EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Lugupeetud istungi juhataja! Välisminister! Head kolleegid! Kõige üldisema arusaama järgi on iga riigi välispoliitika eesmärk kindlustada riigi julgeolek, kodanike kaitse ning toimiv majandussüsteem. Nii on see ka meil Eestis. Siiski ei ole vabariigi aastapäeva ja priiuse põlistamise päeva künnisel üleliigne taas rõhutada veel üht Eesti välispoliitika peaeesmärki. Välispoliitika kõige laiemas tähenduses on meie riikliku iseseisvuse tagamise ja riigi julgeoleku kindlustamise instrument. Enam kui 20 taasiseseisvumise järgse aasta jooksul oleme saanud regiooni üheks kõige lõimunumaks riigiks. Me oleme hakanud järjest kõvema häälega kaasa rääkima rahvusvaheliste organisatsioonide töös, panustama jõulisemalt nende organisatsioonide arengusse. Üha enam võetakse meie häält ka kuulda. Eesti on NATO liikmesriigina tegus ja usaldusväärne. Näiteks oleme ennast liitlastele teadvustanud küberkaitse eestkõnelejatena. Tallinnas paiknev NATO Küberkaitsekeskus laieneb pidevalt, suurendades meie nähtavust ja tõstes meie autoriteeti Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonis. Meie panustamine missioonidele, eelkõige Afganistanis, meie kaitseväelaste ennastsalgavus ja kantud ohvrid tsementeerivad meie positsiooni alliansi usaldusväärse ja täieõigusliku liikmena. Kõige selle tulemusena on meie õhuruum kaitstud ja Baltikumi õhuturve jätkub tähtajatu missioonina. Loodan, et peatselt täieliku tegutsemisvalmiduse saavast Ämari lennuväljast kujuneb üks õhuturbe rotatsioonibaase. Regulaarselt Läänemere regioonis toimuvad NATO suurõppused on ilmekas näide NATO heidutusvõimest ja vaatamata skeptikute arvamustele tõsine kinnitus artikli 5 töökindlusest. Palju on räägitud Ameerika Ühendriikide välispoliitika uuest kursist ja tähelepanu nihkumisest Aasiale. Loomulikult on Ühendriikide paiknemine Eestile võimalikult lähedal meile tähtis, kuid Aasiale suurema tähelepanu pööramine on mõistetav ning paradoksaalsel kombel samuti Euroopa huvides. Sõjaline tasakaal ning stabiilsus Aasias ja India ookeanil on
Hea eesistuja! Lugupeetud minister! Põllumehed on kurtnud, et nad peavad orienteeruma meeletus regulatsioonide rägastikus. Selle kurtmise tulemusena nägi uus maaelu arengukava ette nõustamiskeskuse loomise. Sel suvel toimuski riigihange, mille tulemusena loodi nõustamiskeskus Maaelu Edendamise Sihtasutuse juurde. Mina olen rahvasaadikuna saanud väga selgeid märke, et see nõustamiskeskus on uinuvas seisundis, kui mitte öelda, et peaaegu tööd ei tee. Kas te olete sellega kursis? Kui te olete kursis, siis mida on ministeerium plaaninud teha, et nõustamiskeskus hästi tööle hakkaks? Tänan vastuse eest! Ma küsin edasi. Kui palju raha siiski eraldati selle nõustamiskeskuse loomise jaoks? Veel kord toonitan, mul on informatsiooni, et seal on mõningates küsimuses teatud ebakompetentsuse tasand. Kui me eile keskkonnakomisjonis kaitsesime ühte teemat, siis ametnikud ütlesid, et just keskkonnanõustamist oleks oluliselt juurde vaja. Millised on plaanid selle kompetentsuse parandamiseks?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea ettekandja! Eesti on teatavasti väga väike riik ja ka väga väikese asustustihedusega ehk hõredalt asustatud. Kindlasti on väiketanklad need kohad, kus mitmel pool Eestis tegelikult teenuseid pakutakse. Teie eelnõu lugedes võib ettevõtjatel tekkida soov nimetada tanklad ümber kauplusteks ja siis me olemegi jälle sama küsimuse ees. Praegu on alkoholimüük piiratud ja ka alkoholireklaam on teatud määral piiratud. Kui suurt mõju kehtivad piirangud alkoholitarbimisele on nüüdseks avaldanud, et me saaksime järgmistesse piirangutesse uskuda?
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Tulenevalt viimasest hääletusest kardan ma, et ka selle eelnõuga võib minna samuti nagu just arutatud eelnõuga. Riigikogu ei soovi tõsiseid asju arutada. Sellest on väga kahju. Aga ma loodan, et võib-olla on selle eelnõu saatus natukene parem. Eelnõu käsitleb tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmist ja on kaunis lühike. Tema sisu on aga laiem ja palju tõsisem. Nimelt ei ole Riigikogu ega valitsus juba kümmekonna aasta jooksul suutnud pakkuda meie arvates ühtegi tõsisemat lahendust Eesti tervishoiu tuleviku rahastamise kohta. Kui keegi arvab, et sõlmitud palgalepe ja võimalik tulevase koostöö dokument, mis ka loodetavasti alla kirjutatakse, annab selguse, kust tunneli lõpust võiks valgus paistma hakata, siis eksib ta väga rängalt. Tegemist on ilmselt väga vajalike dokumentidega, aga need ei paku pikemaks ajaks ühtegi lahendust. Eelnõu ise toetub mitte ainult meie mõtetele, vaid suures osas ka ühele dokumendile, mida ma siit Riigikogu kõnepuldist olen korduvalt nimetanud. Ma mõtlesin, et huvi tekitamiseks parlamendiliikmete seas ma seekord lausa näitan seda. See on Eesti tervishoiusüsteemile kõrvalt antud hinnang. Selle dokumendi koostas Maailma Terviseorganisatsioon juba aastaid tagasi ja ta on teinud sellele ka järelkontrolli. Hinnang on lühidalt öeldes selline, et Eesti tervishoiusüsteem on korraldatud läbipaistvalt, selgelt ja efektiivselt. Tal on ainult üks ja selge viga, mis on võib-olla just tänu sellele selgele korraldusele ja efektiivsusele välja joonistunud: ühel hetkel hakkab ta rohkem raha vajama. Ka see, kui palju ta raha rohkem vajab, on välja arvutatud. Seda ei ole teinud mitte ainult Maailma Terviseorganisatsioon, vaid ka meie oma eksperdid. Nimelt, Rahandusministeerium tänuväärselt tellis kaks aastat tagasi Praxise uuringu rahvastiku vananemise mõjude kohta meie sotsiaalkindlustusele. 2011. aastal sai see uuring ka valmis. Tervishoiu puhul jääb aga ainult vananemise hindamisest väheks. Nii Maailma Tervise
Lugupeetud ettekandja! Me kuulsime siin mõtteavaldust, et vanemahüvitis on oluliselt tõstnud sündimust Eestis. Kui nüüd vaatamata Reformierakonna erakordsele heldusele ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koledale kitsidusele mõne protsendi sünnitusealiste naisterahvaste suhtes sündimus Eestis mõningate demograafilis-biloogiliste seaduspärasuste tõttu lähimail aastail siiski katastroofiliselt väheneb, nagu on kuulda, kas te näete siis mingit võimalust selle vanemahüvitise seaduse abil demograafilis-bioloogilisi seaduspärasusi muuta, nagu arvatavasti seni on ju tehtud?
