EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh! Hea Jüri, kordamine on tarkuse ema. Ma kordan igaks juhuks veel kord, et küsimused sulle ei käi praegu tuletõrje, Maanteeameti, sotsiaalmeedia, sotsiaalteenuste ega ka mitte laulupeo kohta. Need küsimused ei ole esitatud tavaliste intervjuude kohta, mida PBK käib valitsuse pressikonverentsil küsimas, või selle kohta, kui nad kuskil tänava peal küsivad, kuidas suhtute laulupeol ühes või teises keeles laulmisse. Küsimused puudutavad suunatud ja ostetud saateid, kus räägitakse asjadest, mis on Eesti riigi suhtes vaenulikud. Reedel oli mul Raadio 4 saates "Odin na odin" tunniajaline intervjuu, kus vene keeles kõnelev daam küsis minult, miks ei keela Eesti riik PBK-d ära Eesti territooriumil, sest sealt tulevad niivõrd kohutavad saated. Mina soovitan sul, Jüri, vaadata PBK-d, ära ütle ... ... et sa ei vaata. Vaata, sest siis sa saad teada, mis seal toimub! Minu küsimus on, mispärast ei võiks seda raha, mille eest ostetakse PBK-lt mis iganes asjade teavitamiseks saateaega, suunata näiteks ETV+-ile.
Aitäh, austatud esimees! Hea ettekandja, suur tänu selle huvitava ja sisulise arutelu eest! Te oma sissejuhatavas sõnavõtus rääkisite piirkonnast, eks ole, et tuleb teha koos teiste riikidega ja nii edasi. Aga minule ja paljudele teistele tundub, et selle Vene sõja [puhul] lõpuks sõltub kõik kõige rohkem sellest, mis sul endal olemas on. Selles mõttes me peame püüdma teha kokkuleppeid lätlastega ja soomlastega, aga lõpptulemusena, kui me tahame, et meil siin midagi on, siis see sõltub sellest, kui palju me tahame ja kas me selle ära teeme. Riina küsis [selle kohta] ja me arutasime vahepeal juba hüpoteesi, et kui üks hetk kaovad võimalused ära, enam ei saagi fossiilse gaasiga üldse toimetada. Seepärast ma küsin: milliseid otsuseid on tehtud ja mida peaks tegema, et kõigepealt see projekt realiseeruks, enne kui me [muud] lõpetama hakkame?
Austatud juhataja! Head kolleegid! Sissejuhatuseks räägin kokkuvõtvalt eelnõust 146. Seaduseelnõuga viiakse nõuded arvetele ja teenuse käibe tekkimise koha määratlus kooskõlla Euroopa Liidus alates aastast 2013 kehtivate uute nõuetega. Maksupettuste vältimise eesmärgil kehtestatakse lisaks 2011. aastast kehtivale metallijäätmete ja kinnisasjade käibe pöördmaksustamise erikorrale ka kulla käibe pöördmaksustamine. Muudetakse soodsamaks maksuvabastuse tingimusi kauba impordil ühendusevälise kauba vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile suunamisel. Riigikogu menetluse käigus täiendati eelnõu sätetega, vähendamaks maksupettusi kütusevaldkonnas, ja reguleeriti täpsemalt juhud, millal liisinguandja saab liisingueseme remontimiseks ning hooldamiseks saadud kaupadelt ja teenustelt sisendkäibemaksu maha arvata. Riigikogu 22. veebruari 2012. aasta istungil katkestati eelnõu teine lugemine tulenevalt eelnõu täiendamisest käibemaksuseaduse ja vedelkütuse seaduse uute regulatsioonidega. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 27. veebruar kell 18. Tähtajaks eelnõu kohta Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega komisjonidelt ettepanekuid ei laekunud. Rahanduskomisjon arutas eelnõu 5. märtsil. Istungil osalesid eelnõu algataja esindajad Rahandusministeeriumist ning Maksu- ja Tolliameti esindaja. Istungil käsitleti Eesti Liisingühingute Liidu kirjas esitatud arvamust käibemaksuseaduse § 31 lõikega 71 täiendamise kohta ja teisi sama sätte lisamise kohta laekunud kirju, sh infot Justiitsministeeriumilt, Konkurentsiametilt ja kindlustusandjatelt. Komisjon vaatas läbi arvamustes esitatud märkused muudatuse eesmärgi, mõjude, sätte paigutuse ja kasutatud mõistete kohta, samuti võimaliku vastuolu kohta käibemaksudirektiiviga ning jäi seisukohale, et käibemaksuseaduse täiendamine eelnimetatud sätetega on vajalik. Käibemaksudirektiivi mõtte ja käibemaksuseaduse § 29 kohaselt saab kaupadelt ja teenustelt sisendkäibemaksu maha arvata vaid juhul, kui neid kaupu ja teenuseid kasu
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud rahvasaadikud! Tänan ka omalt poolt tänaseid esinejaid. Loomulikult, järjekordselt jäi ikka ja jälle kõlama meie koolilaste ülekaalulisus. Sellele on päris korralikult tähelepanu pööratud. Siin on abiks kindlasti ka kool, kehalise kasvatuse tunnid, lootus, et mingi füüsiline liikumine ikka toimub ja vahest piirneb siin asi ka ealiste iseärasustega, et kui laps hakkab üks hetk kasvu juurde viskama, siis kaob ka ülekaalulisus. Aga see elukaare teine ots, eakad inimesed, keda kehalise kasvatuse õpetajad enam innustamas ei ole, nende puhul on ülekaalulisus juba pöördumatu probleem, kui enam mingi liikumisega ei tegeleta. Ma kutsun kõikvõimalikke liikumis- ja spordiüritusi üles suunama veelgi rohkem eraldi reklaame eakatele. Rahvaspordiürituste lisana toimuvatest lastejooksudest osavõtt on tihti massiline, kuid mida vanemad vanuseklassid, seda hõredamaks jääb üritustest osavõtt. Lisaks ütlen ka kõikvõimalike arengukavade koostajatele ja tervisekampaaniate meistritele, et kui meie ühiskonnas nii mõneski valdkonnas kaovad eakad inimesed unustusse, näiteks tööturul, siis ärme selles valdkonnas unustame oma eakaid, kes vajaks tervise mõttes vähemalt samaväärset tähelepanu kui ülekaalulised koolinoored. Aitäh!
Aitäh! Austatud vastaja! Minu kolleegide eelmistele küsimustele vastates mainisite, et nii Tartu Ülikooli Narva Kolledži kui ka Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledži tudengid, kes õpivad Virumaal, jäävad suure tõenäosusega nii elama kui ka töötama Ida-Virumaale. Vaadates viimaseid statistikaandmeid, on näha, et aastatel 2000–2015 kaotas Ida-Viru maakond rohkem kui 37 000 inimest. Kas selles analüüsis on ära toodud, kas ja kui suurel määral oleks Sisekaitseakadeemia üleviimisel mõju Ida-Viru maakonna demograafilisele olukorrale?
