EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Aitäh, hea küsija, väga hea küsimus! Ma üritan oma seisukohta või nägemust asjale anda. Te panite asja sisse nagu mitu aspekti või mitu poolt. Ma alustan sellest otsast, et ma arvan, et turumajanduses on kõik väga lihtne: on pakkumine, on nõudlus. Täna te räägite sellest, et on kõrge hind, Nord Pool ei toimi. Aga ma ei mäleta, et näiteks kaks aastat tagasi, kui turul kujunes olukord, kus hind oli negatiivse märgiga, keegi oleks kurtnud või mitte rõõmus olnud ja öelnud, et väga halb süsteem, miks makstakse raha peale selle eest, et sa elektrit tarbid. See ongi turupõhimõttega toimiv turg: on olukordi, kus on väga kõrge hind, ja on olukordi, kus on väga madal hind. See on turupõhimõttega kujunenud situatsioon. Jah, loomulikult, see situatsioon ei ole [nii hea] sellel hetkel, kui nõudlus on suur. Hind on madal siis, kui pakkumisi on väga palju. Aga siis tulebki lahendada see probleem, mille mina sõnastaks nii, et pakutud elektri maht ei vasta sellele, mis on hetkenõudlus. Sellest tulenebki selline kõrge hind – see on väga lihtne. Meie kahjuks elame sellises olukorras, kus meie energiasüsteem hakkab muutuma. See muutub kiiresti ja väga dramaatiliselt ja väga lihtsal põhjusel. Kunagi Eesti otsustas ühineda kliimakokkuleppega ja vähendada CO2. See ei ole minu otsus, see on meie ühine otsus. See ei ole majanduskomisjoni või mingi ühe fraktsiooni otsus. See on konsensuslik kokkulepe, mis tuleneb sellest, et me oleme Euroopa Liidu osa. Need otsused said kunagi sellised tehtud ja hakata rääkima sellest, et see kõik on meie jaoks üllatus, on vale. Mina pigem kutsuks üles diskuteerima teemal, kuidas me saame katta meie vajalikud mahud, kuidas me suudame toota piisavalt energiat selleks, et meie nõudlus katta. Ja kui me seda teeme, kui me seda oskame teha ja sellele küsimusele vastata, siis ma püstitaksin järgmise küsimuse: kuidas seda teha maksimaalselt efektiivselt? Kuidas me teeme seda, et meil on [vajadus] täidetud, aga me teeme seda maksimaalselt efektiivsel viisil ehk me e
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea ettekandja! Mul oli au 1964. aastal ka kooliteed käia ja ma ei saa küll öelda, et meil koolis oleks olnud venestamist rohkem kui mu lastelastel praegu. Teises klassis alustasime küll vene keele õpingutega ja kolmandas saksa keele õpingutega, aga eesti keel ja kirjandus olid ülekaalus. Aga nüüd on meil välja kujunenud olukord, kus Mustamäe eestikeelses lasteaias ütleb direktor õpetajale, et rääkige 5–6-aastaste laste eesti rühmas lihtsustatud eesti keelt, et liiga suur hulk rühma võetud muulasi aru saaks. Mis te arvate, kas sellise suhtlemise keskkonnas on võimalik eesti lapsi kooliks ette valmistada, et nad saaks kõrgtasemel hariduse?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Aitäh, hea ettekandja, et võtate veel vaevaks veidi oodata. Küsimus oleks olnud tõenäoliselt pigem ministrile, aga kuna küsijaid oli palju, siis küsin teilt testimiste kohta. See puudutab eeskätt perearstindust. Mina olen 40-aastane mees. Meil praegune periood, COVID-i levik, näitab väga hästi, et kui probleemid on aktuaalsed ja akuutsed, siis me leiame tahte ja ka rahastuse selleks, et ulatuslikult testimisi teha. Samas, vaatame põhilisi suremuse põhjustajaid, need on siis südame-veresoonkonnahaigused, vähkkasvajad või muud sellised. Kui mina 40-aastasena lähen perearsti juurde ja palun ennast ennetavalt testida, siis öeldakse mulle sisuliselt, et puhka jalga, sa ei ole veel riskirühmas. Kas sellest tulenevalt on teil ka mingisuguseid plaane või mõtteid, milliste haiguste tuvastamiseks me võiksime ennetavalt rohkem vahendeid suunata ja teha ennetavat testimist nende nähtuste avastamiseks meie organismis?
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Sotsiaaldemokraadid on algatajatega nõus selles, et avatud nimekirjade põhimõtte kasutamine kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel arvestab paremini valijate tahet ja vähendab parteide tagatubade mõju. See asjaolu oli ka põhjus, miks avatud nimekirjade põhimõte sisaldus eelmises Riigikogu koosseisus menetletud sotsiaaldemokraatide n-ö demokraatiapaketis ning miks see sisaldus ka meie valimisprogrammis. Praegu on reaalsus aga selline, et mitu valimisringkonda ja seega ka üldnimekiri on vaid Tallinnas. Milline on planeeritud haldusterritoriaalsete muudatuste tulemus, on veel teadmata. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmine peaks lähtuma kujunevast reaalsusest. Kokku võttes: eelnõu Tallinna-kesksus, lähituleviku halduskorralduse prognoosimatus ning puhtmatemaatiline tõsiasi, et väiksema mandaatide arvuga ringkondades kandideerinud isikud on kompensatsioonimandaatide jagamisel eelisseisus, on need asjaolud, miks sotsiaaldemokraadid toetavad täna põhiseaduskomisjoni otsust eelnõu tagasi lükata. Aitäh!