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud peaminister! Nagu me teame, uute praamide hange ebaõnnestus ja et reisijad ei jääks vedamata, tuli leida asenduspraamid. Asenduspraamide lepingu sõlmimiseks kasutati väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. Sellel teel lepiti kokku, ma täpselt ei oska öelda, aga ma arvan, et miljonite ja miljonite eurode kasutamine. Minu arvates on kõige kummalisem, et need kokkulepped sõlmiti öösel. Kas siis tõesti peaks riigi nimel sõlmima öösel kell üks kokkuleppeid, kui palju miljoneid üks või teine teenus maksab? Kas see on Eesti riigis normaalne?
Ma usun, et kõik lähtub sellest, millise inimese esitab fraktsioon. Antud juhul tegi fraktsiooni juhtkond sellise ettepaneku ja neil on selleks täielik õigus. Mis puudutab selle ettepaneku vastukaja nii komisjonis kui ka siin suures saalis, see on juba teine küsimus. Varsti me saame teada, milline on lõpptulemus. Mina lähtun sellest, et Oudekki Loone on rõhutanud, et ta jälgib Eesti välispoliitilist kurssi. Seda enam, et ta on eelmise koosseisu ajal töötanud NATO Parlamentaarses Assamblees delegatsiooni liikmena ja me vist keegi ei mäleta, et seal oleks olnud selliseid ekstsesse, mida tuleks lugeda problemaatiliseks. Ants Laaneots on minuga nõus. See on üks näide sellest, mismoodi saab väljaöeldut tõlgendada. Ma ei ole kunagi öelnud, et koalitsiooni moodustavad erakonnad, mis ei ole professionaalsed. Mina viitasin kogemusele, valitsuse ja riigivalitsemise kogemusele. Aga see, et riiki aastaid valitsenud erakondadel ja fraktsioonidel on need kogemused suuremad ja sellega seoses ka kõrgem professionaalide tase, on ju selge.
Aitäh! Hea ettekandja, suur tänu selle põhjaliku ülevaate eest! Avaldus on õilis. Ma küsin teie käest, millist mõju me eeldame nüüd sellelt avalduselt. Ma küsin seda sellepärast, et Tsihhanovskaja ütles oma intervjuus Belsatile, et see küsimus, see olukord tuleb lahendada riigisiseselt. Samas me teame, et ühiskond on suhteliselt suletud ja ainus riik, kellel on seal mõju, on Venemaa. Euroopa on passiivne ja rahvusvaheline üldsus ka, nagu te ise märkisite. Millist mõju me nüüd eeldame oma avalduselt? Ja küsimuse väike alatoon on see – just Tsihhanovskaja sõnumit silmas pidades –, et kas me aitame opositsiooni või pigem anname mingeid ettekäändeid?
Lugupeetud proua eesistuja! Tegelikult ma ei plaaninud sõna võtta, aga lihtsalt mõned märkused. Esiteks jätkaksin veidi teemal, millest rääkis kolleeg Stalnuhhin. Vähe sellest, et see on vene keele õpik. Tegemist on Ida-Virumaaga ja me kõik väga hästi teame, mitu protsenti mis rahvusest inimesi seal elab. Sellest, et teema on väga tõsine, annab märku ka see, et täna hommikul olid kõik vene meediakanalid ootel ja ärevil, et nüüd Aaviksoo lõpuks räägib meile, milles asi. Nii et väga lihtne see teema ei ole! Aga jätan praegu selle lõimumisdimensiooni kõrvale ja tulen küsimuse juurde, kes üldse kontrollib meil õpikute sisu. Ma olen teiega nõus, härra minister, et riiklikku tõde ei peaks õpikutes olema, kuigi see seal on. Kui me võtame kurikuulsa Mart Laari ajalooõpiku või siis mis iganes ühiskonnaõpetuse õpiku, seal on riiklik tõde sees ja see on tegelikult igati normaalne. Aga ma räägin jällegi lapsevanemana sellest, et ma olen olnud sunnitud aastate jooksul teostama kodust tsensuuri ja kontrollima mitte seda, kuidas on mu lapsed hakkama saanud kooliülesannetega, vaid seda, mis on õpikutes kirjutatud. Ja uskuge mind, kui ma leidsin, et raskuskiirendus on 10, mitte 9,8 m/s2, siis ma hakkasin usinalt otsima, mida öeldakse pii kohta, ja olin väga õnnelik, kui leidsin, et pii on siiski 3,14, mitte lihtsalt 3. Kui ma loen matemaatikaõpikust, et kirbud lendasid üks kaks meetrit ja teine neli meetrit – ma palun vabandust, see, et kirbud ei lenda, ei ole riiklik tõde, see on bioloogiline fakt. See süsteem ei toimi, saate aru! Ma olen sellega ise kokku puutunud arvukatel lastevanemate koosolekutel. Võtame kas või sellesama kurikuulsa Harri Jänese õpiku ja loeme sealt pika peatüki "Možno žit i rabotat bez petšeni". Pole võimalik, saage aru! Kui me asja vanematega arutame, siis tuleb välja, et me ei saa sellest õpikust loobuda, kuna, esiteks, turg on väga väike, konkurents reaalselt ei toimi, õpikud on väga kallid ja kui me loobume sellest õpikust, siis peame ostma millegi teise
Austet eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Põhiosas on asjast juba valgustuslik ülevaade antud. Mina võtaks tugineda ühe väga pädeva eksperdi arvamusele. Iseenesest ei jäta ma ka korrutamata seda, kui kurioosne, et mitte öelda häbiväärne on, et meie kõrgeks kiidetud armas väike e-riik sipleb siiamaani nagu kana takus, sest ei ole suudetud ennemuistsest süsteemist lõpuks tänapäeva tulla. Aga on rõõm tõdeda, et jää on hakanud liikuma ja oleme asja n-ö kännu tagant välja saanud. Et teid mitte väga pikalt koormata selgitusliku jutuga, räägin natuke ainult sellest, mis puudutab kahte süsteemi, mis on Euroopas kasutusel, ja ühte n-ö juriidilist finessi. Nagu eespool kõnelejad juba mainisid, on Justiitsministeerium võtnud sellise suuna, et Eesti võiks kuuluda Euroopa vähemuse sekka – nende riikide hulka, kes on autorikaitse küsimuse lahendanud riigieelarvepõhiselt. Need on meie hõimurahvas Soome, Norra ja Hispaania. Kõik ülejäänud Euroopa riigid, kaasa arvatud meie lõunapoolne sõber Läti, reguleerivad seda süsteemi andmekandja koormamisega, kusjuures maksu võetakse juba tootjalt või tarnijalt, kes liidendab selle vastava seadme maksumuse järgi. Ennäe imet, isegi vaeses Lätis miskipärast see süsteem töötab, autorid on rahul ja rahu maa peal. Meie praegune regulatsioon kipub aga liikuma sinnakanti, kus õnneks ei minda küll päris jalgratast leiutama – Eesti ei ürita veel mingit kolmandat suveräänset regulatsiooni välja mõelda, mis oleks ilmselt samuti võimalik –, kuid kogu süsteem oleks n-ö riigieelarvepõhine. See tähendaks riigieelarvele 2 miljoni euro suurust lisakoormust aastas. Üksiti oleks see tegelikult riigi poolt suuremeelne ega oleks üldse mitte halb. Nagu ma juba ütlesin, kolmes riigis see toimib, ehkki nendes asjades on ka natuke mööda pandud, sest viimased andmed räägivad sellest, et Hispaania teeb oma seadusi ümber. Siin tulevadki mängu needsamad juriidilised momendid. Tegelikult me räägime selle seadusmuudatuse puhul juriidilise isiku ja füüsilise isiku erisusest.
