalt kahtlen, et Simmi internetiteadmised nii kõrgele ulatuvad. Teisele küsimusele on vastus lihtne. Kui me räägime konkreetsetest teavitustest keerulistes olukordades, lõpetades sõjaolukorraga, siis see seaduse paragrahv seda ei käsitle. Need teemad on kirjas RIKS-is ehk riigikaitseseaduses. Ja tegelikult on taolistel puhkudel läbiproovitult kõige lihtsam ja toimivam vahend ikkagi meedia ehk siis televisioon-raadio, kus antakse üldine teadaanne ja need kaitseväekohustuslased, kes on kohustatud mingitel tingimustel kuskile minema, saavad seda teada juba teisi kanaleid pidi, mitte selle platvormi kaudu. Aitäh! Kui sukelduda eelnõu teksti, siis te leiate need variandid kõik siitsamast tekstist, § 1 lõige 2 räägibki kõikvõimalikel teistel viisidel [teavitamisest]. Lihtsalt lisandub 1. jaanuarist järgmisel aastal üks platvorm veel. Keegi ei likvideeri eelmisi.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Tutvustan teile põhiseaduskomisjonis 6. veebruaril arutlusel olnud otsuse "Riigikogu probleemkomisjoni moodustamine rahvastikukriisi lahendamiseks" eelnõu. Selle esimene arutelu toimus täiskogus 26. jaanuaril ja seejärel arutas komisjon kahte muudatusettepanekut. Arutelust võtsid osa komisjoni liikmed Anneli Ott, Arto Aas, Helmut Hallemaa, Ivari Padar, Jaak Madison, Kalle Laanet, Lauri Luik, Peeter Ernits ja komisjoni nõunikud. Puudusid Jüri Adams ja Mart Nutt. Nüüd räägin muudatusettepanekutest, mis meil arutlusel olid. Jaak Uibu ettepaneku sisuks oli see, et komisjon esitab Riigikogu täiskogule iga istungjärgu lõpul omaette päevakorrapunktina vahearuande ja tegevuse lõppemise korral lõpparuande. Komisjon leidis, et selles vormis me seda ettepanekut ei toeta, kuid märgime seletuskirjas ära, et alatistel komisjonidel on võimalik paluda probleemkomisjoni esindajal anda ülevaade probleemkomisjoni töö senistest tulemustest, kui nad seda vajalikuks peavad. Teise muudatusettepaneku oli esitanud Eesti Vabaerakonna fraktsioon. Selle sisuks oli see, et komisjoni volitused kestavad alates otsuse jõustumisest kuni 1. oktoobrini 2018. Selle muudatusettepaneku kohta leidis komisjon arutelu tulemusena, et selles vormis me seda ei toeta, kuna probleem, mida komisjon peaks lahendama, kindlasti ei lõpe sellel kuupäeval. Komisjon otsustas saata eelnõu täiskogu päevakorda 14. veebruariks 2017. Otsus oli konsensuslik. Samuti teeb komisjon ettepaneku panna eelnõu lõpphääletusele. Ka see otsus oli konsensuslik. Nii et palun teie toetust otsuse eelnõule. Aitäh!
Tänan väga, proua juhataja! Austatud peaminister! Ma püüan teile kirjeldada ühte küsimust, mis mulle hiljuti esitati. Ütlen juba etteruttavalt, et ma ei anna oma hinnangut sellele, aga ma palun, et teie ütleksite mulle oma hinnangu. Üks piiriäärne pere toob tõepoolest kütust üle piiri selleks, et seal kohapeal elada. Üks abikaasadest käib selle kütusega tööl ja ka lapsi viiakse kooli. Ta väidab, et kuna palk on nii väike, siis ei kannata Eestimaalt kütust osta. Teine abikaasa ei ole tööd leidnud ja tegeleb kodumajapidamisega. Nende väide on, et kui nad seda kütust tuua ei saaks, siis nad oleksid mõlemad Eesti riigis sotsiaalabi saajad või peaksid sealtkandist ära kolima. Mida teie nende lohutuseks ütleksite?