Kallis härra spiiker! Armsad kolleegid! Ma ei saanud hommikul oma printerit tööle ja selle tõttu loen ma oma jõuetu kõne maha iPadi pealt. Selle leiutas, muide, Steve Jobsi nimeline mees, Süüria immigrandi poeg. Aga olgu. Tänase koosviibimise mõte, vähemalt niipalju kui mina olen aru saanud, on teha esimene ja nii mõneski mõttes hiljaks jäänud katse leida erakondadeülene konsensus küsimuses, kuidas tegelda Euroopat tabanud pagulasprobleemiga. Terve suve oleme üksteist ühelt poolt tolerastideks ja rahvuse reetjateks ning teiselt poolt natsideks ja FSB agentideks sõimanud. See sõim on olnud ilmselt vajalik, vajalik just selleks, et aur välja lasta. Ma väga loodan, et see on tänaseks toimunud ja me suudame poliitiliste pabulate noppimise vahel natuke ka probleemidele otsa vaadata, sest probleemid ei ole kuhugi kadunud, vastupidi, need lähevad kogu aeg järjest tõsisemaks. Praktiseeriva stoikuna olen ma tuhat protsenti veendunud, et asjad ei ole mitte head ega halvad, vaid asjad on, nad on sõltumata sellest, millise hinnangu me neile anname. Tuhanded ja tuhanded inimesed põgenevad sõjakoleduste eest Euroopasse ja meie negatiivne või positiivne meelestatus ei muuda toda põgenemist olematuks. Nagu ei muuda meie võimalik meelestatus olematuks meie vältimatut vajadust nende inimestega tegelda. Ma teen ettepaneku lõpetada niigi hirmunud Eesti inimeste edasine hirmutamine, sest sellest ei ole kasu. Meile ei ole mingitki kasu siia saabuvate inimeste juba ette kurjategijateks ning eesti keele ja kultuuri hävitajateks kuulutamisest. Samal ajal teen ma ettepaneku lõpetada õõnes jutt sellest, kuidas Eesti valitsus on vapralt võidelnud kvootide vastu ja ainult 500 siia tulevat inimest kahe aasta jooksul on tohutu töövõit. Ka sellest retoorikast ei ole mitte vähimatki kasu. Ma teen ettepaneku, kallid sõbrad, sõlmida relvarahu. Sõlmida relvarahu selles niisuguses mentaalses sõjalises olukorras, mis valitseb siin saalis ja ka selle maja koridorides. Sellest sõjast ei ole kasu. Kasu on
Härra minister! Ma olen teiega nõus selles osas, et loomulikult ei esinda loomeliidud tervet Eesti kultuuri. Ka enne seda, kui teie kultuuriministrina tööle asusite, oli mitmesuguseid vastuolusid kultuuriinimestega. Ma pean silmas rahvaraamatukogudega seonduvaid probleeme, millega ei kaasnenud mitte ainult rahvaraamatukogude töötajate ja teiste kultuuriinimeste pahameel, vaid kurjaks said ka kohalikud omavalitsused. Ma loodan, et needki on osa Eesti kultuurist. Minu küsimus on selline. Kas need märgid teie kui ministri ebapädevusest või lihtsalt teie eksimused tulenevad äkki ministri suurest töökoormusest ja ülepingest? Vahest need viitavad sellele, et teil oleks aeg puhata?
Lugupeetud minister! Me esitasime 11. juunil arupärimise bussiliikluse kohta. Mai alguses teatas Saare Maavalitsus, et alates s.a 1. septembrist hakkab Saaremaal kehtima uus kord – nüüd peaks see siis juba kehtima –, et väiksemas kohas elavatel inimestel tuleks selleks, et nad bussi peale saaksid, eelnevalt helistada dispetšerile. Uue korra kohaselt hakkab bussiliin koosnema põhiosast ja tellimusliinist ehk nõudeosast. Ühesõnaga, piletid tuleb ette tellida dispetšeri kaudu. Me tahame teada, milline see olukord praegu on ja kas siin on oodata mingeid muutusi. Aitäh!
Austatud kolleegid! Lugupeetud külalised! Hea minister! Püüan mulle sõnavõtuks antud aega kasutada ratsionaalselt ning nendel teemadel, mille suhtes kõik Riigikogus esindatud erakonnad on üsna ühte meelt, ma pikemalt ei peatu. Kindlasti aga räägin ka Ukrainast, sest seal toimuv ning toimuda võiv teeb meile kõigile muret. Alustan terrorismi teemadel, mis niisamuti on vähemalt kaudselt seotud traagiliste sündmustega Ukrainas. Tuletagem siinkohal meelde kas või Ukraina Ülemraada hiljutisi otsuseid. Euroopas on aga ohvreid kaasa toonud ka terrorismiaktid Prantsusmaal, Belgias, Kreekas ja Saksamaal. Seega on tegemist laiaulatusliku ja mitmetahulise probleemiga, mis nõuab euroliidusisest süvaanalüüsi ja kõigekülgset ülevaatust, tagamaks senisest turvalisemat, praktilist valmisolekut probleemidega tegelemiseks, et jõuda lähemale sellekohaste ohtude vähendamisele. Oluline on väärilist tähelepanu osutada ka nendele vägivaldse terrorismiga seotud juhtumitele, kus koletute veretööde seletuseks ei kasutata usulisi põhjendusi. Euroopa Liit on teinud mõndagi terrorismivastaste meetmete väljatöötamisel, mõnigi kord on aga vajakajäämisi otsuste praktilisel elluviimisel. Seetõttu tervitan eile Euroopa Parlamendis vastu võetud resolutsiooni, milles saadikud kutsuvad looma radikaliseerumise tõrjumise programmi, tõhustama Shengeni ala välispiiri ja parandama andmevahetust euroliidu liikmesriikide vahel. Pole ju päris normaalne, et praegu edastavad liikmesriigid Europolile ja Eurojustile vaid 50% teabest, mis puudutab terrorismi. Tõsiselt tuleks kaaluda Euroopa luureteenistuse loomist, mis aitaks kõike eelöeldut tagada. Kiirendama kutsutakse tööd andmekaitsepaketiga, nii et läbirääkimised selle paketi ja broneeringuinfo ettepaneku üle saaksid toimuda paralleelselt. Tõsiseid järeldusi tuleb teha Iraagi- ja Süüria-suunaliste terrorismivastaste meetmete liiga aeglase rakendamise põhjustest, et tagada tulevaste tegevuste prioriteetide täpsem seadmine ning olemasolevate kindlakäelisem rakend
Aitüma, hea Riigikogu aseesimees! Hea komisjonipoolne ettekandja! Küsimus tuleb noorsootöö valdkonnast. Siiamaani on noorsootöö katusorganisatsioonide esindajad öelnud, et kõik on hästi olnud, hea koostöö on olnud noorsootöö keskuse ja katusorganisatsioonide vahel, ja nüüd mõnevõrra kardetakse, et selle uue ametiga see side võib-olla läheb selliseks pikemaks või see amet läheb kaugemaks, kas see omavaheline hea kontakt ikka säilib ja üldse, kuidas kõik edasi läheb. Aga minu küsimus on, kas te komisjoni istungile kaasasite ka n-ö kõikvõimalikke sihtgrupi organisatsioone ja nende liikmeid, kellel mingeid muresid on. Kas te kuulasite nad ära ja võib-olla ka suutsite neid natuke maha rahustada? Missugune oli komisjonis see kaasamise pool?