Tänan küsimuse eest! Küsimus on õigustatud ja sellepärast ma eile mainisin ka, et Euroopa 14 riigis, kus on moodustatud uurimiskomisjone, on ette nähtud päris tugevad sanktsioonid, tugevamad sanktsioonid kui Eestis. Selline pidev võimude lahususe printsiibile rõhumine kaitseb tegelikult ühte väga ohtlikku tendentsi, mis Eestis on. Meil on parlamentaarse demokraatia riik, aga samas annab parlament oma jõuotsi kogu aeg ära täitevvõimule ning parlamendist on saanud n-ö täitevvõimu ripats, ja see on ohtlik. Kui me nimetame oma riiki parlamentaarse demokraatia riigiks, aga ei tee parlamendist väärikat organit, siis on see ohtlik kogu riigile. Ja uurimiskomisjon on üks koht, kus oma jõudu näidata.
Teate, ma isegi ei tea, mida vastata sellele loogikale, et alates kella kümnest õhtul alkoholimüügi keelamine on reklaamiva mõjuga. Ma küll ei kahtle teie loogikas, aga mulle siiski tundub, et seal on mingisugune viga. Te võiksite lugeda selle kunagise eelnõu seletuskirja, millega nimetatud piirang kehtestati. Seal on hästi analüüsitud neid mõjusid, mida see muudatus või piirang kaasa toob, ja sealt kindlasti ei tule sellist loogikat välja. Ma veel kord palun, <PARTY>, ärge tulge välja sellise eelnõuga, mis pööraks selle olukorra tagasi! Vaadake, minu maailmavaade on seal keskel. Ma ei ole ei parempoolne ega vasakpoolne. Ma ei poolda äärmusparempoolsust ega äärmusvasakpoolsust. Ma aga arvan, et minu maailmavaatest me võime rääkida eraldi. Ma usun, et Riigikogu liikmetel on siin saalis arutada palju tähtsamaid asju kui üksikisiku maailmavaade.
Aitäh! Paragrahvi 7 "Lapsevanema ja last kasvatava isiku vastutus" lõige 2 sätestab: "Riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuste ametiasutused ja nende ametiisikud ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud juriidilised isikud peavad vastavalt oma pädevusele toetama lapsevanemat või last kasvatavat isikut lapse õiguste ja heaolu tagamisel." Seesama paragrahv sätestab ka, et lapse arengu ja kasvu loomulikuks keskkonnaks on perekond. Kahjuks on aga selliseid olukordi, kus lapse kasvamiseks ei ole perekond kõige parem koht, kuna lapsele tehakse seal liiga. Me teame selliseid olukordi, kus abi on saabunud liiga hilja. Eelkõige tuleb lähtuda lapse huvidest. Kuid ma olen teiega nõus, et perekond on kõige parem koht lapse kasvamiseks. Aitäh! Vaesus ei ole selline oht, et laps tuleks selle tõttu perekonnast ära võtta. 1. jaanuarist tõuseb esimese lapse toetus 45 euroni. See võib-olla ei ole tõesti piisav, aga aitab üsna paljudel vaestel perekondadel paremini hakkama saada. Teise lapse toetus tõuseb samuti, kolmanda lapse toetus tõuseb aga 100 euroni. Me oleme taganud gümnaasiumiosas tasuta koolilõuna. Vaesusega tegelemine on väga oluline. Lisaks on veel see probleem, et inimesed käivad tööl ja saavad miinimumpalka, aga nad ei ela sellega ära. Elatustaset on vaja tõsta. Lastekaitseseadus ei võta üheltki vanemalt last ära sellepärast, et vanem on vaene. Riik ja kohalik omavalitsus peavad toetama perekondi, leidma võimalusi abistada neid teenustega või rahaliselt, nagu enamik omavalitsusi teebki. On eraldi sünnitoetused, koolitoetused, mitmesugused ranitsatoetused jne. Omavalitsused toetavad oma lapsi ja peresid. Aga loomulikult, ennetustööle on vaja üha rohkem samuti tähelepanu pöörata, et ei tekikski selliseid perekondi, kes ei saa hakkama.
Härra minister! Olin minagi sellel majanduskomisjoni koosolekul, kus te koos oma ametnikega seda eelnõu tutvustasite. Ka mulle jäi kõrvu teie väide, et partneritega on kõik kokku lepitud, lahkhelisid ei ole. Läks napilt mõni päev mööda, kui me võisime meile saadetud meilidest lugeda pretensioone, mis hakkasid nagu uksest ja aknast sisse tulvama. Samamoodi on majandusministeeriumilt praegu Riigikogu menetluses meresõiduohutuse seaduse muutmise eelnõu. Ka sellega nähakse enne teist lugemist vaeva, tehakse parandusettepanekuid. Kas eelnõu 318 on teie arvates lõplikult sõnastatud või on majandusministeeriumil kavas seda enne teist lugemist veel redigeerida?
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Minul ja veel 19 Keskerakonna fraktsiooni liikmel on arupärimine siseminister Hanno Pevkurile. Arupärimine puudutab Päästeameti alarahastamist ja päästjate puudust. Nimelt, me oleme mures selle pärast, et peale seda, kui Arto Aas tegi ettepaneku valitsussektoris töökohti 0,7% kokku tõmmata, on töötajaid veelgi vähemaks jäänud ka Päästeametis. Vaatamata sellele, et siin saalis on korduvalt juttu olnud, et justkui viimane piir on käes, enam ei ole kuskilt kokku tõmmata, tundub, et endiselt jääb päästjaid vähemaks. Meie arvates ohustab see siseturvalisust ning päästjate võimekust inimesi päästa ja aidata. Meil ei jätku ei inimesi ega ka ressursse ehk raha, mida päästjad vajavad. Sellest lähtuvalt on meil Hanno Pevkurile viis küsimust.
Aitäh! Austatud minister! Mul on ka küsimus töökohtade ja nende arvu muutumise kohta. Me saame ju aru, et selle reformi tulemusena maakondades, väljaspool Tallinna ja Tartut, töökohtade arv avalikus sektoris väheneb, ja tasakaal liigub nende muudatuste tõttu pigem Tallinna poole. Osa kohti antakse üle omavalitsustele ning seal ja ka muudes struktuurides töökohtade arvu optimeeritakse. Kas te sellise arvutuse olete teinud, mitu riigiasutuse töötajat tuleks viia Tallinnast teistesse maakonnakeskustesse, et ainuüksi kompenseerida reformidega tekkivaid nihkeid? Ma ei räägi isegi töökohtade Tallinnast väljaviimisest, vaid et lihtsalt kompenseerida seda, mis praegu toimub.