Aitäh, lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Nagu me kõik teame, kohalikud valimised on lõppenud. Ja nüüd me kuuleme rindeteateid, kuidas ühes või teises kohalikus omavalitsuses järgemööda kinnitatakse uute valitud juhtide palkasid. Ja küsimus ei ole mitte selles, mis on need numbrid, vaid sõnumis, mis kohalikele inimestele ja valijatele antakse: kõige esimene asi, millega valitud uued juhid tegelema hakkavad, on iseenda palga määramine, justkui see oleks kõige olulisem kohaliku omavalitsuse küsimus. See ei suurenda sugugi usaldust kohalike omavalitsuste tegevuse vastu. Et seda vältida, algatab <PARTY> fraktsioon kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse, millega me soovime sätestada, et tulevikus vallavanematele ja linnapeadele ning palgalistele linnavalitsuse liikmetele määrab palgad ja hüvitised volikogu eelmine koosseis. Seega volikogu järgmisele koosseisule määratakse kehtivad palgad ja ka volikogu juhtidele: volikogu esimeestele ja aseesimeestele. Nii on ka meil Riigikogus, et eelmine koosseis saab määrata palgad järgmisele. Arvame, et see on igati mõistlik ja väldib taolist olukorda, mis praegu tekkinud on. Aitäh!
Aitäh! Hea peaministrikandidaat! Me oleme täna siin rääkinud hästi palju väärtustest ja väärtuskonfliktist. Te olete sageli viidanud koalitsioonilepingule, kus paljud need küsimused on lahendatud või peaksid vastuse saama. Ma arvan, et lõpuks antakse hinnanguid tegude põhjal – annab nii Eesti rahvas kui see saal siin. Te ütlesite ka seda, et valetada ei sobi, ja ma olen sellega väga-väga nõus. 10. aprillil ütles siseministrikandidaat Mart Helme intervjuus <PARTY>R-ile, et Eesti piir on auklik. Te olete peaminister olnud veidi üle kahe aasta ja viie kuu. Miks on Eesti piir auklik või miks siseministrikandidaat valetab?
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Te ütlesite minu küsimusele vastates, et te ei ole Exceli mees, vaid Wordi mees ja teile meeldib rohkem rääkida printsiipidest. Ma küsingi ühe printsiibi kohta. Me näeme, et esimesel aastal on asjaomased kulud – te ütlesite küll "investeering" ja lähtume siis sellest –, et investeering sellesse on 42 000 eurot aastas ning et koolitused viiakse läbi ja hindamisvahendid töötatakse välja ESF-i vahendeid kasutades. Kas printsiibi kohaselt järgmistel aastatel investeering sellesse valdkonda kasvab, jääb samaks või kahaneb? Kuidas nende printsiipidega täpsemalt on? Vahest oskate neid printsiipe vähe laiemalt tutvustada? Ehk tuleme sellest Excelist välja.
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Raudteeseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu algatas majanduskomisjon k.a 8. märtsil. Eelnõu esimene lugemine Riigikogu täiskogus toimus 21. märtsil ja esimene lugemine lõpetati. Raudteeseaduse muutmise eesmärk on likvideerida puudused direktiivi 2012/34/EL sätete ülevõtmisel, et vältida võimalikku rikkumismenetlust. Ühistranspordiseaduse muutmise eesmärk on rakendada kuni 2021. aasta 28. veebruarini Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 181/2011 kohaldamise alustamiseks erandit riigisiseste liinivedude suhtes, mille pikkus ületab 250 kilomeetrit, ja liinivedude suhtes, mis olulises osas toimuvad väljaspool Euroopa Liitu. Majanduskomisjon arutas raudteeseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu 398 oma istungil 11. aprillil, kus langetati kõik eelnõu menetluslikud otsused. Eelnõu on läbi teinud tehnilise ja keelelise korrastuse Riigikogu Kantselei stenogrammi- ja tõlkeosakonnas ning keeletoimetaja märkustest tulenevad muudatused on eelnõu teksti sisse viidud. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 4. aprillil kell 12 ei laekunud ühtegi muudatusettepanekut Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega teistelt komisjonidelt. Juhtivkomisjon võttis vastu otsuse saata majanduskomisjoni algatatud raudteeseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu 398 teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogusse 19. aprilliks ettepanekuga teine lugemine lõpetada ning kui teine lugemine lõpetatakse, on meie ettepanek teha eelnõu kolmas lugemine 3. mail ja panna eelnõu 398 lõpphääletusele. Aitäh! Aitäh! Tegemist on tehnilise eelnõuga, mis tuleneb Euroopa Liidu nõudmistest.