Meil oli koosolek, kus ... (Hüüe saalist: "Võta mikrofon!") Ma räägin ilma mikrofonita ka selle saali täis! Meil oli koosolek, kus otsustati, et ma pean siia üksi tulema. Nii et, jõuluvana, mida te mult ootate? Ma püüan seda teha luuletuse lugemisega. Mõeldes selle peale, mida siin lugeda, käisin läbi hulga tekste ja jõudsin kõige kontsentreeritumani, enda arvates. Sellel luuletusel on kaheksa rida, autor on Juhan Viiding. Nüüd ma loen selle ette: "Oo, ma tahtsin pikalt panna kirja oma lause ... Armas taevas, palun anna hingamisepause, pausikuristiku põhja, vaikusele pikkust, vaikimiseruumi tühja, – hinge tänulikkust." Aitäh! Kellele see on? Aa! Aitäh! Ma annan selle sulle! Võta! Vähe asju! Oi! Sellest on suur abi. Aitäh! Kas rohkem ei olegi midagi? Suur tänu!
Lugupeetud kolleegid! Majanduskomisjon arutas seda seaduseelnõu 25. oktoobril. Kohal olid minister Juhan Parts, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Eero Pärgmäe, ministeeriumi lennundus- ja merendusosakonna juhataja Tarmo Ots ning Veeteede Ameti peadirektor Andrus Maide. Minister esitas tavapäraselt hea ettekande hea eelnõu eesmärkide ja sisu kohta, andis lisaselgitusi ning vastas komisjoni liikmete küsimustele. Eero Pärgmäe selgitas, et eelnõu jõustamine 1. jaanuaril võib olla raskesti teostatav ning võiks arutada seda, et uus jõustumisaeg oleks 1. aprill 2013. Majanduskomisjoni liige Kaja Kallas väljendas sama muret, mis on korduvalt täna siin saalis kõne all olnud, et hinnatõus on liiga järsk ja paljud huvigrupid on väljendanud oma huvi, et hinnatõus võiks olla algul väiksem, isegi ainult 15%. Ta ütles ka seda, et sektor ei ole tegelikult tasude tõusmise vastu, pigem on probleemiks liiga järsk hinnatõus. Eero Pärgmäe tõi mitmeid näiteid, võrreldes analoogseid tasusid Soomes ja Eestis, millest võis järeldada, et analoogsed tasud Soomes on kohati isegi mitu korda kõrgemad. Peale seda oli arutelu, kus aktiivselt küsimusi esitati. Eriti aktiivselt esitas küsimusi majanduskomisjoni liige Kalev Kallo. Ta andis ka hinnanguid. Tema hinnangul ei ole Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teinud küllalt häid mõjuanalüüse ega esitanud konkreetseid mõjuarvutusi. Sellele vastas minister, et jäämurde- ja õlitõrjevõimekus on ülioluline ja ei ole mõistlik neid suurenevaid kulusid edaspidi katta riigieelarvest. Tarmo Ots väitis, et kruiisilaevadele on tehtud väga suuri soodustusi ning hinnatõus neile olulist mõju ei avalda. Teiseks arutati jäämurdetööde kvaliteedi tagamise ning sadamate teenindamisega seonduvat. Arto Aas palus protokolli sisse viia, et tal on Tallink Grupi aktsiaid. Edasi mindi menetluslike küsimuste juurde. Edasiseks menetlemiseks esitati kaks ettepanekut. Mina tegin ettepaneku saata valitsuse algatatud meresõiduohutuse seaduse muutmise sea
Vastus on lihtne ja lakooniline: see väide ei pea paika. Aitäh küsijale! Ei, tõesti, seda on puudutatud. Ja mis puudutab võimalikku riivet või vastuolu põhiseadusega, siis ka Ruth Annus on märkinud, et tegelikult lõpliku vastuse sellele saaksime alles siis, kui õiguskantsler taotleks põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse alustamist või isikud pöörduksid kohtusse, nagu on ka aja jooksul erinevatel juhtudel olnud. Aga loomulikult ei valitsuse esindajad ega seadusandja ei ole kordagi kuskil väitnud, et kodakondsuse saamine peaks olema kuidagi loogiline ootus. Seda küll jah, seda on siin eelnevalt nähtud ka.
Me seda otseselt analüüsinud ei ole, aga praegune olukord on enam-vähem teada. Eelmine uuring näitas, et 2017. aastal tarbimine veidi kasvas, viimane uuring näitab, et see on veidi vähenenud. Aga see probleem tuleb ära lahendada. Ka tarbimise seisukohast ei ole vaja sellist asja, et Lätist ostetakse suures mahus Läti aktsiisimääraga odavat alkoholi ja tuuakse Eestisse. See ei mõju hästi. Väga tähtsad on muidugi ka kõik need muud meetmed, millega tegeldakse: reklaami piiramine ja kauplustes müügipiirangud. Ja veel kõige tähtsam on tervisekäitumise mõjutamine, inimeste teadlikkuse tõstmine. Selles töös on hästi palju erinevaid aspekte. Aitäh küsimuse eest! Siin on väga suur erinevus. Kui me räägime õllest, siis eelmine eelnõu tahab selle toote aktsiisi langetada 25%, meie eelnõu 33%. Aga kui me räägime kangest alkoholist, siis meie tahame langetada ainult 4,3%, eelmine eelnõu 25%. See on väga suur erinevus. Aga põhiprobleem on ikkagi see, et Eesti tarbija ostab aktsiisikauba Lätist, maksab maksu Läti aktsiisimääraga, maks läheb Läti eelarvesse. Aga see aktsiisikaup tarbitakse Eestis ja Eesti elanike tervisekahjud jäävad meie kanda. See ei ole normaalne olukord. Piirikaubandus tuleb kuidagi kontrolli alla saada.