Lugupeetud minister! Teie sõnavõtust jäid kõlama "efektiivsus", "optimaalne", "mõistlik" jms. Ma olen ka ise Varstu inimestega kohtunud ja võin kinnitada, et nemad küll tervisekeskuste projektist ja teistest efektiivsusmeetmetest väga vaimustatud ei ole. Te nentisite, et põhiline probleem on see, et noored arstid ei taha maale minna ja perearste on üldse vähe, ning ütlesite ka, et midagi ei ole teha. Minu küsimus ongi: kui minister ütleb, et midagi ei ole teha, siis kes selle probleemiga tegelema peaks?
Austatud kuulajad! Üldprintsiibis tuleb muidugi nõustuda õiguskantsleri seisukohaga, et absoluutne keeld alaealise raseduse katkestamiseks ilma seadusliku esindaja, üldjuhul vanemate nõusolekuta või kohtu loata piirab liigselt noore naise, teismelise enesemääratlust. Seda eriti juhtudel, kui perekondlikud olud on komplitseeritud, suhted vanematega kriitilised või suisa vägivaldsed, kui alaealine on vanemliku hooleta või on näiteks tegemist äärmusliku olukorraga, vägistamisega, ning selle tagajärjel toimunud rasestumisega. On eriti kurioosne, et vanemal on õigus nõuda, et alaealine teeks aborti. See seab raseda noore eriti piiravasse olukorda, kus positiivne otsus sündimata elu üle ei ole tema enda teha. Seetõttu on vaja näha ette paindlikum regulatsioon, mil viisil saaks otsustada, kas alaealise rasedus katkestada. Samas tuleb tähele panna, et olukord, kus alaealine ei taha või ei saa oma seadusliku esindajaga nii olulistest asjadest rääkida, küsida nõu ega nõusolekut, on juba iseenesest probleemne ning vajab eraldi tegelemist. Selleks on vaja sotsiaalnõustaja, lastekaitse- või muu spetsialisti professionaalset nõustamist, situatsiooni analüüsi või ka järelevalvet. Oluline on tähele panna, et regulatsiooni paindlikumaks muutmine ja alaealise enesemääramise õiguse kasv ei saa olla samm teise äärmusse. Alaealine ei saa jääda neis küsimustes üksi, kogu vastutus ei saa selles ülikeerukas olukorras olla vaid noore õlul. Muidugi on tema enda arvamuse kõrval kõige olulisem lapse isa suhtumine, tema tugi ja arvamus. Sellele ei ole me ju praegu tähelepanu pööranudki. Ka see, et võimaluse korral oleks tegemist paari ühise otsuse ja vastutusega, võiks olla üks peamine eesmärk. Kuid ka alaealise lapsevanema roll ei saa muutuda vähetähtsaks. Samal ajal ei tohi tähelepanuta jätta seda, et me mitmes muus küsimuses piirame väga olulisel määral alaealise enesemääramise õigust, millele siin ka Terje tähelepanu juhtis, näiteks on tööleasumisel igal juhul nõutav seadusliku esindaja nõu
Austet esimees! Head kolleegid! Käesolev eelnõu puudutab kahte rahvusvahelist missiooni Aafrikas Mali riigis. Eelnõu alusel otsustatakse kuni kümne Eesti kaitseväelase osalemine Euroopa Liidu väljaõppemissioonil ja kuni viie Eesti kaitseväelase osalemine ÜRO rahutagamismissioonil MINUSMA. Eelnõu esitas Vabariigi Valitsus k.a 14. oktoobril. Esimene lugemine oli 11. novembril. Muudatusettepanekuid tähtajaks ei esitatud. Küll aga tegi riigikaitsekomisjon keeletoimetaja soovitusel eelnõus kaks väiksemat keelelist täpsustust, mida on ka eelnõu esitaja toetanud. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma 24. novembri istungil ning kiitis konsensusega heaks eelnõu teise lugemise teksti ja ka seletuskirja. Samal istungil otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega esitada eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda s.a 8. detsembri istungiks, aga vastavalt juhatuse otsusele on see tõstetud tänaseks. Samuti otsustas komisjon konsensusega teha Riigikogule, head kolleegid, ettepaneku eelnõu teine lugemine lõpetada ja panna eelnõu täna lõpphääletusele. Aitäh küsimuse eest! Tegemist on staabiohvitseride ja väljaõppeinstruktoritega.
Aitüma! See VEB Fondi õhku või pagan teab kuhu haihtunud raha on teemaks olnud üle kümne aasta. Päris suur osa Eesti Vabariigi kodanikke on selle aja jooksul juba halliks läinud, saamata asjaga seotud inimestelt mingeidki vastuseid. Asi on läinud nii kaugele, et on isegi algatatud kampaania "Kiri eurovolinikule", mis peaks survestama Siim Kallast ja teisi toonaseid pangategelasi asja valgustama. Teie olete oma ametikoha vastu võtnud ja kui te selle auditi algatasite, ju teil siis mingi aim on, et seal midagi toimus. Kas olete veendunud, et VEB Fondiga seonduvad toimingud olid puhtad, või ei ole veendunud?
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Ma toon Viljandi näite. Viljandi suurematel apteekidel, mille omanikud on ka Viljandis, on filiaalid maakonna väiksemates tõmbekeskustes. Kas komisjonil on tervet Eestit hõlmav pilt, kui palju selliseid apteeke tegelikult maakondades juba on? Need ei ole apteegiketid, vaid kohalik apteek ja tema filiaal. Miks ma seda küsin? See näitab, et tegelikult need filiaalid kindlasti ära ei kao, vaid need toimivad ka peale uue seaduse jõustumist täie eduga edasi.
Aitäh, hea istungi juhataja! Lugupeetud peaminister! Minu küsimus puudutab meditsiinisüsteemi ja seal töötavaid inimesi. Mõni nädal tagasi me professor Peep Talvinguga rääkisime siin nendest inimestest, kes meie elude ja tervise eest võitlevad. Toona ta kinnitas, et nad on väsinud, see kriis on neid kulutanud. Praegu on tõenäoliselt võimatu mitte kuulda tervishoiutöötajate palveid, appihüüdeid, et inimesed hoiaks piirangutest kinni ja vaktsineeriks ennast. Samas on äärmiselt kahju kuulata kolleege, kui nad ütlevad, et mitte midagi ei ole meditsiinisüsteemi jaoks tehtud ega neid inimesi kuidagi hoitud, et neid inimesi vallandatakse. Ma pean silmas tervishoiutöötajaid. Kas te tuletaksite palun meelde, kuidas valitsus on meditsiinisüsteemi, haiglaid, meditsiinitöötajaid toetanud ja kuidas ta plaanib veel edaspidi seda teha?