Aitäh! See eelnõu ei pane kuidagi kellegi näppe kellegi rahakotti. Ühistranspordi korraldamine selle eelnõu alusel ongi ühistranspordikeskuse otsus. Seda me ju kogu aeg rõhutamegi, et ühistranspordikeskus peab saama otsustada, kuidas nad oma piirkonnas jätkusuutlikku ühistransporti korraldavad. Kindlasti ei saa seal vahel olla keegi, kes surub peale, et need näpud peavad olema kas siin rahakotis või seal rahakotis. Lõppude lõpuks on see kohapealne poliitiline otsus, kuidas tahetakse näha ühistranspordivõrku ja kuidas tahetakse näha hinnastamismudelit. Niimoodi me võiksime ju filosofeerida kõikidel teemadel. Sellel hetkel, kui tasuta transpordi süsteem on kuskil maakonnas käivitunud, võib keegi teine, kes parajasti ei saa seda kasutada, vabalt küsida, et aga miks te minu rahakotist selle raha ära võtate. See kahjuks ei vii meid edasi. Aitäh! Minu meelest lihtsalt on väga loogiline, et kui on antud kohustus ja võimalus korraldada, siis on antud ka vastutus. Siin on minul teile mingit sügavamat vastust otsida väga keeruline. Minu meelest need käivad käsikäes. Siin peavad need õigused kohapeal olema, ei saa olla kuskil vahetasandil, see muudab selle süsteemi ainult segasemaks. Mis puudutab Pärnut kui eritsooni, siis ma ei tea, te olete ilmselt minust valesti aru saanud. Ma ei ole kordagi rääkinud Pärnust kui eritsoonist. Kindlasti on Pärnu ühistranspordi kontekstis natuke keerulisem näide kui näiteks Järva maakond, kus maakonnakeskus ise ei korralda oma maksuraha eest ühistransporti, sellepärast selline näide.
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud ettekandja! Eelnõu kohaselt on õigus vajaduspõhist õppetoetust taotleda alates 2013/14. õppeaastast kõrgkooli immatrikuleeritud üliõpilastel. Varem alustanud saavad taotleda põhitoetust ning nende suhtes kohaldatakse seni kehtinud regulatsioone. Minu teada laekus komisjonile mitu ettepanekut, et kõigile üliõpilastele tuleks tagada vajaduspõhine õppetoetus. Kas te selgitate, millistel põhjustel komisjon neid ettepanekuid ei toetanud ning jäi esialgse variandi juurde?
Härra keskkonnaminister! Jäätmeteke Eestis on alates 2003. aastast kasvanud. Ühe elaniku kohta tekitatud jäätmete hulgalt oleme Euroopa Liidus Bulgaaria ja Soome järel kolmandal kohal. Jäätmete taaskasutus meil suureneb. Viis aastat tagasi jõudis see 55%-ni tänu põlevkivi aheraine taaskasutuse järsule hüppele. Milline on jäätmete kui teisese toorme taaskasutuse seis praegu ja suund homseks? Olen rääkinud. Tänan, härra esimees! Härra keskkonnaminister! Säästva arengu seaduse § 6 järgi tuleb taastumatu loodusvara kasutamisel lähtuda eesmärgist asendada see jäätmetega või teisese toormega. Sestap käsitleb ka Eurostat jäätmete töötluse andmeid säästva arengu näitajate plokis, mitte keskkonnaplokis. Mil määral on Eesti tööstus oma innovatsiooniprotsessis arvestanud jäätmete kui teisese toormega ja kuidas kulgeb teie ministeeriumi sellealane koostöö majandusministeeriumiga? Olen rääkinud.
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Ma pean uuesti küsima. Ega see olukord ei tekkinud ju ootamatult, nagu meteoriit oleks kukkunud taevast alla, et meil on nüüd järsku koolid lahti ja meil on koroonaolukord ja see sundis nüüd tegema ühe pakkujaga hanke. Ma olen olnud ka valitsuskabineti liige ja ma ei kujuta hästi ette, et kui valitsus on soovitanud võtta kolm pakkumist, aga ma ütlen, et ah, mis see valitsuse soovitus mulle korda läheb, ma tahan võtta ühe pakkumise. Ja teine küsimuse pool on see, millele ta, ma loodan, ka vastate. Ma ei mäletanud, et ma ministri ajal oleks ühelegi lepingule ise alla kirjutanud, selle jaoks on meil ministeeriumis kantsler olemas.