Aitäh, härra eesistuja! No me kõik mäletame veel seda istungit või õigemini seda istungi algust, kui arutati kaugtööle minekut, ja juba siis ikkagi tuli väga selgelt päevakorda see, et see ei ole seaduspärane. Ma mäletan ka, kuidas istungi juhataja sisuliselt jõuga rullis kõikidest nendest argumentidest üle, lihtsalt neid kuulma ..., keeldus neid kuulda võtmast ja lõpuks pani hääletusele, suure saali hääletusele. Ja kui me nüüd lähtume sellest loogikast, mille on esitanud vastuväitena Riigikohtu otsusele esimene aseesimees, millega on sekkutud Riigikogu pädevusse ja Riigikogu ainuõigusesse seadusloome vallas, siis minu küsimus on, et kui see nii piiramatu õigus on ja kui kõikidest seaduslikest argumentidest võib üle rullida, siis kas võib siin saalis ka näiteks päevakorda panna mõne inimese, kes ei meeldi võib-olla koalitsioonile, surmamõistmine ja Riigikogu suur saal annab oma heakskiidu sellele ja lintšimegi ära. Et noh, see ei ole ju mõistuspärane, mida praegu koalitsioon püüab selgeks teha ja tegelikult ka kõrvale hiilida sellest järelduste tegemisest Riigikohtu otsusele. Palve on, et juhatus koguneks oma kas või korralisel arupidamisel ja analüüsiks seda olukorda nii töö- ja kodukorra aspektist kui ka Riigikohtu otsuse aspektist ja teeks järeldused, ja teeks järeldused, kuidas taolisi vastuolulisi otsuseid tulevikus vältida.
Aitäh! Konkreetsed küsimused, proua minister. Kas Vene lipu kasutamine selles kontekstis võib ka olla sanktsioneeritav, kui seda tehakse häirival viisil ja sõja õigustamiseks? Teiseks, kas agressiooniakti alla läheb ka Nõukogude Liidu sissetung 1944. aastal Eesti territooriumile? Kas selle mõiste sisse läheb ka vabadussõjas Nõukogude Venemaa rünnak Eesti Vabariigi territooriumile? Kas selle sisse läheb ka Hiina agressioon Tiibeti vastu? Aitäh! Noh, Hiina Rahvavabariiki me kõik teame. Need [probleemid] on olnud laiema avalikkuse [ees]. Aga nüüd ma tulen tagasi nende [meie sümbolite juurde]. Võtame konkreetse näite, Narva tank. 1944. aastal on see kindral Fedjuninski operatsiooni mälestamiseks üles pandud, ma kontrollisin, vaatasin statuudi Narva tankide üle järele. Tegemist on agressiooniaktiga, mille sümbolit avalikult eksponeeritakse. Ja siin ei ole inimesest juttu. Te viitasite eelmises küsimuses mälestusmärkidele ja inimesele. Inimesest juttu ei ole. Avalik eksponeerimine, mille eest juriidiline isik saab karistada, kui ta seda avalikult eksponeerib. Ja nüüd juriidiline isik on kahtlemata, mälestusmärgid on maaga püsivalt ühendatud, vastutus ja omand on tegelikult maaomanikul, Narva Linnavalitsus – juriidiline isik, kes peaks saama trahvi. Küsimus on selles, et kahtlemata püstitati tank eesmärgiga neid tegusid ehk agressiooniakti toetada. Ma küsin nüüd selgelt, ja ma arvan, et see on positiivne initsiatiiv valitsuse poolt: kas me selgelt ütleme, et agressiooniakti maaga püsivalt ühendatud sümbolite avalik eksponeerimine, mille eesmärk on agressiooniakti õigustada, muutub selle alusel sanktsioneeritavaks?
Suur tänu! Välisminister annab meile aru Horvaatia olukorrast ja on loogiline, et kõikides aspektides ta ammendavat vastust anda ei saa. Kuid siiski üks moment elust enesest. Mäletan, et kord astusin ma Riigikogu uksest sisse ja minuga hakkas vestlema üks naisajakirjanik, kes – oh üllatust! – oli Horvaatiast. Ta esitas mulle mitu küsimust ja seejuures avaldas hämmeldust, et kuidas on võimalik, et Eestis nii madal korruptsioonitase on, kuigi me tuleme ju postkommunistlikust ruumist. Teada on, et Horvaatial on sellega probleeme olnud. Kuidas praegu võrdluses lähinaabrite Serbia ja Sloveeniaga Horvaatia sellel skaalal positsioneerub? Kas on ka progressi märgata?
Aitäh! Hea minister! Oletame, et tulevikus, mis jääb praegusest ajast kaugemale, näiteks aastal 2023 või 2025, lähevad nende üleantavate tegevustega kaasnevad kulud suuremaks, kui on riigieelarveline eraldis. Arvestades seda, et eelnõuga asendatakse seadustes ravikindlustusteenused tervishoiuteenustega, teen ma järelduse, et kui selline olukord tekib, siis tuleb hakata neid teenuseid katma ravikindlustatute makstud rahast, kuigi ideoloogiliselt ja loogiliselt võttes peaks see ikka jääma riigi kanda. Kas olid kaalumisel ka mingisugused teed, et neid kahte finantseerimispotti ja ka teenustepotti vähemalt mingil määral eraldi hoida?
Aitäh küsimuse eest! Kuna see eelnõu on juba viiendat korda siin saalis ja korra olen ma komisjoni ettekandjana seda põhjalikult tutvustanud, siis komisjoni ettekandjana tahan ma täna anda ülevaadet komisjonis toimunud diskussioonist. Tuleb aga öelda, et tegelikult diskussiooni ei toimunud. Ka teie enda erakonnakaaslased komisjonis seda teemat ei käsitlenud. Te võite oma erakonnakaaslaste käest küsida, miks midagi ei küsitud ja miks nende probleemide üle komisjonis ei diskuteeritud. Aitäh küsimuse eest! Tegemist on väga hea eelnõuga. Ma arvan, et te peate küsima ka oma erakonnakaaslaste käest, mis oli põhjus, miks eelmisel korral ei saadud saalis kokku vajalikku 51 häält. Koalitsiooni poole peal oli enamik inimesi kohal.