Hea Riigikogu! Me oleme ehitanud oma riiki väärtuspõhiselt, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid järgides ning Eestile omaseid põhiväärtusi, nagu õigus ja õiglus, ausus ja lugupidamine, vastutus oma sõnade ja tegude eest, austades. Martin Helme on Eesti Vabariigi ministrina sihikindlalt tegutsenud nende põhimõtete ja Eesti põhiväärtuste vastu, tegutsenud Eesti vastu, samm-sammult ja tükk-tükilt murendanud meie riiki, mida oleme üheskoos ehitanud, ilmavaateliste erisuste pinnalt vaieldes, kuid alati vastutades oma tegude ja sõnade eest. Ikka selleks, et tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade. Rahandusministri taktikepi järgi valitsuses ja valitsuskoalitsiooni vaikival nõusolekul siin Riigikogu saalis on poliitilise vastutuse latt kaevatud sügavale maa sisse. Poliitilisest kultuurist on saanud kultuuritus. Head rahvaesindajad! Aeg on tõsta poliitilise vastutuse ja kultuuri latt tagasi sinna, kuhu on demokraatlikule Eestile kohane. Rahandusminister on valetades ja salates, Riigikogu, presidenti, valitsuse liikmeid ja põhiseaduslikke institutsioone halvustades, ühiskonna eri gruppe solvates tekitanud teadlikult ja süsteemselt kahju Eesti riigile. Ta on kaotanud usalduse vabariigi ministrina. Härra rahandusminister! Riigikogu on teie tööandja ja teil on kohustus meie küsimustele vastata. Teil on võimalus tunnistada oma eksimusi ja rääkida täna siin Riigikogu saalis tõtt. Kasutage seda võimalust! Austatud kuulajad! Lepingu sõlmimine Ameerika advokaadibürooga on vaid üks põhjus, miks rahandusminister ei vääri Eesti valitsuse ministri kohta. Tema eksimuste loetelu on palju pikem. Avatud ja läbipaistev riigivalitsemine on Eestile omane. Selle põhimõtte vastu eksinu ei saa jätkata ministrina. Rahandusminister on eksinud, ja eksinud rängalt. Ministrina on ta sõlminud 3 miljoni euro suuruse lepingu ausat, avatud ja läbipaistvat hankemenetlust eirates. Näilise konkursiga kolme büroo vahel on eksitatud Riigikogu, valitsust, avalikkust. Rahandusminister on
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Ka selle punkti vaatas Riigikogu rahanduskomisjon läbi teisipäeval, 16. novembril. Ma tänan rahandusministrit väga hea ülevaate eest, sest mul hetkel ei jää üle midagi muud kui minna kohe otsuste juurde, sest kõiki komisjonis käsitletud teemasid minister juba valgustad. Seega, komisjon on teinud konsensuslikult järgmised otsused: teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 24. novembriks, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, määrata juhtivkomisjoni esindajaks komisjoni liige Dmitri Dmitrijev ja teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks 2. detsember kell 17.15. Aitäh!
Lugupeetud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Annan 57 Riigikogu liikme nimel, kes esindavad kõiki viit fraktsiooni siin Riigikogus, üle avalduse eelnõu. Tegu on avaldusega Euroopa Liidu ühtse välispoliitika toetuseks ja kodanikuvabaduste kaitseks Venemaal. Meie avalduse eelnõu koostamise on tinginud, ma usun, kõigile väga hästi teada sündmused meie naaberriigis Venemaal viimaste nädalate jooksul. Aleksei Navalnõi kaasuse, kuid mitte ainult tema puhul on näha olnud väga jõulist repressiivset käitumist, mida Venemaa jõustruktuurid on oma kodanike vastu rakendanud. Nii Navalnõi vangistamine kui ka paljude teiste poliitvangide kohtlemine on näidanud, et Euroopa Nõukogu liikmesriik Venemaa ignoreerib juba aastast 1996 järjekindlalt neid kohustusi, mis ta on rahvusvaheliselt võtnud. Teine väga oluline ja fookuse mõttes ehk isegi tähtsam moment selle avalduse eelnõu puhul on see, et lähimal ajal hakkavad Euroopa Liidu välisministrid ja peaministrid üle vaatama ja värskendama-uuendama Euroopa Liidu poliitikat Venemaa suunal. Selle avalduse vastuvõtmisega loodetavasti juba järgmisel nädalal me kindlasti anname ka Riigikogu panuse Eesti jaoks väga olulise Euroopa Liidu ühispoliitika kujundamisse. Aitäh!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud ettekandja! Olen teiega täiesti nõus. Endise Lasnamäe linnaosavanemana ütlen isegi oma kogemusest, et inimesed tõepoolest pöördusid kogu aeg selle küsimusega, millal taastatakse matusetoetus. Äkki aitate meil minevikku meelde tuletada, et mis tingimustel see toetus ära võeti ja mida valitsus tol hetkel rääkis selle kohta, millal see võiks tagasi tulla. Mis olid valitsuse esindajate komisjonis toodud argumendid, mispärast Eesti inimesed ei vaja seda toetuse liiki? Tõepoolest, vanal inimesel on väga raske korraldada matust, mille hind võib olla üle 2000 euro. Mis olid need argumendid komisjonis?
Lugupeetud kolleegid! Enne kui ma alustan, kas saaks kohe lisaaega? Sel nädalavahetusel olin ma Toris. Te teate seda Tori põrgu kõrval asuvat ilusat kohta, Eesti sõjameeste mälestuskirikut. See on maakivist ehitatud ja siis on seal sellised punasest tellisest nurgad. Sealt mööda sõites mõtlesin ma mitu korda, et ÜRO rändepakti vastu olevad inimesed siin Eestis meenutavad mulle väga tegelasi, kes seisavad telliskivist seina äärde, vaatavad hoonet niimoodi nina vastu seina surutuna, nii et nad näevad heal juhul ühte või kahte tellist, millel on mördist piir ümber. Kui nad astuks natukene kaugemale, siis nad näeksid ilusat hoonet, ajaloolist kirikut, ja kui nad astuksid veel sadakond sammu eemale, siis nad näeksid juba Pärnu jõge, silda, Eesti ühte ilusaimat vallamaja, Eesti lippu, hobusekasvanduse ajaloolisi hooneid jne. Ränderaamistiku toetajate ja mittetoetajate vaatenurga vahe, erinev võimekus asju näha ongi minu meelest siin hästi ära kirjeldatud. Planeedil Maa toimuv on tänapäeva tehnoloogia arengutaseme tõttu lihtsalt tegelikult meie kodudes toimuv. Nina vastu tellist ei ole seda muidugi võimalik näha. Katsed, minu meelest väga alatud katsed piirata Eesti rolli ja õigust maailmas toimuvates protsessides osaleda ja neid juhtida, on väga häbiväärsed, võib-olla on need kantud ka mingisugusest alaväärsuskompleksist. Selle teema peale mõeldes meenus mulle kooliajal loetud Kitzbergi "Libahunt". Vahest mäletate seda teksti ja seda, kuidas tammarulased teistsugust, julget ning oma ausat arvamust avaldavat ja, eriti õudne, tumedama verega Tiinat taga kiusasid. Tiina oli ebatüüpiline ka seetõttu, et ta ei suutnud omaks võtta mõisaorjust ja vaimupimedust. ÜRO leppe vastaste hulgast on tulnud üleskutseid neile – ma ei tea, kellele "neile" – piiril tina anda. Teame, et Tiina surigi tammarulaste kuuli läbi. Mina mõistetavalt toetan seda ülimõistlikku algatust ehk ÜRO ränderaamistikuga ühinemist. Teate, maailmas on 280 miljonit inimest (võib-olla mõne miljoniga eksin), kes ela