Aitäh, auväärt juhataja! Minu küsimus ei ole mitte veeseaduse kohta, vaid reedel välja saadetud päevakorra kohta, mille Riigikogu juhatus on kinnitanud. Seal on esmaspäevaks ette nähtud Vabariigi Valitsuse algatatud isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 366 teine lugemine. Millegipärast on see nüüd lükatud teisipäevaks, ometigi kinnitatud päevakorra kohaselt peaks see olema täna. Kui me soovime pooleli jäänud veeseadust esimese punktina menetleda, siis saaks seda teha ju täna enne selle punkti menetlemist, mis oli päevakorras juba varasemalt ette nähtud, ja seejärel peaksime me minema täna eelnõu 366 aruteluga edasi. Mis põhjustel ja kes otsustas selle lükata teisipäevaks, esmaspäeva pealt ära?
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Aitäh selle 27-minutilise ja 29-sekundilise ettekande eest. Oli juba palju kuuldut, aga kordamine on tarkuse ema. Minu küsimus puudutab tegelikult laiemat vaadet ja see vaade on "Eesti 2035". See vaade on järgmised Riigikogu valimised. See vaade puudutab üldist õigusloomet siin saalis ja probleemi, et regionaalne areng ei ole prevaleeriv tihti nendes küsimustes. See mis on minu arvates probleem ja see tekitabki selle üha süvenevate erinevustega tabeli siin lõpus. Minu küsimus teile kõlabki nii. Te olete olnud omavalitsusjuht, n-ö mees maapiirkonnast, probleemide keskelt, elust enesest. Mis on need kolm õiguslikku ja olulisemat arengut, millele peaks Riigikogu mõtlema järgmiste valimiste järel?
Härra eesistuja! Lugupeetud minister! Head kolleegid! Eesti inimeste usaldus Päästeameti töötajate ja nende töö vastu on päris suur, seda on näidanud avaliku arvamuse uuringud. Ega selline usaldus niisama ei teki, selleks tuleb ikkagi head tööd teha. Mina olen seda meelt, et Päästeamet on Eestis päris head tööd teinud. Samas on Päästeametit läbi aastate väga palju reformitud, näiteks vähenes aastatel 2010–2015 Päästeameti töötajate arv 115 inimese võrra. Eks need reformid sageli või enamasti tähendavadki seda, et tõmmatakse koomale: tõmmatakse koomale selles institutsioonis töötavate inimeste arvu, sageli võetakse ressursse vähemaks, Päästeametis jääb väiksemaks ka nende komandode arv, mis tal üle Eesti on. Ka siitsamast kõnepuldist on kõlanud päris mitu korda ja ammu, et sellised reformid või see koomaletõmbamine on ennast ammendanud, rohkem ei tohiks politseid ja Päästeametit kokku tõmmata, sest see võib põhjustada muudatusi nende töö kvaliteedis. Sellest ajendatuna on arupärijad esitanud lugupeetud siseministrile terve hulga küsimusi, et saada selgust, kus kohas see piir on ja mida täpselt silmas peetakse, kui räägitakse järjekordsest reformist. On sisse toodud selline mõttekonstruktsioon nagu päästjate võimalik kodune valve. Mida selle all silmas peetakse? Tegelikult huvitab meid probleem regionaalselt. Tallinnas päästjate kohalejõudmine ka pärast seda koomaletõmbamist tõenäoliselt ei viibi, aga kui kuskil kaugemas Eesti nurgas päästekomando ära koondada, võivad tuletõrjujad kohale jõuda alles selleks ajaks, kui nad saavad ainult tukke kustutada. Mõne sellise juhtumi puhul on tekkinud küsimus, et kui päästjad oleksid varem kohale jõudnud, kas siis oleks õnnestunud tulekahju efektiivsemalt kustutada. Kui me nüüd astume veel sammukese edasi või, õigemini, tagasi, siis tekib veel rohkem küsimusi, kas päästjad ikka jõuavad igal pool Eestis selleks ajaks kohale, kui neid oodatakse. Ma ei hakka küsimusi eraldi ette lugema. 18 Keskerakonna fraktsiooni liiget ja mina ol
Tänan, hea aseesimees! Head inimesed, kes te jälgite meid interneti vahendusel, ja loomulikult kõik mu töökaaslased, kes te veel püsite terved! Informatsiooni tuleb kogu aeg. Ma ei tea, millest see tuleb, aga eks kõik tahavad ju mingil määral eristuda. Teadlased on moodustanud kaks erinevat paralleelset teadusnõukogu, nad siis ka seal sees vaikselt ikkagi omavahel oponeerivad, sest muidu ju ei küsita su käest. Üks uudis, mida ma nüüd kuulsin, aga mida enam ei leia, oli see, et kolmandat korda haigestunuid pidi olema rohkem kui 200. Ma leidsin uudise eelmisest reedest, kus öeldakse, et kolmandat korda koroonasse haigestunuid on 42, teist korda 9617. Aga mitte sellest ei tahtnud ma rääkida. Viimane uudis on praegusel hetkel see, millest me siin räägime, et kas me saame [piirangutest] vabaneda, vabaks või mitte. Teadlased prognoosivad haiglakoormuse kasvu ja koroonapassi peatne kaotamine näib järjest vähem tõenäoline. Seega, täna on 7. kuupäev, tänasest kuni 17. [veebruarini] ei tohi [päeva] keskmine COVID-i tõttu hospitaliseeritud inimeste arv ületada 25. Nüüd see värske uudis siin ütleb, jälle uued ja ilusad ja head inimesed, Delfis on niimoodi kirjas, kohe kaks toimetajat on selle teinud, ja see on tulnud 17.11 – no tegelikult juba vana uudis. Tahtsime ministri käest saada informatsiooni. No mulle jäi mulje, et asi on nii, nagu mu vana hea äsja lahkunud kamraad Madis Milling ütles, et mis see näitlemine ikka on, viisakalt öeldes, tuled paremalt sisse, teed enda sisemise jura ära ja siis tõmbad vasakule. Küsimused – me vaatasime, saime hästi palju informatsiooni, aga mitte millegi [olulise] kohta. Inimesed, ütleme ausalt, meie, kes me oleme siin praegu selle informatsiooni sees, ei saa paraku mitte midagi aru, aga meie peame vastust andma. Meie peame siin enda sõnu igatpidi valima, sest meile saadetakse see va sindrinahk, mis ta nüüd oligi, faktikontroll: kus on faktid? Aga meie töövõtja tuleb ja sujuvalt räägib palju mitte millestki. Kas või see minu küsimus, et kas
Härra juhataja! Head kolleegid! Annan üle arupärimise välisminister Urmas Paetile. Tänavu veebruaris kirjutas Urmas Paet koos Venemaa välisministri Sergei Lavroviga Moskvas alla saatkondade paiknemise kokkuleppele. Sõlmitud kokkuleppe kohaselt saab Venemaa 99 aastaks enda käsutusse seitsmel aadressil paikneva hoonekompleksi Tallinna vanalinnas ning 17 000 ruutmeetri suuruse kinnistu Tallinna Pirita linnaosas. Eesti saab endale vaid saatkonnahoone Moskvas ning võimaluse rentida 99 aastaks sümboolse hinnaga majaalust maad. Seoses sellega on meil tekkinud hulk küsimusi, millele ootame välisministrilt vastuseid. Aitäh!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud peaminister! Sa ütlesid oma kõnes, et Eesti on Euroopas silma paistnud eeskujuliku e-riigina ja innovatsiooni eestvedajana. Ma usun ka, et see, kui me teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni panustame ning järjest enam tänapäevaseid teenuseid ja tooteid kasutame, on tegelikult nii Euroopa Liidu kui ka Eesti huvides. Aga mis sa arvad, kas me peaksime kiiremini muutma ka Eesti enda regulatsioone, et rakendada innovatsiooni Eesti ja kogu Euroopa Liidu majanduse ja heaolu kasvu nimel? Mis sa arvad, kas esimesed isesõitvad autod võiksid olla Eesti teedel tavaliikluses juba Eesti eesistumise ajal?