Lugupeetud kolleegid! Austatud juhataja! Komisjon arutas seda eelnõu oma 20. jaanuari istungil. Arutelu oli tõsine ja päris mitut asja päriti ministri käest. Arutleti selle üle, kuidas hakatakse statistikat arvestama – kas seda saab teha elektrooniliselt ning kas see hakkab toimuma aasta lõikes või muudmoodi. Ministeerium seletas, et 2021. aastast arvestatakse statistikat aasta kaupa. Arutati võimalust, et kas kütust hakatakse asendama või toodavad mõned firmad ise biokütust. Ministeerium täpsustas, et Eestis on täna üks ettevõte võimeline biokütust ise tootma. Arutleti veel selle üle, kuidas hakkab uus registreerimissüsteem toimima. Ka sellele anti pädevad vastused ja lubati, et juba sügiseks on süsteemi rakendama hakatud. Räägiti trahvimääradest, need kasvavad päris suureks. Kuna statistikat arvestatakse teistmoodi – mitte kuu kaupa, vaid aasta kaupa –, siis on proportsionaalselt kasvanud ka trahvimäära suurused. Arutati biometaani tootmise võimekust. Ministeerium ütles, et on kaks tehast, kus seda hetkel toodetakse, ja et suveks peaks valmima veel üks tehas. Arutati seaduse jõustumise tähtaega. Selgus, et 1. märtsiks seadust vastu võtta vist ei jõua ehk seadus 1. märtsil ei jõustu, ilmselt tuleb tähtaega kuu võrra edasi nihutada. Samuti mainiti, et see eelnõu on turuosalistega läbi räägitud. Lõpuks tehti konsensuslik ettepanek esimene lugemine lõpetada.
Suur tänu, härra juhataja! Aitäh ettekande eest ja tunnustus arengu eest! Minu küsimus on ka palkade kohta. See on ülimalt ebaõiglane, et palk politsei- ja päästeteenistuses on nii erinev. Kui me vaatame baasaastat 2010, siis päästjatel on palk tõusnud 100 eurot, politseil 400 ehk siis neli korda rohkem. Mõistan, et töö sisemine ümberkorraldamine on üks variant, politseis on nüüd 1500 inimest vähem. Kui aga päästjate arvu 1500 võrra vähendada, siis ei jää kedagi enam järele. Seega sisemisi ressursse kasutades lahendust ei leia. Sellest ma ei räägigi, et seadusega antud sotsiaalsed garantiid on politseil ja päästjatel täiesti erinevad. Minu küsimus: kas on võimalik seda trendi murda? Kas nende palgakõverate proportsioonid võiksid lähiaastatel muutuda?
Aitäh, austatud esimees! Hea ettekandja! Priit, need argumendid, mida sa oled eri kohtumistel esitanud, on mind veennud ja ma olen Rail Balticu osas mõõdukalt skeptiliseks muutunud. Samas ma arvan, et ehk peaks ettevalmistustööd jätkama. Eespool viidatud järgmine uuring, mis peaks mõne kuu pärast Ernst &amp;Youngilt tulema, tõenäoliselt annab mulle kindla arusaamise, kas üldse ja kui, siis millise kiirusega tuleks selle projektiga edasi minna. Millised lootused on sinul selle tulevase uuringu kontekstis?
Aitäh selle küsimuse eest! Põhikaitse on see, et [ka pärast] energia hinna tõusu jääks inimestel kätte raha majapidamiseks, kütte- ja elektrikulude maksmiseks, et nad ei peaks endale lisavõlga tekitama. Ma arvan, et see on vajalik. Aitäh! Mis puudutab elektri- ja küttearveid, siis seda summat otseselt fikseeritud ei ole. Mis puudutab inimeste toimetulekut, elementaarseid vajadusi, siis tänane toimetulekupiir on 150 eurot. Kui küsida minu arvamust, siis ma arvan, et see peaks olema suurem, sest viimased arvutused näitavad, et tegelik vajadus jääb 200 euro kanti.
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud ettekandja! See eelnõu on igatepidi säärane lati alt läbi jooksmine. Põhimõtteliselt sa nagu üritad teha ametnikest komisjoni koolide ja koolijuhtide kontrollimiseks, esitades koolijuhtidele mingeid kohutavaid nõudmisi, mida kõike nad peavad oskama. Aga samal ajal sa ei anna koolijuhile mitte mingisugust õigust otsustada. Nagu sa ütled, eelarvelised vahendid on kooli käsutada, kamandada ja juhtida. Aga neid ei ole! Tegelikult on olemas kontrollnumber ja kontrollijad on poliitilised. Vaata ühelt poolt või vaata teiselt poolt – tegelikult see nii on. Mina küsin niimoodi. Kui sa tahad koolijuhtidelt nõuda selliseid pädevusi, siis sa pead andma neile ka õigused. Ja üks õigus oleks selline, et kool oleks juriidiline isik ja kool saaks toimetada eelarve piirides, nii nagu direktor oma äranägemise järgi arvab õige olevat. Ja siis võib mõõta tulemust, kas see on hea võib halb. Oled sa selle peale mõelnud?
Lugupeetud härra juhataja! Head kolleegid! Teie ees ootab hääletamist eelnõu, mille sätted aitavad suurel määral kaasa alaealiste seksuaalse enesemääramise kaitsele meie õigusruumis. Mul on hea meel, et me suutsime eelnõu menetledes ületada mitmed lahkarvamused, mis siin saalis opositsiooni ja koalitsiooni vahel tavapäraselt valitsenud on. Kui me 2012. aasta kevadel oma eelnõu esitasime, oli just lõppenud uue inimkaubandust puudutava seaduse arutelu, mis laiendas tunduvalt õiguskaitseorganite võimalusi võidelda sellise räpase äri vastu, nagu on kauplemine inimestega selle erinevates vormides. Vaatamata tõsistele vaidlustele jäi inimkaubandusvastastest sätetest välja selline oluline regulatsioon nagu alaealiselt seksi ostmise keelustamine. Tookord tundus see õige arusaamatu, kuidas saab maailmavaateline erinevus panna meid erinevalt suhtuma laste ja nende õiguste kaitsesse. On ju ka mitmesugustest uuringutest teada, et suures osas alustatakse prostitutsiooniga juba alaealisena, kuna ahvatlused on suured, sissetulek olematu ning sotsiaalne küpsus alles arenemisjärgus. Seetõttu esitaski meie fraktsioon eelnõu, et saata ühiskonnale selge signaal: alaealiste ahvatlemine oma keha müüma on meie riigis ebamoraalne ja karistatav tegu. Eelnõu läbis küll esimese lugemise, aga jäi poolteiseks aastaks riiulile ja seda mulle küllaltki arusaamatu põhjendusega, et Justiitsministeerium valmistab ette laiemat seadustepaketti, mille käigus tehakse ka karistusõiguse revisjon. Kas tõesti vajab selline regulatsioon nagu alaealistelt seksi ostmise keelustamine nii pikka ja sügavat mõju analüüsimist ning kooskõlastusprotsessi, nagu me praegu oleme näinud? Samas me näeme siin saalis ka koalitsiooni algatatud eelnõusid, mis ilmuvad ei tea kust, äkitselt ja ilma mingisuguse erilise mõjuanalüüsita. Need eelnõud on tihtipeale täis loogikavigasid, kooskõlastamata seisukohti ja paljugi muud, mis iseloomustab ebaõnnestunud seadusloomet. Elementaarse moraalinormi nagu alaealiste seksuaalse ja mater