Auväärne eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Ma palun vabandust, et ma oma tänase kõne võtan paberilt maha lugeda. Ma ei pea ennast paraku sedavõrd vilunud retoorikuks ja ma tean, et jutt läheks muidu väga pikaks. Mul oli üks hea tuttav, andekas ajaloolane, kellele kuulub legendaarne ütlemine, et juua tuleb nii, et see ei hakkaks joomist takistama. Paraku ei suutnud ta ise oma geniaalse tarkuse järgi käia ja lahkus meie hulgast just joomise tõttu. Ja ta ei joonud mitte meeleheitest või vabast tahtest, vaid seepärast, et ta ei saanudki teisiti, olles üks neist paljudest, kes liigituvad nn füsioloogiliseks sõltlaseks. Viinakatk ja Katku Villu – see on see eestlase lahutamatu eetos. Mõne aasta eest valmis Maailma Terviseorganisatsioonil uuring, millest leiab hinnangu, et Eesti meeste hulgas võib sõltlasi olla lausa 11%, seega on sõltlane iga üheksas Eesti mees. See ei ole osa ainult eestlaste endeemilistest tõbedest, vaid üks soome-ugri genotüübi eripäradest, nagu me teame. Hea on targutada, et üks mees võtab viina, aga teise mehe võtab viin. Eestis on alkoholi kättesaadavus ülihea. Konjunktuuriinstituudi andmetel jõuab üle 85% inimestest lähima alkoholipoeni vähem kui 10 minutiga. See torkab hästi silma paraku ka lapsele või ahvatlustega võitlevale sõltlasele. Mõningad mu sõbrad ja tuttavad, kes on alkoholist täielikult loobunud, et teadlikult vältida alkosuitsiidi, väidavad, et toidupoes pudeliridade vahele sunnituna pannakse nende meelekindlus proovile, ja mul ei ole põhjust nende siiruses kahelda. Teine põhjus meelemürke inimese nägemisväljast eemal hoida seondub meie lastega. Viinalembeses keskkonnas kasvanud lapsel on hiljem elus oluliselt raskem tervislikke valikuid teha. Alkoholi hinna kujundamisel ongi määravaks komponendiks aktsiis, kõik muu on marginaalne. Sellega on mängitud alati ja igas ühiskonnas, vahel edukalt, vahel mitte. Isegi nõukogude plaanimajandus ei saanud ilma selle hoovata läbi. Keegi väike Hardi kirjutas 40 aastat tagasi: "Viinad on läinud kalli
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea ettekandja! Eeldusel, et see seadusmuudatus hakkab kehtima, siis kuidas sa, hea ettekandja, riigiõiguslikult mõtled sellele, et sel puhul tekib n-ö kodakondsuse äravõtmiseks üks täiendav alus? Selleks piisab lihtsalt vanemate avaldusest ja ongi kõik, sest eelnõus on ju kirjas, et laps saab automaatselt Eesti kodakondsuse, aga poole aasta jooksul võetakse see vanemate avalduse alusel tegelikult ära. See ei pruugi riigiõiguslikult sugugi olla nii, nagu te esialgu plaanisite.
Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Rahanduskomisjon arutas eelnõu 19. septembril. Algatajate esindajana tutvustas eelnõu rahandusminister Toomas Tõniste. Rahandusminister tutvustas komisjoni istungil eelnõu eesmärki ja sisu. Ta märkis, et eelnõuga võetakse üle makseteenuste direktiivi uus redaktsioon. Ministri selgitusel on makseteenuste direktiivi eesmärk võrdsustada turul tegutsevate ja turule tulevate uute ettevõtjate tegevustingimused, soodustada uute makseteenuste turu laienemist õiglastes konkurentsitingimustes ning tagada kõrgetasemeline tarbija õiguste kaitse kogu liidu makseteenuste kasutajale. Eelnõuga vähenevad ühtlasi elektrooniliste maksetega seotud turvariskid. Ministri sõnul suureneb makseteenuste valik ja läbipaistvus ning tarbijate usaldus ühtlustatud makseturu vastu, samuti muutub tõhusamaks tarbijakaitse regulatsioon. Komisjonis tekkis ka küsimusi. Sooviti teada, kas kliendil on ülevõetavast direktiivist tulenevalt võimalik juba algatatud ülekannet tagasi kutsuda. Vastati, et otsekorralduse puhul on võimalik makset tagasi kutsuda kuni tähtpäeva saabumiseni, hiljem enam mitte. Paluti selgitada paroolikaartidega seonduvat ning küsiti, kas nimetatud muudatus on pankadega kooskõlastatud. Vastati, et tehingud paroolikaartidega lõpetatakse eelkõige turvalisuse tagamiseks. Suuremad pangad, nagu Swedbank või SEB Pank, on asjast teadlikud. AS LHV Pank ja AS DNB Pank on paroolikaartide kasutamise lõpetanud. Veel küsiti, kas piiratakse krediitkaartide kasutamist. Vastati, et muudatus puudutab ainult internetis krediitkaardiga maksete tegemist, lisatakse täiendavaid turvameetmeid. Komisjon langetas järgmised konsensuslikud otsused: teha ettepanek võtta eelnõu Riigikogu täiskogu päevakorda kolmapäevaks, 27. septembriks, ja esimene lugemine lõpetada. Muudatusettepanekute tähtajaks määrati kümme tööpäeva, st 11. oktoober kell 17.15. Aitäh!