Proua juhataja! Loodan mahtuda viie minuti sisse. Kõigepealt tänan õiguskantslerit ja tema bürood kriitiliselt asjaliku aruande eest! Kindlasti pani see paljusid meist otsima sealt seda, mis on just tema valdkonnas oluline. Samas tahaksin, kuna tegemist on läbirääkimistega, nagu seda protseduuri meil nimetatakse, vaielda hea kolleegi Marko Pomerantsiga. Marko! Mina ei tahaks elada sellises riigis, kus parlament ei tee ühtegi viga või, õigemini, järelevalvaja ei leia ühtegi viga ja kus kõik töötab kahtlaselt libedalt. See ongi see, millele ka õiguskantsler osutas. Sellele, et me tihtipeale unustame, et me oleme demokraatliku riigi esindus, kus parlament peab mängima seda rolli, mis talle põhiseaduse või teiste seadustega pandud on. Muidu liigume pigem diktatuuri poole. Oma perekonna näitel tean, et see head ei too: ma ei tea siiamaani, kus mu vanaisa haud on. Nii et diktatuuri ja selle poole liikumist peaksime kõik vältima. Väga oluline punkt õiguskantsleri aruandes oli see, mis sealt läbi kumas, et otsustusprotsessi tahetakse vägisi viia täitevvõimu tasandile ja meist kui parlamendist teha, kui kasutada seda moodsat sõna, kummitemplijäljend, debatt toimub võib-olla ainult opositsiooni poolel ja koalitsioon kinnitab ära need otsused, mis valitsusest tulnud on. Sellest on kahju. Ma arvan, et kindlasti peaks ka koalitsioon endale näkku vaatama, võib-olla julgemalt opositsiooni kaasama ja võtma komisjonides arutelule ka opositsiooni eelnõusid, mis ei aja segamini meie fiskaalpoliitikat. Oluliseks peab pidama seda, et viimase aja poliitika, just valitsuse poliitika, on viimas meid, sealhulgas opositsionääre, rahvast eemale. Väga lihtsas valdkonnas, kas või sellessamas riigilõivuküsimuses me lükkame rahva keskaega, nii et tal tegelikult ei ole võimalik lahendada oma küsimusi kohtu abil. Jah, teoreetiliselt, formaalselt see võimalus on, sisuliselt on see aga raskendatud. Kohalikud omavalitsused on muutunud vasallide vasalliks, nende rahastamine ei ole proportsioonis neile
Austatud esimees! Hea peaminister! On hea näha, et te olete täna lõbusas meeleolus, kuigi olukord Eestis on väga tõsine. Minu küsimus puudutab olukorda ja viiruse levikut Eesti koolides. Teatavasti me teame, et meil on praegu kõige suuremad viirusekolded just koolides. Need levivad kiiresti. Juba ainuüksi Harjumaal on üle 40 kooli, kus on väga suured viirusekolded. Samal ajal on teada, et need kolded on saanud tihti alguse sellest, et õpetajad on tulnud haigena tööle. Ma tegelikult saan õpetajate murest aru. Kui nad kuulevad valitsusest sõnumeid, et õpetajate palgad on järgmiseks neljaks aastaks külmutatud, ja samal ajal valitsus ei suuda langetada otsust hüvitada haiguspäevad alates esimesest päevast, siis ma saan sellest murest aru. Ja siit küsimus: härra peaminister, miks valitsus venitab nii olulise otsusega ja pole saatnud Riigikogu poole teele otsust, et haiguspäevad hüvitatakse alates esimesest päevast? See aitaks tõesti vältida selliste uute suurte viirusekollete teket. Miks? Aitäh! Austatud peaminister! Te teate väga hästi, et õpetajate palkade külmutamine neljaks aastaks on kirjas riigi eelarvestrateegias. Tahtsin seda veel rõhutada, et haiguspäevade hüvitamine ei ole mitte oluline mulle, mitte ainult sotsiaaldemokraatidele, vaid tervele Eestile. Paraku me selle kohta teilt vastust ei saa, millal see väga vajalik eelnõu Riigikokku lõpuks jõuab. Aga ma tahan küsida seda, et kui me oleme ühel meelel, et viirus täna väga kiiresti levib, siis mis on valitsuse jaoks need punased jooned, need näitajad, mille korral hakatakse Eestit rohkem lukku keerama? Millal tulevad rangemad piirangud? Kas te olete pannud paika mingisugused kriteeriumid?