Austatud eesistuja! Austatud kolleegid! Täna oleme läbi vaadanud 58 muudatusettepanekut Eesti Vabariigi järgmise aasta eelarve kohta. Tunnistame ausalt, nende seas on väga palju vajalikke ja häid ettepanekuid. Miks valitsuskoalitsioon, selle asemel, et mõelda suurelt ning käituda riigimehelikult, jälle sõidab opositsioonist teerullina üle? Sedasama olete te ise paar aastat tagasi ette heitnud Reformierakonnale. Seletage nüüd meile ning oma valijatele, mis vahe on siis Reformierakonna ja Keskerakonna valitsuse vahel! Mina olen veendunud, et järgmise aasta riigieelarvest tuleb välja võtta erakonnapoliitiliselt jaotatud 27 miljonit katuseraha, mida nimetatakse "regionaalseteks investeeringuteks", ning suunata need summad väljatöötatud reeglite järgi kohalikele omavalitsustele, puuetega laste abistamiseks, pensionäride heaolu suurendamiseks ja muudesse olulistesse valdkondadesse. Olen seisukohal, et valitsus ei tohi jagada erakondlike eelistuste järgi katuseraha, eelarveprotsess peab olema läbipaistev ning otsused avalikkusele jälgitavad. Riigieelarve koostamise protsess peab olema avatud ja avalikku raha ei tohi kasutada erakondlike huvide järgimiseks. Mulle jäi arusaamatuks, kuidas on Justiitsministeeriumi tegevus seotud MTÜ-ga Endiste Metsavendade Liit. Olen seisukohal, et kui Riigikogu võtab vastu eelarve, mis hõlmab ka valitsuse esitatud kujul katuseraha, siis loob see Eesti poliitilises kultuuris ohtliku pretsedendi, mille tagajärjel ei ole riigieelarve koostamise protsess enam läbipaistev ning erakondliku raha jagamine muutub Eesti poliitika osaks. Kas me sellist poliitikat tahtsimegi? Vaevalt! Just sellepärast ma toetan Riigikogu sõltumatu liikmena riigieelarve seaduse eelnõu lugemise katkestamist, et valitsus võtaks natukene aega, mõtleks eelarve üle ja võtaks sellest välja 27 miljonit katuseraha ja suunaks need summad olulisemate probleemide lahendamiseks. Aitäh tähelepanu eest!
Hea seaduseelnõu algataja! Loomulikult me teame, et valdavalt on vanematel oma lastele huvihariduseks vajaliku ostmiseks raha napivõitu ja seda on hädasti juurde vaja. Me teame kõik, mis maksab suusapaar, uisupaar, juudokimono või mingi muu asi. Vaieldamatult on paljud omavalitsused ja koolid siin appi tulnud ning viimastel aastatel ka kõikvõimalikud külaseltsid erinevaid huviringe avanud. Aga nagu me teame, ka maaelu arengukava raames järgmisel perioodil külade uuendamiseks ja arendamiseks mõeldud meetme raha jääb vähemaks. Väga suured ootused on olnud seotud Leader-programmiga, mille raames just neidsamu asju tehti. Aga ka selles valdkonnas finantsid vähenevad. Kuidas sa seda kommenteerid, et järgmisel perioodil ilmselt tõmbab külaliikumine ennast laste huvihariduse rahastamisest mõnevõrra tagasi?
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Soovin Keskerakonna fraktsiooni nimel üle anda kaks arupärimist. Esimene on kultuuriminister Urve Tiidusele, kellelt soovime aru pärida tantsupeolistele seatud vanusepiirangu kohta. Möödunud aasta lõpul jõudis Eesti avalikkuseni suurt nördimust tekitanud uudis, et tänavu suvel toimuva üldtantsupeo osalejatele seatakse vanusepiirang kas 60 või 65 aastat. Naisrühmade 12 tantsijast kolm ja segarühmade 16 tantsijast neli võivad olla vanuses 60–65 aastat. Seoses sellega soovimegi anda üle arupärimise. Teise arupärimise soovin Keskerakonna fraktsiooni nimel üle anda härra Jaak Aaviksoole, haridus- ja teadusministrile. Seda seoses eelmisel nädalal Tapa erikoolis toimunuga. Käisin seal ise kohal ja pilt, mis seal avanes, oli õige halb. Soovime teada, mida ministeerium plaanib ette võtta, et olukord seal stabiliseeruks. Aitäh!
Aitäh küsimuse eest! Korteriühistute liidust oli Urmas Mardi aktiivselt eelnõu arutelu juures. Varem on liit mitu aastat püüdnud Justiitsministeeriumiga leida kompromissi, milline see eelnõu võiks välja näha. Seda eelnõu on väga pikalt ette valmistatud ja komisjon on saanud erinevaid ettepanekuid. Korteriühistute liidu peamine ettepanek oli põhikirja kohta, selle kohta, kas korteriühistu põhikiri peaks olema kohustuslik. Probleem oli eelkõige paarismajades. Kuigi alguses komisjon arvas, et suurtes kortermajades võiks põhikiri olla kohustuslik, aga kuna tegemist on seaduseelnõuga, mis reguleerib nii paariselamuid kui ka kortermaju, kus on sada korterit, leiti, et mõistlik on jätta see vabatahtlikuks. Aitäh küsimuse eest! Kõige parem võimalus alati on omavahel kokku leppida. Oleme Justiitsministeeriumi palunud, kui see seaduseelnõu jõustub, selgitus- ja koolitustööd teha, et inimestele seletada, mis asjad mis probleeme võivad tekitada. Eelkõige on siin infopuudus, on mitmed seadused ja erinevad tõlgendused. Koolitusteema on tegelikult a ja o. Koolitustega tuleks inimesi aidata, et saaks probleeme lahendada. Aga me loodame koolituse ja nõustamisega aidata olemasolevaid ja loodavaid korteriühistuid ning nii kaotada väga palju probleeme.