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Ma näen siin ikkagi sellist probleemi, et selle piiritlemine, mis on reklaam ja mis on meedia sisu, on problemaatiline. Eriti väikeste vallalehtede puhul, kus enne valimisi, kui valla tegevuse kajastamine päikeselistes värvides ongi sisuliselt nagu reklaam. Aga samal ajal ei saa ju öelda, et näiteks mingisuguse liivakasti avamine või poeesise lillekasti paigaldamine ja sealjuures vallavanema pildistamine oleks kuidagi tegelikkuse võltsimine. Kuidas käsitatakse selle seaduseelnõu valguses selliseid varjatud reklaami juhtumeid, mida osavad kommunikatsiooniinimesed on võimelised väga professionaalselt tegema? Kui reklaam on reklaamina eristatud ja näiteks kuskil ajalehes ilmub, siis on kõik selge.
Austatud juhataja! Minister! Head kolleegid! Kõigepealt tänu siseministrile ja sisejulgeoleku ametkondadele tehtu eest! Reformierakonna fraktsioon tunnustab teid ja on veendunud, et valdkonna arengu strateegiline suund ja raamistik on olnud õiged. Kordan siinkohal siseturvalisusele eesmärgiks seatud ühiskonna seisundit, kus Eesti inimesed tunnevad, et nad elavad vabas ja turvalises ühiskonnas, kus igaühe väärtus, kaasatus ja panus kogukonna turvalisusesse loovad turvalise riigi, koostöös parandatakse elukeskkonda, vähendatakse ohtu elule, tervisele, varale ja põhiseaduslikule korrale ning tagatakse kiire ja asjatundlik abi. Võib tõdeda, et Siseministeerium on efektiivselt eesmärgi suunas liikumas. Aasta 2022 tõi turvalise Eesti kujundamisse väljakutsed, mida strateegilise dokumendi koostajatel oli omal ajal keeruline ette näha. Tänane tegevus on reaalsuses toimimas kui lakmuspaber. Olukorras, mil riigi pikaajalise arengustrateegia "Eesti 2035" elluviimise verstapostid on tegelikkus toonud ajas lähemale, annab dünaamiline reageerimine ja selleks ka ressursside leidmine valitsusele positiivse hinde. Meie jõustruktuuride tasakaalustatud tegevus, vastamaks 9. maiga seotud üleskerkinud riskidele, näitas sisejulgeoleku tugevust ning siin töötavate inimeste professionaalsust. Sellesse panustavate inimeste väärtustamine, motiveerimine ja hoidmine on meie kõigi kohus. Just eelmise päevakorrapunkti lõpphääletusega parandasime eriteenistuste sotsiaalseid tagatisi ning ühtlustasime neid. Laiapindne riigikaitse on astunud teoreetilisest käsitlusest rakendusfaasi. Sisejulgeoleku võimekuse tugevdamine ja elanikkonnakaitse prioriteediks tõstmine on selle kinnituseks. Eraldatavate lisavahendite toel saame mitmed murekohad lahendada ja astuda edasi mitu head sammu riigi valmisoleku tugevdamiseks. Eesti riigipiiri väljaehitamine ja piirivalve tõhustamine on täna oma olulisuses selged ülesanded. Tänases julgeolekukeskkonnas on piirikaitse teema, kus ka meil, Riigikogul, on vaja seadusr
Peab tunnistama, et me tõepoolest tahaks muuta senist praktikat, et paljudes kohtades on sularaha kättesaadavus vähenenud. See kindlasti ei ole positiivne praktika ja me tahaksime seda muuta. Nii et selles osas on teil õigus. Mis puutub küsimusse, kes selle kinni maksab, siis päris nii lihtne see ei ole, et alati maksab kõik kinni klient, kui riik kehtestab midagi ja riik sunnib. Juba see küsimuse püstitus ei ole selles mõttes päris korrektne, et riik on andnud krediidiasutustele praktiliselt monopoolse õiguse hoiustajate rahaga ringi käia. Seda võimalust ei saa suvaliselt kasutada, see on väga reglementeeritud. Ka ütleksin, et õigus klientide rahaga ringi käia on suur privileeg. Ma ei ole nõus, et riik nüüd kehtestab pankadele ühepoolselt mingi nõude. Riik on andnud neile väga suured volitused ja võimalused hoiustajate raha kasutada, seejuures selle raha pealt ka teenida. Julgen öelda, et vaadates Eestis tegutsevate kommertspankade sadadesse miljonitesse eurodesse ulatunud kasumit