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Mul on au väliskomisjoni nimel tuua teie ette otsuse eelnõu Riigikogu otsuse "Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" muutmise kohta. Väliskomisjon esitas selle eelnõu 8. veebruaril. Riigikogu juhatuse määratud muudatusettepanekute tähtajaks, 10. veebruariks ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Väliskomisjon tegi oma 13. veebruari istungil eelnõu kohta järgmised menetluslikud otsused: teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 387 Riigikogu teisipäeva, 21. veebruari istungi päevakorda, panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtta. Väliskomisjoni ettekandjaks esimesel lugemisel määrati komisjoni liige Henn Põlluaas. Paar sõna neile, kes ei ole ehk veel jõudnud seda eelnõu ega seletuskirja läbi lugeda. Tegemist on lihtsalt delegatsiooni liikme muutumisega seetõttu, et endine delegatsiooni liige Imre Sooäär ei ole enam Riigikogu liige ja tema asemele valiti uus delegaat, kes on Marko Šorin. Aitäh! Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Räägin teile mõne sõnaga meie esitatud korrakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõust. Selle järgi täiendataks seadust nii, et avalikes kohtades on keelatud kanda burkat või näokatet nikaab. Eelnõu reguleerib Euroopas tõsiseks probleemiks kerkinud araabia kultuurist ja islami kultuurist pärinevate näokatete kandmist. Selgituseks ütlen, et burka on islamiriikides kantav riietusese, mis katab naisterahva pealaest jalataldadeni, jättes vaid kitsa vaatepilu, ja nikaab on tavaliselt ristkülikukujuline riie, millega varjatakse nägu – see kinnitatakse pearäti külge, nii et vaid silmad jäävad nähtavale. Euroopat tabanud immigratsioonikriisis on reljeefselt välja tulnud, et inimõiguste ja põhiseadustega tagatud üksikisikute õigused on sattunud kolmandatest maadest tulnud rahvusrühmade religioossete ning kultuuriliste erinevuste tõttu surve alla. Kõik need tavad ja kombed, mis on nüüd Euroopasse tulnud, ei tunnista paraku sugudevahelist võrdõiguslikkust, nagu Ees
Hea eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Ka mina tahtsin tänada esinejaid väga põhjaliku ja konstruktiivse arutelu eest. Nii. Aga ettekande juurde. Viimase üheksa kuu jooksul on tervisega seotud küsimused saanud uue tähenduse ja erilise tähtsuse. Põhjus on kõigile teada: koroonaviiruse pandeemia, mis on muutnud paljude inimeste elu ning sundinud mõtlema enda ja oma lähedaste tervisest senisest tõsisemalt. On ilmselge, et seni kuni koroonaviiruse probleem pole lahendatud, avaldab see mõju tervisele, haridusele, majandusele, transpordile. Vaieldamatult tuleb koroonaviiruse pikaajalist mõju arvestada aastate 2020–2030 arenguplaani väljatöötamisel. See on meie uus reaalsus, millega meil tuleb elada, kuid ühiskonna areng ei tohi sellepärast peatuda. Mina pean positiivseks, et lähema kümnendi tervise arenguprogrammis on väga täpselt kirjas, et inimeste tervist mõjutavad tegurid jäävad mitme valdkonna vastutusalasse. Nende hulka kuuluvad sotsiaalvaldkond, majandus ja keskkond. Seetõttu on oluline, et nende valdkondade kujundamisel ja otsuste elluviimisel arvestataks mõju ka tervisele. Tervisega seotud küsimusi ei saa vaadelda lahus inimeste psühholoogiast ja nende käitumismotiividest. Ühest küljest on riiklikud institutsioonid ja tööturg huvitatud sellest, et inimesed oleksid terved nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Sõltub ju lõpptulemusena inimeste tervisest see, kui edukas ja majanduslikult arenenud on kogu ühiskond ja riik tervikuna. Teisest küljest seab nüüdisaegne inimene erinevalt industriaalühiskonna inimesest esiplaanile oma individuaalsed vajadused ja huvid ning vaatleb riiki pigem kui teatud hüvede ja teenuste allikat. Väiksem on tõenäosus, et ta mõtleks sellest, et inimene peab olema ühiskonnale maksimaalse kasu toomise jaoks terve. Ma olen seisukohal, et lähemaks kümneks aastaks valmiv tervise arenguprogramm peaks pakkuma teatud kompromissi, kus riigi ja inimese huvid oleksid ühtviisi arvesse võetud. Arvan, et loomulikult peavad indiviidi tervis, vabadus ja õigused
Aitäh, austatud aseesimees! Lugupeetud ettekandja! Ma vaatasin praegu seaduse rakendussätteid. Viienda paragrahvi kohta, mis sätestab selle, et tuleb rekonstrueerida 3% keskvalitsuse omandis olevast põrandapinnast, on öeldud, et seda kohustust arvestatakse alates 1. jaanuarist 2014. Aga energiasäästu koordinaator koostab riikliku energiatõhususe tegevuskava koos hoonete rekonstrueerimise strateegiaga alles 2017. aasta 30. aprilliks. Mul on selline küsimus: kas me oleme praegu graafikus selle 3%-ga või peab keskvalitsus hiljem hüppelise sammu tegema? On selle kohta infot?
Suur tänu, härra juhataja! Hea ettekandja! Väga palju on Eestis ettevõtteid, mis ei klassifitseeru ohtlike ainete töötlemise ettevõteteks, küll aga nad kasutavad ohtlikke aineid. Näiteks Saku Õlletehas kasutab oma tootmisprotsessis ammoniaaki. Olles ise Saku komando vabatahtlik päästja, olen kursis, et Saku Õlletehasel on väga pädev teavitusplaan kriisiolukorras toimimiseks koostöös kohaliku omavalitsusega. Küll aga ei ole see üle Eesti nii, väga paljudes kohalikes omavalitsustes on n-ö kriisikomisjonid või kriisiplaanid suhteliselt formaalsed asjad. Kas komisjonis on juttu olnud ka kohalike omavalitsuste rollist selle seaduse regulatsiooni puhul?
Kallid kolleegid, härra peaminister! E-valimisi ei saa endiselt vaadelda. E-valimised ei ole läbipaistvad. Me ei saa kontrollida, kas inimene hääletas ise, me ei saa kontrollida, kas igaüks oli vaba oma otsust tegema, kas äkki kellelegi maksti teatud hääletuse eest. Me ei tea, kas inimene hääletas üksi või oli kusagil grupihääletus, mis ei ole demokraatlik. Me ei saa ka kontrollida, mida teeb e-valimisi juhtiv arvutiprogramm. Mõnes osas ei ole see üldse võimalik ja mõnes osas meil ei ole selleks teadmisi. Aga demokraatias osalema peavad kõik, mitte ainult need inimesed, kellel on IT-alane kõrgharidus. Kui te tähele panite, siis minu sellekohasele küsimusele vastas härra peaminister nii, et noh, kui te mind ei usu, äkki siis räägite mõne teise eksperdiga. Teate, küsimus ei ole selles, et ma pean härra peaministrit täiesti ebausaldusväärseks ja rumalaks inimeseks. Ei pea. Küsimus on selles, et ma ei taha rääkida eksperdiga. Ma tahan nagu iga teine Eesti kodanik fakte. Ma tahan, et iga Eesti kodanik saab iga hääletusprotsessi iga sammu jälgida, et ta saab kindel olla, et valimistel sobi ei tehtud. Valitsus ütleb rahvale, et uskuge meid, me oleme ju valitsus! Meil on head spetsialistid, tulge me räägime teile, kuidas me oleme head ja toredad! Selle peale tekib mul kahtlus, et see ei ole demokraatlik valitsus, sest demokraatlik valitsus ütleb kodanikule: sa pead kahtlema, tule ja kontrolli! Demokraatlik valitsus telliks häkkerid süsteemi ründama, et teada saada, kus on nõrgad kohad. Meie valitsus seda ei tee ja teatab meile, et arvutid on sellised asjad, kus on protsessorid sees. See ei ole mingi argument. Pigem mulle tundub, et praegune valitsus tahab, et süsteem oleks läbipaistmatu ja et inimesed ei oleks aktiivsed, ei kontrolliks iga fakti, iga sammu, mis valitsus teeb. Meie valitsus tahab, et inimene usaldaks pimesi eksperte. Teate, kui inimene usaldab pimesi eksperte, eriti siis, kui on tegu niisuguse asjaga nagu võimu võimalik üleandmine, siis meil valitsevad ekspe
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud sõnavõtja! Täna on väga huvitav kuulamine olnud. Kui tänapäeval on väga oluline sooline identiteet ja rassiviha, siis ma küsin Eesti-Ukraina parlamendirühma liikmena <PARTY> rassiviha kohta Ukraina vastu. Mis rassiviha? Viha millise rassi vastu kõne all on? Aitäh veel kord! Ma küsisin tänase esinemise jooksul öeldu kohta, et tegu on <PARTY> rassivihaga ukrainlaste vastu. Sellepärast ma küsisin täpsustava küsimuse, mis rass praegu millise rassi vastu viha tunneb. Omal ajal sai koolis neid rasse õpitud, aga ma usun, et tänapäeval on väga suured muutused meie ümber toimumas. Mis rass siis millise rassi vastu meil viha tunneb praegu?