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Kui te lugesite tähelepanelikult eelnõu seletuskirja ja just seda osa, mis puudutab mõjuanalüüsi, siis te teate, et seal on selge sõnaga öeldud, et sedasorti kuritegevuse laienemist siis praegu ette näha ei ole. Kas sel juhul ikka on vaja seda jälitustegevust laiendada? Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Euroopa ühisraha euro kaitsmisega seotud nõuded puudutavad kõiki liikmesriike ja nende ühtlustamine ning adapteerimine on arusaadav samm ilmselt kõigile siin saalis olevatele inimestele. Kindlasti ei vaidle keegi vastu, et ühisraha peab olema samamoodi kaitstud ja võltsimine tõkestatud nagu mis tahes muul vääringul. Selleks võetaksegi eelnõuga üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tehakse muudatusi nii karistusseadustikus kui ka kriminaalmenetluse seadustikus. Krediidiasutustel on juba kohustus kõrvaldada ringlusest kõik europangatähed ja euromündid, mille suhtes tekib kahtlus, et need on võltsitud, aga arusaadavalt peavad samad nõuded kehtima kõigile asutustele, kes sularaha käitlemisega tegelevad. Samuti on asjakohane subjektide ringi laiendamine, pangatähtede ja müntide kontrollimiseks kasutatavate seadmete kontrolli ning kasutamise sätestamine, aga ka karistusmäärade karmistamine. Õiguskomisjonis kõnealust eelnõu arutades olin aga eri meelt kriminaalmenetluse seadustiku muudatuse suhtes, mis võimaldaks kohaldada võltsimise puhul jälitustoiminguid. Lugedes eelnõu seletuskirjast eelnõu arvatava mõju analüüsi, selgub, et tegemist on Eestis suhteliselt harva toime pandavate kuritegudega. 2013. aastal jõustus süüdimõistev kohtulahend pangakaardi või muu maksevahendi võltsimise paragrahvi alusel kahes kriminaalasjas, 2014. aastal viies. Kuna järjest vähem ettevõtjaid ja kodanikke puutub igapäevastes arveldustes kokku sularahaga, ei ennustata ka seda liiki kuritegude kasvu. Koondhinnang mõju olulisusele oli selle eelnõu puhul väheoluline. Seletuskirjas võetakse mõju kokku sõnadega, et seega puudub
Aitäh! Sõbrad, see on väga kihvt seadus, mulle tõesti meeldib. Tegelikult on ta natukene pehmekene selles mõttes, et meie erakond on tegelikult alati olnud selle vastu, et riik üldse mingit erakonda rahastab. See on meie põhimõtteline seisukoht. Mispärast peab riik rahastama erakondi, kui meil on piisavalt korporatsioone, firmasid, pankasid jne, kes on tänu riigile oma kapitali teeninud? Just nimelt nemad – suurfirmad, korporatsioonid ja pangad – peaksid olema poliitilise tegevuse kõige tähtsamad rahastajad, nii nagu see on igal pool normaalses maailmas. See, kes aitab majanduslikule arengule kaasa, peab ka otsustama, kes majanduse arengule kaasa aitab ja kes mitte. Aga siin on üks konksuga küsimus. Palun ütle mulle, mida te mõtlete poliitilise tegevuse all, mida tohib finantseerida vaat sellest eelarvest! See poliitiline tegevus on natuke kahemõtteline.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Kahtlemata võib igasuguste päevade üle nalja heita ja arutada, kas lipupäevi on palju või vähe. See on loomulikult alati arutelu teema. Mina olen ka ettevõtja. Paljud asjad mulle Eesti riigis ei meeldi ja mulle tundub, et need võiksid olla paremini tehtud. Ma olen maaettevõtja ja nende ettevõtete käive on päris suur. Aga seda olen ma küll ettevõtjana tunnetanud, et suhtumine ettevõtjasse, kes maksab makse ja tegelikult seda riiki üleval peab, ei ole alati positiivne. Ettevõtjate tunnustamist ei ole kunagi liiga palju. Ka seda võin ma ettevõtjana öelda, et kunagi ei tule sellist olukorda, kus ettevõtjad oleksid rahul, et riik on teinud nende jaoks kõik võimaliku ja kõik on väga hästi. Paljude asjade üle võiks ju vaielda, aga ühest asjast ei saa ma aru. See on ka põhjus, miks ma siia pulti tulin. Miks ettevõtjad, kes on ühtlasi riigikogulased, asetavad ennast n-ö kahte eri positsiooni? Kaks sõnavõttu tagasi kõneles siin üks ettevõtja, kes esineski väga tuliselt just nagu ettevõtja, et nemad tegid nii ja nemad tahaksid nii. See on tegelikult selline kahe tagumiku sündroom. Inimesel on üks tagumik ja ta ei saa rääkida ettevõtjatele sellist juttu, et mis kõik on valesti tehtud ning Eesti riigis tehaksegi asju valesti ja halvasti, kui ta on poliitikuna kirjutanud alla koalitsioonileppele ja on ise tegelikult ju sisuliselt valitsuse eelnõu algataja. Ta on ise hääletanud kõikide nende eelnõude poolt, mis on tihtipeale olnud ühe, teise või kolmanda inimese arvates küsitavad. Aga me kõik, kes me siin seadusi teeme, teame ka, et peaaegu alati on meil valida hea, halva või veel halvema vahel, ja alati on seadusloomest kuskil ka mingit kasu. Jah, loomulikult ei meeldi kellelegi väga see, et kütuseaktsiis tõusis. Minule ka ei meeldi! Aga ma tean väga hästi, et kütuse hind on praegu tegelikult väga palju odavam kui enne ja ettevõtjal, kes rahavooge koostab, on kütusekulud oluliselt väiksemad, samas oleme saanud rahastatud mingisuguse te
Lugupeetud proua eesistuja! Austatud minister Parts! Eelarve menetlemise lõpufaasis suurendati Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi rea peal Väinamere Liinidele eraldisi 600 000 euro võrra. Kuidas see hea uudis hakkab mõjutama järgmiseks aastaks plaanitud piletihinna tõusu: kas see saab olema väiksem või lükkub edasi? Alati on hea reageerida pärast seda, kui vastus on täpselt ära kuulatud. Austatud minister! Millal on oodata määrust uute piletihindade kohta ja kas need hakkavad kehtima 1. jaanuaril? Austatud minister! Liinigraafikute tihendamine on kahtlemata positiivne uudis. Kas sellest võib teha järelduse, et graafik tiheneb mõlemal liinil, nii Hiiumaa kui Saaremaa omal?
Hea esimees! Head kolleegid! Austatud peaminister! Minu hinges on soov sõna võtta. Saagem sõpradeks ja jäägem sõpradeks, kuigi haldusreform on kindlasti see teema, riigireformist rääkimata, mis kutsub esile emotsioone ja sunnib võitlema. See on loomulik. Aga ma toon välja mõne kuupäeva. Täna on 20. veebruar. 24. veebruaril me tähistame Eesti Vabariigi 99. sünnipäeva ja aasta pärast saab Eesti Vabariik 100. 15. oktoobril me valime uusi omavalitsusi uutes piirides ja need hakkavad tööle 1. jaanuaril 2018. Tegelikult me lõpetame täna haldusterritoriaalset reformi, mis tähendab piiride ümberkujundamist ja mõnel pool paraku ka nende joonistamist. Aga meil on aasta aega, et koos täita siin see haldusreform sisuga, anda juurde raha, ülesandeid ja funktsioone ning jätta nii palju riiki kohtadele, kui on vajalik ja võimalik. Ma arvan, et meil tuleb tõesti kiiresti tegutseda, aga aega on piisavalt, isegi üle kümne kuu. Nii et 1. jaanuaril 2018, kui uued omavalitsused hakkavad reaalselt tööle, on nad praegustest tugevamad, võimekamad ja sisulisemad ning neil on tõesti ka õigusi ja raha. Aitäh!