eelmisel aastal, tunduvad mulle sularahaautomaatide võrgustiku kulud nii tühised, et seda raha kindlasti ei pea võtma kliendi taskust. Selle saab vabalt võtta kasumist. Ma ei oska teile Euroopa riikide keskpankade ülesannetest praegu ülevaadet teha. See on eri riikides väga erinev. Me oleme uurinud, kuidas on meie lähinaabrite juures sularaha kättesaadavus tagatud. Soomes on olukord märksa parem kui Eestis. Seal on saavutatud, et pangad on ühises võrgustikus, Eestis ei ole seda suudetud luua. Küllap te olete minuga nõus, et see ei ole päris mõistlik, kui me läheme Tallinnas või Tartus või teistes suuremates linnades mõne kaupluse seina sisse paigaldatud pangaautomaadi juurde ja näeme seal kolme panga automaate meetrise vahega. Samas on Eestis väikelinnasid, kus ei ole ühtegi sularahaautomaati. See pole mõistlik ei elanike seisukohalt vaadatuna ega ka majanduslikult mõistlik pankade seisukohalt. Eestis vajab see süsteem korrastamist, seda sõltumata sellest, kuidas on olukord Šveitsis või N
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud minister! Mind ajendas küsima teie vastus heale kolleegile Urmas Reitelmannile. See, mis toimub Vabamus, viis minu mõtted tagasi Keskerakonna ja Ühtse Venemaa koostööprotokollile. Ja see koostööprotokoll, nagu me teame, on üks tellis müüris, millega kindlustatakse Venemaa presidendi ja Venemaa välispoliitika propagandat välismaal. Nüüd me näeme, et okupatsioonimuuseum on asunud tegelema teemadega, mis aitavad unustada meie riigi ja meie rahva elus väga keerulist perioodi. Minu küsimus teile on, kas siin on mingi seos. Kas sellel, et Vabamu on okupatsiooniteemade meenutamisest läinud eemale, on mingi seos Keskerakonna ja Ühtse Venemaa koostööprotokolliga?
Austatud ettekandja! Teie ettekandest tuli välja kaks vastuolulist seisukohta. Ühelt poolt te ütlesite, et kümme aastat tagasi te toetasite kahel toolil istumist ja see oli siis põhjendatud, sest kohalike omavalitsuste volikogude kompetents oli väike. Samas aga ütlesite, et kui ema- ja isapart istuvad Toompeal ning nende asendusliikmed konkreetselt Tallinna volikogus, siis kannatab volikogu kvaliteet. Milline on teie seisukoht siis praegu? Kas kohalike omavalitsuste kompetents on jätkuvalt kehv või on see hea?
Austatud esimees! Austatud kolleegid! Siin on palju juttu olnud pisiasjadest ja servapidi ka suurest probleemist. Ma tahaks rääkida ainult sellest suurest. Ei ole ju kiirabi ja muu sellise ümbertõstmine see põhiküsimus. Põhiküsimus on see, et räägitakse, justkui lahendataks tervishoiu jätkusuutmatuse probleem sellega, et antakse eelarves süsteemile raha juurde. See on ju pettus! See on samasugune või veel suurem pettus kui tõsiasi, mida Monika Haukanõmm nimetas: et 200 lisamiljonist rääkides on jutt poole väiksemast nn pärisraha summast, ülejäänud pool on laenuks võetud. Eelarve on ju miinuses. See, et eelarvet hoitakse laenu ja reservide najal üleval ja seda pannakse toetama haigekassa, ei ole ju jätkusuutlik lahendus. See tähendab, et vigane toetab santi. Katsume nüüd fookuse hoida sellel, et tegemist on tervishoiu ostmisega laenu eest, pärast meid tulgu või veeuputus! See on riigi rahanduse kõige tõsisem küsimus. Tervishoiukulud ja nende kontroll on kõige suurem probleem kõigis arenenud riikides, sest tegu on eksponentsiaalse kasvuga mitme teguri mõjul: elanikkonna vananemine, elu kallinemine, jõukuse kasvades aina suurem nõudlus, sest inimesed hakkavad tervisele rohkem mõtlema ja rohkem nõudma. Tervisevahendid ja ravimid kallinevad kiiremini kui muud kaubad ja inimest võib lõputult ravida. Nii et jätkusuutlikkuse küsimust siin küll mingil moel ei lahendata, mängitakse lolli ja mängitakse heategijat. Aitäh! Palun seda hääletada! Tundub, et nende ümberhääletustega on segadus tekkinud.
Aitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Pensioni teise samba fondid on saavutanud kümne aasta jooksul keskmiseks tootluseks umbes pool protsenti, fondide valitsemistasu määr on samal ajal 1,21%. See tähendab, et kogu tootlusest on raha omanikule läinud alla ühe kolmandiku, ülejäänu pankadele. Kas valitsus pole kordagi tulnud mõttele seista ka oma inimeste, st praeguste ja tulevaste pensionäride eest, et inimeste enda ja muuseas ka nendesse fondidesse pandud riigi raha ei voolaks pankade kätte, vaid läheks ootuspäraselt inimeste pensionilisaks, nii nagu see sammas mõeldud on? Aitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Tahan ikka kõnelda teisest sambast ja fondide valitsemistasudest. Inimeste raha ei tohi tuulde minna. Kuulu järgi on Ungari selle tegevuse lõpetanud, kuna kümne aasta jooksul vähenes fondides olev raha 20% ja riik kattis selle kahjumi, maksis inimestele kulude 20% vähenemise kinni. Inimestele maksti fondidest raha välja, kuna nähti, et see süsteem ei õigusta end. Küsimus: kas ikkagi riik ei saa kuidagi sekkuda ja seadusega sätestada, et valitsemistasud ei tohi olla nii suured? Finantsinspektsioon kontrollib küll fonde, aga see kummaline tegevus seal käib kõik praegu seaduse järgi. Küsimus on ikkagi sissemakstud raha kättesaamises fondist.
Komisjonis arutati muidugi peamiselt neid rohelise raamatu teemasid, mis seostusid just selle eelnõuga. Aga kuivõrd siin on sellest rohelisest raamatust palju juttu olnud, siis ma toon välja, et kas või sellesama alkoholi kättesaadavuse üks osa on ju hind. Ka see on meie ühiskonnas teema, mille üle väga laialt diskuteeritakse: kui kõrged on aktsiisid, missugune on aktsiisipoliitika jne. Ka need on sammud, mis tulenevad sellest rohelisest raamatust. Kindlasti me leiame veel teisigi terviseedenduslikke meetmeid. Kui me vaatame kas või – tõsi, seda komisjoni istungil ei arutatud – summasid noorte huvitegevusele ja terviseedendusega seotud tulumaksuvabastust ettevõtjatele (spordiringid jne), siis kõik see on osa kokkulepitud poliitikast. Needki meetmed võib tinglikult lugeda selle rohelise raamatu alla kuuluvaks. Aga kordan, et komisjoni istungil seda ei arutatud. Aitäh küsimuse eest! Niisugusel kujul, nagu te selle siin esitasite, seda päris ei arutatud. Küll aga olid meie komisjoni aruteludes tõepoolest olemas viited Rootsi ja Soome alkoholipoliitikale. Siin üks kolleeg Reformierakonnast tuletas meelde, et veel eelmises valitsuses oli selle eelnõu karmim variant. Eks ta on nüüd arutelude käigus muutunud natukene leebemaks, kuivõrd selline on ühiskonna arusaam ja võimalus kokku leppida. See on ilmselt see põhjus. Mul on hea meel, et te <PARTY> esindajana toetate Soome- ja Rootsi-laadset alkoholipoliitikat. Eesti ühiskonnas ei olda ilmselt praegu veel nii pikaks sammuks valmis. See on see lihtne tõdemus, milleni jõuti ka komisjonis.
Tänan! Kuna mu nime nimetati, siis kasutaksin õiguse vasturepliigile ära. Kõigepealt ma täpsustan, et rahvusvaheliste spordivõistluste puhul ei ole tegemist muu asjaoluga kui sellega, et rahvusvahelist ülekannet ei ole võimalik takistada ja nii ongi sponsorreklaamid seal lubatud. Mis aga puutub statistikasse, siis tõepoolest on nii, et Eesti statistika kohaselt juuakse meil alkoholi keskmiselt elaniku kohta, s.o siis imikud kaasa arvatud, 8 liitrit inimese kohta. WHO arvestuse järgi on see näitaja aga 9,9 liitrit, sest nemad arvestavad ainult täiskasvanud elanikke. Nii et meil tuleks tõsiasjadele otsa vaadata ja tunnistada, et rohelises raamatus püstitatud eesmärki me ei ole saavutanud. Ja selle saavutamise nimel tuleb tööd edasi teha. Mis üldse puutub rohelisse raamatusse, siis see on alusdokument, mis fikseerib baaspoliitika, baaspõhimõtted, millest lähtudes selleteemalisi eelnõusid koostatakse. Sõltumata sellest, missugune on parasjagu Vabariigi Valitsus ja kes on parasjagu valdkonnaminister, on see baasdokument kohustuslikuks aluseks teatud poliitika vormimisel seadusteks. Ja praegusel juhul on seda tehtud ja on tehtud õigesti. See kokkulepe on täpselt niisugune, milliseks ühiskonnas valmis ollakse.