Lugupeetud Riigikogu! Me jätkame taas sarnasel teemal, mis puudutab meie suhtumist rahvaste enesemääramisõigusse ja põlisrahvaste küsimustesse. 15. märtsil esitatud arupärimises toome taas välja Vabariigi Valitsuse 9. juulil 2020 kinnitatud välispoliitika arengukava, mis nõuab, et Eesti seisaks demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järjekindla rakendamise eest, kaitseks arvamus- ja sõnavabadust, seisaks usu- ja veendumusvabaduse eest ning põlisrahvaste õiguste eest. Samuti suunab arengukava Eestit osalema tugeva Euroopa Liidu tuleviku kujundamisel, lähtudes selgelt määratletud rahvuslikest huvidest, ja eelistama Euroopa Liidu arendamist aluslepingute raames, kaasates selleks võimalikult suurt osa liikmesriike, tugevdama Euroopa Liidu ühtset toimimist ja mõjukuse kasvu rahvusvahelistes suhetes ning aitama selleks kujundada ja ellu viia Euroopa Liidu ühist välis-, kaitse-, julgeoleku-, kaubandus- ja keskkonnapoliitikat. 8. märtsil 2021 otsustas Euroopa Parlament võtta saadikupuutumatuse kolmelt Kataloonia iseseisvust pooldavalt parlamendiliikmelt. Saadikupuutumatuse võtmine võimaldab Belgial katalaani iseseisvuslased välja anda Hispaaniale, kes soovib nende üle kohut pidada. Kohtuprotsess katalaani iseseisvuslaste üle on selgelt poliitiliselt motiveeritud ja tuleneb nende toetusest Kataloonia lahkulöömisele Hispaania koosseisust. Euroopa Parlamendi toetus sellisele poliitilisele tagakiusamisele seab sügava kahtluse alla demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise Euroopa Liidu poolt ning arvamus-, sõna- ja veendumusvabaduse ja põlisrahvaste õigused Euroopa Liidus. Ja sellest tulenevalt palume välisministril vastata järgmistele küsimustele. Esiteks: "Millise hinnangu annab Eesti Hispaanias toimuvatele poliitilistele kohtuprotsessidele ja katalaani iseseisvuslaste poliitilisele tagakiusamisele?" Teiseks: "Kuidas on Eestil plaanis reageerida demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kahtluse alla seadmisele Euroopa Liidu tasandil?" Kolmandaks: "Kuidas kavatseb Eesti reageer
Proua juhataja! Hea minister! Head kolleegid! Mul on hea meel, et me arutame täna ja oleme selles saalis üldse päris tihti arutanud Eesti energeetikaga seotud probleeme ja küsimusi. Täna on see teine arutelu ja kolmas on veel tulemas. Praegu me arutame Eesti Energia välisinvesteeringuid, järgmiseks aga arutame Eesti Energia investeerimispoliitikat üldse, Eesti Energia välisinvesteeringud on sellest üks väike osa. Kui me vaatame Eesti Energia lähiaastate või lähikümnendi investeerimisplaane ja planeeritavat välisinvesteeringute osa, siis me ei saa öelda, et see ei ole märkimisväärne, sest tegemist on ikkagi kuni 10%-ga investeeringute mahust lähiaastatel. Jututeema on kindlasti olemas ja asja peaks arutama. Poliitikuid süüdistatakse, et me oleme üldsõnalised ning püüame rääkida asjadest pikalt ja laialt, aga oleks vaja n-ö must-valget ei- või jah-vastust. Ma mõtlesin, et kui küsitaks minu arvamust välisinvesteeringute kohta kas Jordaanias või Ameerikas, siis vaadates plusse ja miinuseid, oleks minu seisukoht nii Jordaania kui ka Ameerika puhul ei. Miks ma näitaksin punast tuld? Me rääkisime täna uuest põlevkivikatlast. Eesti Energia ja valitsuse parema asjaajamise korral oleks see võinud juba valmis olla ja see oleks võinud meile kasumit toota sel ajal, kui selles piirkonnas elektrit ei jätku. CO2 kvoodid on meile praegu soodsad, me oleksime võinud teenida selle kalli jaama ehituskulud tasa ja meil oleks tootmisvõimsus n-ö taskus. Me magasime selle maha. Me käisime Jordaanias, me käisime Türgis, rääkisime, et me müüme midagi imekaunist, imeilusat, imekallist ja imekasulikku, aga tegelikult jätsime kodutöö tegemata. Kes käis Jordaanias, kes käib seal praegu, kes käib Ameerikas? Seal käivad Eesti Energia inimesed, kes neid asju kõige paremini tunnevad. Seal on huvitavam sellega tegelda, kuigi kodused asjad on laokil. Kui me vaatame, mida me kodus kümne aasta jooksul oleme teinud, siis naabritega võrreldes võib öelda, et me oleme, jah, teinud rohkem kui Läti ja Leedu. M
Hea peaministrikandidaat, hea Jüri! Täna on sinu käest mitu korda küsitud ametnike kohta: kas ausad riigiametnikud võivad tunda ennast täna kindlalt? Ma tsiteerin sind: sa ütlesid, et prognoose ongi raske teha. Millest ma teen järelduse, et ametnikud võivad edaspidi julgelt teha prognoose oma südametunnistuse ja parimate teadmiste järgi. Ma loodan, et sa saad kinnitada, et see ei ole aktsepteeritav, kui siseministrikandidaat teeb idapiiri kohta otsuseid Nelli Teatajale tuginedes. Ma tsiteerin, Nelli Teataja tutvustab ennast muu hulgas sõnadega: "Üksildastele südametele läheb kindlasti korda ka see, et Nelli Teataja on Eesti suurim kosjaleht. Tutvumiskuulutuste hulga poolest meile konkurenti pole." Ma loodan, et selline ekspertiis ei ole edaspidi otsuste tegemise aluseks. Kas ma olen õigel teel?
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Minul on natuke sarnane küsimus, nagu oli Hanno Pevkuril, just täpsustuse mõttes. Seaduseelnõus on sõnad "keeleõpet välismaalasele", aga hiljem on selgitustes, tabelis sees nii need, kes on kodakondsuseta isikud, kui ka välismaalt siia päriselt elama tulnud inimesed. Kas see tähendab, et mõiste "välismaalane" käib ka halli passiga inimeste kohta, kes elavad Eestis? Ma kuulen esimest korda, et seda niimoodi määratletakse. Kas see ei peaks olema seaduses täpsemalt lahti kirjutatud? See on minu esimene küsimus, pärast küsin veel.
Aitäh, proua esimees! Hea minister! Tegin kevadel jalgrattaga Hiiumaale tiiru peale. Seal olid kõne all ka poliitilised küsimused ja üks nendest oli sel ajal just maavanemaküsimus. Räägiti, et kohe-kohe maavanem vahetub ja siis läheb elu paremaks. Varsti on detsember, aga ikkagi on seal sama maavanem. Kas see maavanem vahetatakse välja? Millised plaanid ministeeriumil on? Aitäh, et te andsite võimaluse uuesti küsida! Kevadel tegin Hiiumaale tiiru peale. Kohtumistel kohalike arvamusliidritega oli üks teema maavanemaküsimus. Räägiti, et kohe maavanem vahetub ja siis läheb elu paremaks. Aga midagi ei ole muutunud, kuigi detsember on peaaegu käes. Kas valitsusel on plaanis seal midagi ette võtta?