Aitäh, austatud juhataja! Ma saatsin eile <PARTY> fraktsiooni nimel juhatusele kirja ettepanekuga, et peaminister tuleks parlamendi ette ja teemaks ei oleks mitte rohepööre kõige laiemas mõttes, vaid ikkagi konkreetselt praegu akuutselt kujunenud elektrituru olukord, mis puudutab väga paljusid inimesi nüüd ja praegu. Ja te ütlesite, et me peaksime lähtuma sellest formaadist, mis meil on. No me saame seda formaati siin ju täiesti ise kujundada. Minu küsimus on: kas teie ei pea vajalikuks sellist arutelu Riigikogu saalis, mis on täiesti kooskõlas meie kodu- ja töökorra seadusega, kui me nii otsustame ja palume peaministrit siia tulla? Kas te leiate, et selline arutelu ei ole vajalik ja kas juhatus kavatseb arutada seda ettepanekut ja millal võiks oodata juhatuse vastust, kui juhatus suvatseb seda arutada?
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Riigikogu otsuse "Riigi 2015. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine" eelnõu arutas rahanduskomisjon 11. ja 27. oktoobril ja 7. novembril. Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonna nõunik Ly Sari ja riigi pearaamatupidaja Juta Maar andsid eelnõust ülevaate ja vastasid küsimustele. Riigikontrolör Alar Karis tegi ülevaate Riigikontrolli asjaomasest kontrolliaruandest. Nagu minister juba tutvustas, on eelnõu sisu järgmine. Riigi majandusaasta koondaruande eesmärk on anda ülevaade riigieelarves seatud eesmärkide saavutamisest, riigi finantsseisundist, majandustulemustest ja rahavoogudest ning võimaldada Riigikogul täita oma ülesannet Vabariigi Valitsuse suhtes kontrolli teostada. Niisamuti annab see valitsusele võimaluse selgitada oma tegevust aruandeaastal ja esitada Riigikogule vajalik info uute eelarveotsuste tegemiseks. Ma arvan, et niisugune eelnev debatt oli igati asjalik sissejuhatus tulevaste aastate eelarvete tegemiseks. Rahandusminister tutvustas meile aruannet põhjalikult ja andis ka märku, mis meid ootamas on. Riigikontroll leidis, et aruanne kajastab õigesti ja õiglaselt riigi finantsseisundit ning lõppenud aruandeperioodi majandustulemusi ja rahavoogusid. Samuti on Riigikontrolli arvates riigiasutuste, riigi valitseva mõju all olevate sihtasutuste ja riigi äriühingute raamatupidamine valdavalt hästi korraldatud ning raamatupidamise aastaaruanded valdavalt ilma oluliste vigadeta. Komisjoni liikmete küsimused ja arutelu puudutasid riigireservide kasutamist, kapitalirendi maksete kajastamist eelarves, samuti laene ja võimalike laenude refinantseerimist. Peale neid arutelusid langetas komisjon järgmised konsensuslikud otsused: võtta eelnõu teisipäeva, 15. novembri istungi päevakorda, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks reede, 18. november kell 17.15. Meil oli vist üks menetluslik otsus veel. Tiina tegi mulle saali tagantotsast nägusid ... Mitte 17.15,
Aitäh, härra eesistuja! Härra minister! Ma tulen korraks tagasi Kreeka finantskriisi juurde. Me kõik teame, et pärast Kreeka ühinemist eurotsooniga leidsid pangad, et laenud Kreekale on väiksema riskiga kui enne, sest nad olid kindlad, et häda korral Euroopa kuidagi aitab. Tõepoolest, nii ongi, ESM toimib praegu sisuliselt pankurite kaalutlemata riskiotsuste kinnimaksmise mehhanismina. Niisugused kriisid nagu Kreekas võivad aga korduda kas Kreekas või kusagil mujal ja on suhteliselt ilmne, et Eesti ei saa hakata kogu aeg kinni maksma pankurite halbu investeeringuotsuseid ega toetama järjepidevalt meist oluliselt rikkamaid riike. Milline on Eesti ESM-ist väljumise strateegia, kui see peaks vajalikuks osutuma?
Ma eelnevalt selgitasin teile, et viiel korral on komisjonis seda eelnõu käsitletud, väga põhjalikult on mitmeid küsimusi arutatud ja tehtud muudatusettepanekuid. Väga paljusid Keskerakonna ning <PARTY> ja Res Publica Liidu ettepanekuid on arvestatud. See eelnõu on praegu vajalik. Aitäh! 72 tunniks eraldatakse perest hädaohus olev laps ilma kohtuotsuseta. See on esmane eraldamine. Te väidate, et haldusmenetluse seadus on lastekaitsetöötajatele väga koormav. Kohalikud omavalitsused juhinduvad oma töös haldusmenetluse seadusest. Haldusmenetluse seadus on kohalikele omavalitsustele üks põhilisi seadusi, millest nad lähtuvad, seega lähtuvad sellest ka lastekaitsetöötajad, kes töötavad kohalikus omavalitsuses. 72 tundi võib ka minu arvates olla ebapiisav aeg, kuna enamik selliseid sündmusi toimub tõesti nädalavahetusel. Aga see on esmane õiguskaitse kohaldamine, see on hädaohus oleva lapse kaitse, kui lapse elu või tervis on ohus. See ei ole lõplik otsus, mille alusel laps perekonnast eraldatakse.
Aitäh, austatud eesistuja! Härra peaminister! Soovin kõigepealt üht-teist lisada, ajendatuna Martin Repinski küsimusest. Nagu te ütlesite, teil on ettevõtjakogemust vähemalt kõrvaltvaatajana. Te peate aru saama, et ettevõtja, kes otsustab ehitada hotelli ja pangalaenu võtab, kindlasti ei planeeri oma tegevust aastaks või kaheks, vaid näiteks kümneks aastaks. Sama kehtib ka inimese kohta, kes otsustab näiteks maad osta, selleks et põllumeheks hakata. Peame tõdema, et valitsuse senine käitumine ei anna ettevõtjatele kindlustunnet tuleviku suhtes. Aga küsimus on mul teine. Kes oli see inimene, kes kutsus teid Brüsselist tagasi? Te mitu korda seda rõhutasite, aga me ei saanud aru, kes see oli.
Austatud eesistuja! Austatud eeskõneleja! Kas teie kui rahandusspetsialist oskate hinnata, milliseks kujuneb Eesti riigireiting eri finantsinstitutsioonides? Me ju teame, et laenuvõtmise võimekus sõltub suures osas sellest. Siin on palju küsitud, kust me võtame selle raha, kui vaja peaks olema. Milline võiks olla Eesti riigireiting peale seda, kui me võtame selle otsuse vastu ja garanteerime summa, mis moodustab suhteliselt suure osa meie riigieelarvest? Kas see muudab Eesti reitinguid või mitte?