Austatud istungi juhataja! Head vähesed saalis viibivad kolleegid! Teie ees on seaduseelnõu 839, mille sisu on lühike: ratifitseerida juurdelisatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti vaheline peakorteri kokkulepe, mis on allkirjastatud 2014. aasta 19. detsembril. Olgu mainitud, et see kõlav ja pateetiline nimi tuleneb Euroopa Liidu aluslepingutest, mis on saatnud meid terve selle aja, kui me oleme Euroopa Liidus olnud. Nagu siseminister selgitas, see nimetus tuleneb ka Schengeni ruumi nõuetest. Väliskomisjon arutas seda teemat 26. jaanuari istungil. Komisjoni istungil osalesid siseminister Hanno Pevkur ja Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktori asetäitja Piret Lilleväli. Siseminister tutvustas põhjalikult assotsieerimislepingu sisu ja selle eesmärke ning vastas komisjoni liikmete küsimustele. Need puudutasid peamiselt Eesti riigi kohustusi, lepingu erisusi – tegemist on välislepinguga ja komisjoni huvitasid erisused võrreldes teiste analoogsete kokkulepetega – ning agentuuri töötajatele ettenähtud hüvitisi. Väliskomisjon tegi konsensuslikult menetluslikud otsused. Esiteks otsustasime saata eelnõu 839 täiskogu päevakorda esimesele lugemisele kolmapäevaks, 11. veebruariks. Komisjoni ettepanek on eelnõu esimene lugemine lõpetada. Teiseks on meil Riigikogu juhatusele ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks reede, 13. veebruar kell 16. Kui eelnõu esimene lugemine lõpetatakse, on meil ettepanek saata eelnõu teisele lugemisele kolmapäevaks, 18. veebruariks. Väliskomisjoni otsusega määrati eelnõu ettekandjaks teie ees seisev väliskomisjoni liige Andre Sepp. Aitäh teile!
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! See kõlab võib-olla dramaatiliselt, aga sellest hoolimata on fakt, et praeguses Eestis on isegi vangidel rohkem sotsiaalseid ja majanduslikke tagatisi kui erivajadusega inimestel. Kas see on siiski õige? Võrrelgem korra vangide ja erivajadusega inimeste olukorda. Vangidele on tänapäeval päris kindlasti kindlustatud heal tasemel eluruumid, erivajadusega inimestele mitte. Vangidele on kindlustatud korralik toit ja arstiabi. Väga suurel osal erivajadusega inimestel ei ole piisavalt suurt sissetulekut, et ära elada, rääkimata sellest, et elada mitmekülgset ja huvitavat elu. Arstiabi kättesaadavus ei pruugi olla kaugeltki niisama hea kui vangidel ja selle kvaliteet on samuti küsitav. Vangidest töötegijaile on riik ette näinud maksuvabastuse, erivajadusega inimestel on rohkem makse kui tööd tegeval vangil, isegi kui nad elavad väga vaeselt, alla toimetulekupiiri. See on mõistagi üldisem Eesti maksusüsteemi sissekirjutatud ebaõiglus. Me võtame inimestelt, kelle sissetulek ei võimalda normaalselt ära elada, maksuraha. On see normaalne põhimõte? Erivajadusega inimesi, kes soovivad töötada, ähvardab seetõttu vaesusrisk. Reformi eesmärgina on püütud kujutada erivajadusega inimeste suuremat kaasamist tööhõivesse. Sadade täiesti tervete ametnike juurdepalkamine seda eesmärki kindlasti ei täida. Kuidas riik saaks tegelikult kaasa aidata sellele, et erivajadusega inimestele loodaks rohkem töökohti? Praegu Riigikogus toimuval reformi arutelul oleks jumet, kui erivajadusega inimeste kaasamist päriselt ja käegakatsutavalt soodustataks. Ehk oleks siin alustuseks abiks riigisektori enda panus, mis kohustaks riigiettevõtteid inimesi tööle võtma. Avalik sektor võiks määrata ja ehk isegi peaks määrama kindlaks kohustuse, et 5–10%-le töökohtadest tuleks võtta tööle erivajadusega inimesed. Praeguses olukorras puudub erivajadusega inimeste palkamiseks huvi, kuna töötaja puude mõju tööviljakusele, spetsiaalse töökoha sisseseadmine ning muud lisakulu
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Eelnõu 181 ehk rahvakeeli kahe tooli eelnõu, nagu täna siit puldist juba nimetatud, on algatus, mis tuleneb koalitsioonikokkuleppest. Sellega soovitakse taastada olukord, kus Riigikogu liikmed saaksid samal ajal kuuluda ka kohalikku volikogusse ja vastupidi, ehk soovitakse kaotada need piirangud, mille järgi ei tohi samal ajal kuuluda ühte ja teise esinduskogusse. Meie riigi põhiseadusest tuleneb, et kohaliku omavalitsuse ülesanne on lahendada selle kogukonna probleeme ja korraldada kohalikes huvides kogukonna elu. Seda on kirjeldatud meie põhiseaduse XIV peatüki seitsmes paragrahvis. Olgu siinkohal öeldud, et kohaliku omavalitsuse üksused otsustavad kohaliku elu küsimusi täitevvõimu raames autonoomselt, nagu teevad näiteks ka avalik-õiguslikud ülikoolid, teadusasutused ning Eesti Pank, kus sisuliselt on tegemist otsustamisõiguse jaotamisega eri otsustustasandite vahel, mida võib pidada ka vertikaalseks võimude lahususeks. Kohalikke omavalitsusi eristab riigiaparaadist eelkõige vahetum legitimatsioon, kuid põhiseadusega kaitstud autonoomia tõttu ei ole kohalikud omavalitsused allutatud ka riigihalduse tavapärasele alluvussuhtele. Põhiseaduse § 65 sätestab Riigikogu ülesanded ja paljudele meist siin saalis tuttav kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 sätestab kohaliku omavalitsuse volikogu ülesanded. Nendel puudub kattuvus. Täiendavalt on kohaliku omavalitsuse organitel võimalik oma sisemiste aktidega tagada, et volikogude istungite toimumise aeg või volikogu tööaeg ei ühtiks Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses sätestatud Riigikogu tööajaga. Hea tahtmise korral on see võimalik. Mõistagi on peale 2005. aastal kehtima hakanud seadusmuudatust, mille järgi nende tööde ühitamine polnud enam lubatud, ilmunud hulgaliselt artikleid ja kirjutisi sel teemal, kuidas oleks õige. Arvamusi on olnud erinevaid, nagu ka õiguskantslerite tõlgendusi. Tihti on ka ekslikult tõlgendatud põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi seisukoht
Hea ettekandja! Kindlasti on teile hästi teada selline uuring nagu "Arvamusi ja hinnanguid riigikeeleõppe korraldamise kohta vene õppekeelega koolides". Selle viis läbi Tartu Ülikooli teadurite rühm, mida juhtis professor Birute Klaas-Lang. See uurimus valmis paar aastat tagasi ja selles on tehtud konkreetsed ettepanekud, mida teha, et eesti keele õpe põhikoolis oleks tõhusam. Ma arvan, et me oleme teiega siin ühte meelt, et just põhikool on eesti keele õppeks oluline koht ja edu saavutamise koht. Kas komisjon hakkab oma töös tuginema sellele uuringule ja teistele uuringutele või ainult komisjonile teada olevatele andmetele? Me mõlemad, härra Stalnuhhin, oleme teiega Narva Linnavolikogu liikmed ja meil on juba sellel neljapäeval võimalik kohtuda ka Narva volikogu istungil. Kas te toetate Narvas teiste keelekümbluslasteaedade avamist? Sellel on olnud ka tugev kohaliku poliitika mõju, et ei ole tekkinud rohkem keelekümbluslasteaedu. Ma olen absoluutselt nõus, et lasteaias on eesti keele õpetamine kõige tõhusam. Olen nõus ka sellega, et lasteaiast peab olema sujuv üleminek kooli, et lapsed ei unustaks seni õpitut. Kas te toetate Narvas teiste keelekümbluslasteaedade avamist, mis tähendaks lausvenekeelsetele või mitte nii hea eesti keele oskusega lasteaiaõpetajatele töökaotust ja oleks seega ebapopulaarne otsus?