Aitäh, austatud komisjoni esimees, väga põhjaliku ja sisuka ettekande eest! Ma saan aru, et eelnõu põhipuudused olid tehnilist laadi ja tekitasid praktilisi küsimusi, kuidas seda ellu viia. Aga üldisem probleem on ju see, et riik annab võimaluse kehtestada maamaksu ja samal ajal kasutab võimalust teha omalt poolt maksuvabastusi. Kas selles suhtes komisjonil ei olnud vastuväiteid? Kas komisjon leidis, et see on põhimõtteliselt õige, et kui riik loob looduskaitsealad ja ütleb, et need on maksuvabad, siis on ka õige omavalitsusele see saamata tulu kompenseerida? Ma sain nii aru, et kui tehnilised puudused kõrvaldada, siis võiks eelnõuga edasi töötada.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Lennundusseaduse ning lennundusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu algatas Vabariigi Valitsus tänavu 14. septembril. Eelnõu esimene lugemine Riigikogu täiskogus toimus 30. septembril ning esimene lugemine lõpetati. Esimese lugemise eel korrastati eelnõu normitehniliselt ja keeleliselt ning eelnõu esitati Riigikogu täiskogule esimeseks lugemiseks muudetud kujul. Eelnõuga täpsustatakse lennundusseaduse sätteid ning võimaldatakse ka Vabariigi Presidendi kutsutud külalised vabastada julgestusalasest läbivaatusest, et tagada Vabariigi Presidendi välissuhtlemisalane piiranguteta tegutsemine. Eelnõuga antakse Välisministeeriumile pädevus otsustada Eesti Vabariigis ametlikul visiidil viibiva külalise julgestusalasest läbivaatusest vabastamine Vabariigi Valitsuse liikme või riigisekretäri taotluse alusel. Kehtiva õiguse kohaselt tehakse seda peaministri korraldusega. Käesoleva aasta 1. novembril jõustub lennundusseaduse säte, mille kohaselt peab olema tagatud, et lennunduse raadioside toimub inglise keeles. Eelnõu eesmärk on nimetatud sätet muuta ning kehtestada üldreeglina olukord, kus raadioside toimub nii eesti kui ka inglise keeles, kuid tulenevalt lennundustegevuse laadist Eesti õhuruumis kasutatakse ülalpool lennutasandit 95 ehk kõrgemal kui 9500 jalga ainult inglise keelt, välja arvatud Tallinna lennuinfopiirkonnas asuvates lähi- ja lähenemisalades. Eelnõu menetlemise kiireloomulisus tuleneb soovist jõustada eelnõuga kavandatud muudatus enne k.a 1. novembrit. Majanduskomisjon arutas lennundusseaduse muutmise seaduse eelnõu oma istungil 28. septembril, kus langetati kõik eelnõu menetluslikud otsused. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, see oli 6. oktoobril kell 12, ei laekunud ühtegi muudatusettepanekut ei Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega teistelt komisjonidelt. Juhtivkomisjon võttis vastu otsuse saata Vabariigi Valitsuse algatatud lennundusseaduse ning lennundusseaduse ja riigilõivus
Aitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Lugupeetud peaministrikandidaat! Olukord on keeruline ja Eesti ei ela isolatsioonis, nagu te oma vastustes ja kõnes mitu korda tõdesite. Olukord majanduses võib muutuda väga keeruliseks. Kui midagi peaks juhtuma meie peamistel eksporditurgudel, mis siis saab? 2008. ja 2009. aastal olid riigil reservid, nüüd enam mitte. Kui Rahandusministeeriumi järgmise aasta majandusprognoosis enne järgmise aasta riigieelarve vastuvõtmist selgub, et raha ei ole, kas te siis loobute oma valimislubadustest või lasete riigieelarvel defitsiiti minna?
Hea esimees! Kallid kolleegid! Tere hommikust! Vabariigi Valitsus algatas arutluse all oleva eelnõu k.a 17. aprillil ja eelnõu esimene lugemine lõpetati 11. mail. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, mis oli 24. mai kell 17.15, ei laekunud ühtegi ettepanekut. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma 29. mai istungil ja kiitis siis konsensusega heaks teise lugemise teksti ning seletuskirja. Eelnõu teise lugemise tekst on sisuliselt identne esimese lugemise tekstiga, sest riigikaitsekomisjon ei teinud eelnõus ka ühtegi keelelist täpsustust. Ütlen aga mõne sõna ka eelnõule lisatud kokkuleppe kohta. Kokkuleppe eesmärk on edendada Eesti Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide julgeoleku- ja kaitsekoostööd. See käsitleb Ameerika Ühendriikide relvajõudude, selle liikmete, tsiviilkoosseisu, ülalpeetavate ja lepingupartnerite ning nende töötajate staatust, kui nad osalevad Eestis kaitsekoostöös. Samasuguseid lepinguid on tehtud palju, see ei ole midagi haruldast. Balti riikidest on Läti ja Leedu parlament sellesisulise kokkuleppe ratifitseerinud – Leedu tegi seda tänavu veebruaris ja Läti märtsikuus. Nüüd riigikaitsekomisjoni menetluslikud otsused ja ettepanekud. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 29. mai istungil konsensusega esitada eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu istungi päevakorda 6. juuniks ehk tänaseks. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 115, otsustas komisjon samuti konsensusega teha ettepaneku panna eelnõu teisel lugemisel lõpphääletusele ja seadusena vastu võtta. Meenutan kõigile kohalolijatele, et eelnõu vajab seadusena vastuvõtmiseks Riigikogu koosseisu häälteenamust. Tänan väga!
Aitäh, hea juhataja! Austatud ettekandja! Ma tulen nüüd kultuuriteema juurde. Järgmisel aastal täitub 150 aastat esimesest laulupeost. Korduvalt on üleval olnud küsimus koorijuhtide koolitamisest ja nende tasustamisest ning korduvalt on kaks ministeeriumit – Haridus- ja Teadusministeerium ja Kultuuriministeerium – pildunud seda teemat, nagu Tatikas ja Vesipruul pildusid surnud koera edasi-tagasi üle aia. Me oleme rääkinud, kas võiks kehtestada analoogse süsteemi, mille järgi tasustatakse treenereid. Teie olete spordivaldkonna asjadega kindlasti rohkem kursis kui mina ja võib-olla olete olnud ka juures, kui riik pani treenerite tasustamisele sellega õla alla, et toetusi suurendati sotsiaalmaksu võrra, et saaks treeneritele maksta palka, mitte stipendiumit, ja et ei oleks ümbrikupalkasid. Kuna need ministeeriumid sellega tegelda ei ole tahtnud või suutnud, siis kas Rahandusministeerium ei võiks sellega tegelda? Laulupidu on tulekul, võib-olla see jääb viimaseks – koorijuhte juurde ei tule, sest nende tasustamine on ülikeeruline.