Aitäh, austatud eesistuja! Hea minister! Palun kirjeldage, kuidas te iga päev, iga nädal või ka iga kuu suhtlete oma allasutuste juhtidega. Mind huvitab eelkõige suhtlemine Veterinaar- ja Toiduameti peadirektoriga. Te olete öelnud, et teid on hoitud infosulus, samas olete te olnud maaelukomisjonis koos peadirektoriga ja seal ei ole infosulg jutuks tulnud. Ma pean vajalikuks lisada, et Toomas Kevvai, kellest täna on palju juttu olnud, töötab toiduohutuse ning teaduse ja arenduse asekantslerina ehk peab iga päev ühendust Veterinaar- ja Toiduametiga. Aga minu küsimus on see: kuidas te oma allasutustega regulaarset ühendust peate, kuidas te nendelt informatsiooni saate, kas teil on iganädalased koosolekud, igakuised koosolekud või on mõni muu töövorm?
Euroopa Liidu keskkonnakasutuses on üks alusprintsiip – ettevaatusprintsiip. Kui ei ole igati kindlaks tehtud, et kavandataval tegevusel ei ole olulist mõju keskkonna kvaliteedile, keskkonna seisundile, siis tuleb asja kaaluda nii kaua, kuni kõik on selge, kui on selge, et mõju keskkonnale võib olla oluline, või vastupidi, et see mõju ei ole oluline. Mina ei ole mingi vahekohtunik, et otsustada Eesti ja Soome seisukohtade üle Nord Streami osas. Auväärt eelkõneleja, kes vastas küsimustele, nimetas kiitvalt Tarmo Soomeret, meie teaduste akadeemia auväärt presidenti. Ma võin öelda seda, et Tarmo Soomere, auväärt professor, akadeemik, praegune teaduste akadeemia president, oli üks juhtivaid jõude aastat kuus tagasi, kui päevakorral oli Nord Streami keskkonnamõju hindamise küsimus. Tema leidis, et juba Nord Streami uuringud võivad põhjustada olulist ohtu Läänemerele, ja oli ka kooskõlastamise vastu. Ma ei taha pugeda kellegi selja taha, et vaat tema ütles nii, aga tema on merendusspetsialist, on selleks õppinud ja selles vallas palju aastaid töötanud, tema teab. Olen rääkinud. Kõigepealt on vaja see merestrateegia koostada. Praegu seda ei ole. Nagu öeldud, on meil juba välja töötatud merenduspoliitika, mille valitsus kolm aastat tagasi aktsepteeris. Ma arvan, et merestrateegia elluviimise raskustest või üldse teatud takistustest on praegu vahest ennatlik rääkida. Kuna auväärt küsija mainis oma küsimuses ka mereseadust, siis ma ütleksin küll seda, et kindlasti on iga strateegia, iga sektoriaalse, harukondliku poliitika ja strateegia elluviimine raskem, kui ei saa toetuda sama valdkonna, sama sektori konkreetsele seadusele. Olen rääkinud.
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! <PARTY> on loodud selleks, et hoida ja kaitsta Eesti riiki ja rahvast, ning selleks, et elu oleks võimalik kõikjal üle Eesti. Haldusreformi seaduse eelnõu, mida täna loodetavasti seadusena vastu ei võeta, ei taga elu kõikjal Eestis. Vastupidi, see kiirendab ääremaastumist, maapiirkondade tühjenemist ning töökohtade ja koolide ehk kogu normaalse elukeskkonna väljasuremist. Ainus eesmärk, mida sellest eelnõust võib välja lugeda, on võimuerakondade püüe tugevdada võimuvertikaali ülevalt Toompealt alla omavalitsustesse, mida omakorda tugevdab ka eelmine eelnõu, mis siin sai seadusena vastu võetud ja millega anti Riigikogu liikmetele põhiseadusvastane õigus olla kohaliku omavalitsuse volikogu liige. Eelnevates sõnavõttudes tunnistasid isegi koalitsiooniliikmed, et see eelnõu ei ole piisav ja tuleb vastu võtta veel terve hulk muid seadusi, mida hakataksegi tulevikus tegema. Kulla inimesed, miks te ei hakka pihta õigest otsast? Miks te ei alusta haldusreformi sisulistest asjadest? Miks te ei kaota kõiki neid kitsaskohti, mis kohalike omavalitsuste toimimises praegu on? Miks te ei lahenda kohalike omavalitsuste rahastamisküsimust? Miks te ei määra kindlaks riigi ja omavalitsuste vahelist ülesannete jaotust? Miks te ei vähenda üle jõu käivat ja üha suurenevat bürokraatiat? Miks te ei tegele sisuliste asjadega? Kellel on vaja sellist haldusreformi, mis tegelikult ei kujuta endast mitte midagi muud kui vägivaldset piiride muutmist ja millel ei ole kohaliku elu vaatevinklist mitte mingisugust positiivset tulemust? Väide, et omavalitsuste finantseerimisvõimekus kasvab, on ju, andke andeks, naiivne. Pange kaks vaest kokku, pange kas või viis või kümme vaest kokku, aga nad ei saa sellest mitte üks gramm rikkamaks. Öeldakse, et teenuste pakkumine paraneb. Kuidas saab see paraneda, kui omavalitsuste tulubaasi ei suurendata? Kuidas saab see paraneda, kui omavalitsuste võimukeskused ehk vallamajad liiguvad inimestest kümnete kilomeetrite kau
Lugupeetud kolleegid! Riigikogu majanduskomisjon arutas eelnõu 20. novembril k.a. Komisjoni koosolekule olid kutsutud majandus- ja taristuminister Kadri Simson, MKM-i lennundustalituse ekspert Kertu Martšenkov, Lennuameti õigusnõunik Mari Reinfeldt ja Lennuameti lennutegevuse osakonna vaneminspektor Karl Rattassep. Eelnõu sisu minister Kadri Simson juba tutvustas, seda ma ei kordaks. Annan vaid väikese ülevaate arutluskäigust. Oli paar küsimust. Üks küsimus oli, missuguseid mittevastavusi Lennuametis läbiviidud standardiseerimise auditit tehes tuvastati. Kertu Martšenkov vastas, et eelnõuga lisatakse seadusesse lennundusmeditsiinikeskuse sertifitseerimise nõude menetlusprotsessi tähtajad. Uues seaduses on täpsustatud lennundusarsti ja lennundusmeditsiinikeskuse õigusi. Praktikas on lähtutud Euroopa Liidu õigusest, kuid seadustikus on puudujääke. Kolleeg Erki Savisaar nentis, et lennundusseadust on palju muudetud, ja küsis, millal võiks tulla uus terviktekst, uus seadus. Kertu Martšenkov selgitas, et uue tervikteksti koostamist pole ressursipuuduse tõttu alustatud, kuid on soov seda esimesel võimalusel teha. Selline oli hästi lühidalt kokkuvõetuna arutluskäik. Komisjon otsustas teha ettepaneku võtta eelnõu täiskogu päevakorda 12. detsembriks ehk siis tänaseks (konsensusega), teha ettepaneku esimene lugemine lõpetada (konsensusega) ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks kümme tööpäeva ehk siis 28. detsember 2017 kell 17. Ka see otsus sai vastu võetud konsensusega. Tänan tähelepanu eest!