Tere! Kas sa küsid salmi ka? Võib küll. On. Ma juhataksin selle salmi niimoodi sisse, et täna öösel siin olles ma unustasin kõik luuletused, mis mul peas olid, ära. Vastu hommikut aga üks ilmutas end. Kuna see mul peas ei olnud, siis ma kirjutasin ta lihtsalt oma käega üles. See on Juhan Viidingu luuletus ja kõlab sedasi: Ta kartis iga puhta mõtte puhul et äkki on ta vagatseja ning ta küsis igal võimalikul juhul kuskohas asub inimese hing ta kartis kõige rohkem hingerahu ta arvas et see pole inimlik mis rahmelduserööpasse ei mahu ta arvas nii et see on jumalik või loomalik või loomulik või jube kui miski sügav teda läbistas ta müüris kinni oma hinge tube ja leebeid tarku laialt häbistas miks nad ei hõiska miks ei tõsta tuju miks karjakaupa simmanil ei käi ta ellu äkki ilmus püha kuju sest hetkest püha tema ellu jäi. Tänan, jõuluvana! Järelikult me oleme väga kasulikud olnud.
Härra peaminister! MISA aparaadis on tõesti üks personaliassistent Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige, aga ta ei võta osa otsuste tegemisest. Aga see selleks. Mind huvitab, miks on hea, et enamikus riigiaktsiaseltsides ja riigi moodustatud sihtasutustes on nõukogu liikmeteks tublid parteilased valitsuskoalitsiooni erakondadest ja mitte tublid spetsialistid. Kas te selgitaks, mis selles head on? Selle tagajärjel valmivadki niisugused huvitavad filmid, millest praegu jutt on, aga võivad alla kukkuma hakata ka lennukid, nagu hiljuti juhtisid tähelepanu Estonian Airi puhul Estonian Airi piloodid. Mis on selles head, et mitte spetsialistid, vaid parteilased juhivad neid asutusi nõukogu liikmetena?
Lugupeetud Riigikogu esimees! Lugupeetud kolleegid! Pärast presidendi poolt välja kuulutamata jätmist ja mitmekuulist taastöötlemist kultuurikomisjonis on kõnealune seadus omandanud pisut rohkem kõrgkoolide autonoomiat kaitsva iseloomu, mida sotsiaaldemokraadid loomulikult toetavad. Olulisem on vahest see, et kõrgkoolidele on järgmiseks kolmeks aastaks kindlustatud enam-vähem praegune riikliku koolitustellimuse maht ning neile lubatakse ka kompenseerida tasulise õppe kadumisega seotud summad. Seega, uue rahastamismudeli täielik rakendamine on lükkunud kolme aasta võrra edasi. Samas on seaduse põhihädad jäänud endisteks. Sotsiaaldemokraatlik Erakond väidab, et üleminek tasuta kõrgharidusele on võimalik vaid kõrghariduse riikliku finantseerimise olulise suurenemise korral. Praegune tee, mis tähendab, et riik kompenseerib kõrgkoolidele vaid osa sellest erarahast, mille laekumist püütakse nagu keelustada, kujutab endast teadlikku sõnadega manipuleerimist ning viib tegelikkuses oma õppimise eest maksvate üliõpilaste osakaalu suurenemisele.Iseloomulik on, et koalitsioon ei soovinud ka seekord arvestada Eesti Üliõpilaskondade Liidu ettepanekuga arutada ülikooliseaduse muutmist nüüd ometi koos õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmisega. Selle seaduse valitsuspoolne variant pole loomulikult endiselt Riigikogusse laekunud ja Riigikogu kevadistungil see päevakorda ei jõua. See põhjustaski selle, et sotsiaaldemokraadid esitasid menetlusse õppetoetuste seaduse muutmise omapoolsed ettepanekud. Vastavalt Riigikogu reglemendile peab see eelnõu hiljemalt juunikuu esimesel töönädalal jõudma Riigikogus esimesele lugemisele ja siis selgub, kui tõsiselt on mõeldud näiteks <PARTY>-i esimehe Urmas Reinsalu sõnad, et me oleme oma tasuta kõrgharidusega jõudnud Skandinaavia riikide tasemele.Juhin tähelepanu sellele, et õppetoetused moodustavad praegu meie kõrghariduse kogukuludest 5%, Soomes on sama näitaja 17,4%, Rootsis 28,4% ja Norras koguni 36,7%. Lubada tasuta kõrgharidust ainult õppe