Suur tänu, hea juhataja! Austatud asepresident! Me kõik küsime siin küsimusi, mis väärivad n-ö pikka seminari, nii nagu sai just mainitud, ja ma kardan, et minu küsimus läheb samasse valdkonda. Võib-olla siis mõned markeeringud. Kui praegune Eesti Panga president rahanduskomisjoni esimehena siin majas saatis mind Brüsselisse, esines seal üks rahandusnobelist, kes rääkis sellest, et kui euro tahab saada sääraseks valuutaks, nagu seda on USA dollar, siis peab looma vastavad instrumendid, mõeldes selle all siis loomulikult ka võlakirju. Teada on, et praegu on kava luua eurotsooni võlakirju tagasi lükatud. Minu küsimus on: mis tingimustel säärane asi ikkagi toimuks ja mille taga see praegu seisab, kas see on suurem Euroopa konsolideerumine?
Hea aseesimees! Head töökaaslased! Anna Haava ütles nii: "Menetlemine peab kestma surmani." Või oli see kuidagi teistmoodi? Aga just täpselt nii te tegelikult ka kuulsite, kuidas olemuslikult ju seadusandja otsustas, hoolimata sellest, et talle sooviti puust ja punaseks ette teha: ei, me teeme teisiti. Minu käest on päris paljud välismaised nii alternatiivsete tubakatoodete esindajad kui ka muud küsinud, et mis teil seal Eestis toimub, miks te olete selliselt otsustanud. Olen neile vastanud täiesti siiralt: andke andeks, meil on uus Riigikogu koosseis, mis tähendab, et inimesed ja saadikud ei jaga veel seda parlamentaarset vastutust ja nad usaldavad seda, mida ministeeriumist neile nn spetsialistid ette on toonud ja ära nämmutanud, nad võtavad seda a priori kui puhast kulda. Sest püha graal asub meil ju ministeeriumis, hoolimata sellest, kas ministeeriumiametnikud on võtnud ette püha ristisõja millegi vastu või on neil lihtsalt päris suur defitsiit pädevuses. Sest nemad ka ju arvavad. Hea kolleeg Madis Milling viitas just nendele uuringutele. Inglismaa kuninglikus akadeemias on tehtud üle 500 ametliku uuringu. Ka komisjonile me saatsime materjale, mida tegelikult komisjoni esimees ei tahtnud ametlike materjalide juurde panna. Küll aga tulid igat sorti soolapuhujad ja, saad aru, arstid arvama seda, mida nad võiksid arvata või siis võiksid teada, mida keegi kuskil oli rääkinud. Üks täiesti uskumatu uudis, mis ilmselt levib paari päeva pärast, on see, et mingi anomaalia on: need inimesed, kes suitsetavad, ja need, kes on praegu COVID-19 surnud – need arvud ei klapi. Räägitakse, et kõige suurem riskirühm on need, kes täna teevad suitsu või kasutavad alternatiivseid tubakatooteid. Need koolevad hoopis vähem. Ma ei kutsu mitte kedagi üles praegu selleks, et hakata suitsetama, aga see on selline anomaalia. Ma arvan, et võib-olla siis, kui me leiame ka sellele viirusele antiviiruse – või mis asi see on, mida me seal otsime, eks ju –, siis me saame ka sellele vastuse. Minu a
Aitäh, hea küsija, selle küsimuse eest! Ma täpsustan, et Riina Sikkut küsis minu isiklikku arvamust, et milliseid reegleid võiks natuke laiemalt tõlgendada, millist head tava võiks veel rikkuda ja millistel tingimustel. Tõesti, komisjon minu isiklikke arvamusi ei arutanud. Küll aga rääkisime sellest, et selline menetlusprotseduur ei ole seadusevastane, samas tõdeti, et see tõesti rikub head menetlustava. Aitäh, hea küsija, selle küsimuse eest! Aga 8. aprillil, kui komisjon arutas muudatusettepanekute tõstmist seaduseelnõusse 355, ei tulnud see teema komisjonis jutuks.
Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas seda eelnõu 11. juuni istungil. Istungil osales eelnõu algatajate esindajana Kaitseministeeriumi poliitika planeerimise osakonna nõunik Andres Järv. Arutluse all oleva sõjalise vaatlusmissiooni aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu 1948. aasta resolutsioon nr 50. Nagu eelkõneleja rääkis, Eesti kaitseväelased osalevad nendel missioonidel juba aastast 1997. Tegemist on nn ÜRO sinikiivrite vaatlusmissiooniga. ÜRO liikmesriigina annab Eesti oma panuse rahu saavutamiseks kriisipiirkondades. Eelnõuga muudetakse Riigikogu 11. detsembri 2013. aasta otsust, suurendades missioonil osalevate Eesti kaitseväelaste piirarvu kolmest kuueni. Seejuures jääb Eesti kaitseväe missioonil kasutamise tähtaeg endiseks, kuni s.a 31. detsembrini. Eelnõu otsusena vastuvõtmine võimaldab Eesti Vabariigil alates oktoobrist 2014 täita UNTSO vaatlusgrupi ülema ametikohta. Riigikaitsekomisjon otsustas konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepaneku võtta arutluse all olev eelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu 17. juuni istungi päevakorda (see arutelu nihkus päeva võrra edasi) ja teha Riigikogule ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 4. juuli kell 16. Tänan! Tänan! Eelnev vastaja vastas nendele küsimustele, mis te esitasite, minu arust väga hästi, olgugi et veidi pikalt. Ka teile anti päris ammendav vastus. Aga üks põhipunkt on kindlasti see, et missiooni tähtaega praegu ei pikendata ega suurendata mitte sõdurite arvu, vaid antakse võimalus suurendada relvadeta vaatlejate arvu piirkondades, kus see on vajalik.
Väga lugupeetud Riigikogu aseesimees, istungi juhataja! Head kolleegid! Ma tahaksin öelda ainult ühe repliigi, enne kui läheme selle arutelu juurde, mis põhiseaduskomisjonis toimus. Ma arvan, et tänane arutelu on üheselt kinnitanud seda, et Vabariigi Presidendi valimise korra muutmine ei ole mitte ainult põnev, vaid tegelikult ja siiralt ka väga asjakohane. Ent omapoolse märkusena lisan, et neli kuud enne Vabariigi Presidendi valimisi on muudatuste tegemiseks väga vale aeg. Ja tegelikult see, et kohalike omavalitsuste volikogude esindajaid valimiskogus on oluliselt vähem, kui neid oli viis aastat tagasi, oli teada juba aastast 2017. Selles mõttes, veel kord, see debatt, see eelnõu oma sisu poolest debatti tekitavana on igati asjakohane, aga neli kuud enne valimisi [pole selleks õige aeg]. See on selle põhivaidluse tuum ja ka põhjus, miks enamik põhiseaduskomisjoni liikmeid seda eelnõu ei toetanud. Aga nüüd lähme eelnõu arutelu juurde, mis põhiseaduskomisjonis toimus. Põhiseaduskomisjon arutas seda teisipäeval, 13. aprillil 2021. Osalesid kõik põhiseaduskomisjoni liikmed ja sekretariaadi töötajad ning kutsutud oli ka Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse nõunik Mariko Jõeorg-Jurtšenko. Esmalt andis eelnõust ülevaate eelnõu algatajate nimel Lauri Läänemets. Kuna ei mina ega ilmselt ka mitte keegi teine ei suuda paremini Lauri seisukohti tutvustada kui tema ise, siis ma usun, et Lauri vabandab, et ma ei tutvusta seda, millest ta komisjonis rääkis, seda enam, et see langes täielikult kokku sellega, mida Lauri täna siin rääkis. Ja loomulikult oli Lauril võimalus selgitada ja põhjendada oluliselt pikemalt. Protokolli huvides märgin ära, et kõigepealt teavitas Helin Leichter komisjoni sekretariaadist, et komisjonile on saatnud kirja ka Kalle Kulbok ja Enn Tõruvere oma ettepanekute ja arvamustega presidendivalimiste kohta. Need kuulati ära ja avaldati ka arvamust. Siis märkis Paul Puustusmaa, et Vabariigi Presidendi valimise regulatsiooni peaks käsitlema laiemalt, m
Austatud juhataja, head kolleegid! Sama sisuga eelnõu üritati siia Riigikogu saali tuua ka mõni aasta tagasi. Just sellist, mis teeb vabaks hasartmängude reklaamimise – eeskätt selleks, et Eesti Loto saaks oma tegevust laiendada ja korjata rohkem raha nii enda kukrusse kui ka selle kaudu riigieelarvesse. Aastaid tagasi, kui sellest räägiti, jõuti siiski üheskoos tõdemusele, et hasartmängude laiema reklaamimise lubamine ei ole õige. See ei ole õige signaal ühiskonnale. Nüüd on meie ees kolmandal lugemisel ikkagi sama sisuga eelnõu ja me teame, kust see alguse sai. See sai alguse uue koalitsiooni sünnist. Koalitsioonileppesse kirjutati sisse, et uute lubaduste täitmiseks on plaanis selle seaduse realiseerumise abil saada riigieelarvesse lisaks 3 miljonit eurot. Meie küsimustele, kas see on eetiline ja moraalne, vastati, et jah, see on eetiline, see on moraalne. Siin kõnepuldis selle seaduseelnõu lugemisel kostnud sõnum on olnud vastuoluline ja kahetsusväärne. Saalis ja puldis on väidetud, et me ei tea, kas üldse tuleb mängijaid juurde. Ka on öeldud, et selles pole ju midagi halba, kui rohkem hasartmänge mängitakse. On jõutud isegi loogikani, et kui me teeme rohkem reklaami lotole, siis kasiinosõltlased hakkavad mõtlema, et võiks mängida hoopis lotot ja mitte minna kasiinosse. Kas need on tõsiselt võetavad argumendid? Ma arvan, et reklaamsignaal, et mängige lotot ja üritage saada kerget raha, ei ole hea sõnum. See ei ole eetiline. Ja mis kõige hullem selle eelnõu puhul: reklaamile antakse vaba voli internetis, just selles kanalis, mis on noortele kõige kättesaadavam ja mida nad kõige rohkem kasutavad. Möönan, et selles eelnõus on pügalaid, mis korrastaksid õigusnormistikku. Aga eesmärk, mille pärast see eelnõu meie laudadele jõudis – soov koguda tänu enamale loto mängimisele riigile lisaraha –, on vastuvõetamatu. Ma kutsun üles selle seaduseelnõu vastu hääletama. Aitäh!
Nagu ma juba korra ütlesin, selles erikomisjonis või erikoosolekul, kus me istusime koos erinevate osapooltega, toodi välja summa 15 miljonit. See on oletuslik summa, kui sajaprotsendiliselt nõutakse juba tehtud investeeringute hüvitamist, sest seadmed tuleb maha võtta ja kohe uutega asendada. Oli välja pakutud ka võimalusi, et seda tehakse 10–15 aasta jooksul, kui olemasolev seadmevõrk amortiseerub. Sellisel juhul ei kaasne sellega nii suuri kulutusi riigile. Seda peab aga riigi turvalisuse seisukohalt ja juba vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele otsustama Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, missugused seadmed sobivad ja missugused on Eesti riigi turvalisusele ohuks. Komisjon ei arutanud seda. Kui te küsite, mida me täna hääletame, siis me hääletame seaduseelnõu, mille eesmärk on anda Vabariigi Valitsusele volitusõigus välja töötada lõplik määrus, mille alusel hakatakse hindama nende elektrooniliste seadmete sobivust.
Aitäh, härra juhataja! Austatud peaminister! Peaministril on keskne roll ka laiapindse riigikaitse korraldamisel ja seetõttu ma küsin haldusreformi ja elanikkonnakaitsega seonduvalt: kas kogukondlik turvalisus ja vastupanuvõime erinevateks kriisideks on kogukonna enda, kohaliku omavalitsuse või keskvõimu ülesanne? Kui tegemist on jagatud vastutusega, siis kus jookseb rollide ja vastutuse piir? Miks ma seda küsin? Minu meelest haldusreformi kontekstis on see küsimus meil suuresti läbi rääkimata, asi pole piisavalt selge. Ja millised on eri valitsuserakondade seisukohad?
Lugupeetud Riigikogu esimees! Lugupeetud kolleegid! Esitan 15 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuuluva Riigikogu liikme nimel arupärimise peaminister Andrus Ansipile. Nagu võisime laupäevasest Postimehest lugeda, on enamik <PARTY>a ja <PARTY>-i kuuluvaist maavanemaist otsustanud või olnud sunnitud kandideerima kohaliku omavalitsuste valimistel nendesse omavalitsusorganitesse, kelle tegevuse üle nad peavad vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele teostama ametkondlikku järelevalvet. Meie arvates on siin tegemist selge huvide konfliktiga korruptsioonivastase seaduse § 25 sisulises tähenduses, seda nii kampaania ajal, aga juhul, kui maavanem osutub valituks ega loobu ametist ega asu volikokku tööle, siis ka kogu selle volikogu tööperioodil, kuhu teatud poliitilise jõu liikmed on valituks osutunud näiteks maavanemale antud häälte abil. Mitte juhuslikult pole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses keelustatud maavanema kuulumine kohalikku volikokku. Ning see keeld on absoluutne – tema volikogumandaat tühistub, erinevalt näiteks Riigikogu liikmetest ja ministritest, kelle kohaliku omavalitsuse volikogu mandaat peatub nende tegevuse ajal Riigikogus või valitsuses. Loomulikult on maavanemate kandideerimisel tegemist ka administratiivse ressursi ning lõpuks ka lihtsalt riigiametniku tööaja varjamatu kasutamisega erakonna huvides. On tõsiselt kahju, et valitsuskoalitsioon on kunagise väärika maavanema ameti muutnud sisuliselt maakondliku parteikontori pidajaks. Kuna maavanemad on Vabariigi Valitsuse kinnitatud ametiisikud, siis on meil valitsuse juhile mitu küsimust seoses võimaliku huvide konfliktiga maavanemate kandideerimisel kohaliku omavalitsuse valimistel. Aitäh!