Hea istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Kuigi oleme surelikud, tundub surm meile kauge ja ootamatuna ning lähedase inimese lahkumine ebaõiglasena. Inimesed tunnevad ennast surmaga seotud olukorras abituna. Riikliku matusetoetuse maksmine füüsilistele isikutele lõpetati 2009. aastal majanduskriisist tuleneva riigieelarveliste vahendite kokkuhoiu tõttu. Kohalikele omavalitsustele jätkati toetuse maksmist tundmatu või omasteta surnu matmisega seotud kulude kompenseerimiseks. Käesoleva eelnõu eesmärk ongi toetada majanduslikult vähekindlustatud isikuid sellega, et taastatakse riikliku matusetoetuse maksmine. Siiski ei hakata seda maksma kõigile, vaid üksnes nendele, kes kuuluvad toimetulekutoetust saanud perekonda sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses. See omakorda tähendab, et nad on saanud aasta jooksul vähemalt ühe korra toimetulekutoetust. Selle lahenduse positiivne külg on asjaolu, et toetust on võimalik maksta matuse korraldajale enne matuse toimumist. 250 eurot ei ole suur summa, kuid see katab matuseteenuseid osutavate ettevõtete hindu arvestades matuse korraldamise minimaalsed kulud. Kuigi ma olen nõus eelkõnelejaga, et eelnõu puudutab arvestuslikult ja protsentuaalselt väheseid inimesi, on ta suureks abiks just vähekindlustatud ja puudust kannatavatele inimestele ning aitab neid inimesi raskel hetkel. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon toetab selle eelnõu seadusena vastuvõtmist. Aitäh! Hea istungi juhataja! Head riigikogulased! Eestimaa lastekodudes elab üle 1000 lapse. See on vaieldamatult liiga suur arv meie väikeses riigis. Lapse parima arengu tagamiseks on alati olnud esmatähtis perekond ja ta ka jääb selleks. Samas peab perekond olema lapsele turvaline, teda toetav ja püsiv. Ilma perekonna toetuseta on palju keerulisem luua lapsele keskkonda, mis aitaks tal kasvada elus hästi toime tulevaks inimeseks. Vanemliku hoolitsuseta jäänud lapsed vajavad enamat kui normaalseid materiaalseid tingimusi. Laps vajab eakohase arengu jaoks vahetut ja püsiva
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Ma olen enam-vähem kindel, et siin saalis ei ole ühtegi meest ega naist, kes ei armastaks kodumaa loodust ja kes ei paneks oma käsi külge ega kasutaks oma mõistust selleks, et see säiliks paremini, et liigid säiliksid ja ka inimene, kes elab looduse keskel, saaks ennast tunda tõelise peremehena. Enamik meist ju teab, et Euroopa Liiduga ühinemise lepingusse on kirjutatud mõned olulised kohustuslikud arvud selle kohta, kui palju peab Eesti oma kõige väärtuslikumaid maastikke ehk rannaniitusid, poollooduslikke kooslusi, puisniitusid, loopealseid jms korras hoidma ja neid majandama. Me teame ka seda, et see arv, mis näitab, mida me oleme suutnud ära teha, on palju väiksem. Ma ei tea, kas me peame jääma ootama Brüsseli ettekirjutusi või liitumislepingu ülevaatamist. Ma loodan, et asjad nii kaugele ei lähe. Rainer Vakra rääkis siin mõni minut tagasi, et enamik inimesi, kes elavad-töötavad looduskaitsealal või kaitstaval loodusalal, tunnetavad tõesti, et riigi abi järjest väheneb, sest loodushoiutoetused on kardinaalselt vähenenud. Need toetused, eriti poollooduslike koosluste hooldamisel, on mõeldud selleks, et inimesed saaksid mingilgi määral kaetud kulud, mida nad on teinud nende koosluste hooldamiseks ja liigilise mitmekesisuse ehk elurikkuse taastamiseks. Nende kulude pealt võtta 20% tulumaksu on minu arvates kuritegelik ja häälestab inimesi, kes elavad ja töötavad looduses, veelgi meie looduskaitsesüsteemi vastu. Me peaksime vaatama loodushoidu kui rahvusliku põlisväärtuse hoidmise missiooni ja selleks on vaja kindlasti paradigmat muuta. Neid kurikuulsaid kaitse-eeskirju ei pea tingimata hakkama kirjutama kabinetivaikuses, nende koostamist peab tulevikus kindlasti alustama nende inimeste juures, kes elavad kaitstaval alal. Nendelt tuleb küsida, kuidas siin elati ja töötati varem, et säilis nii palju liike. Neid kogemusi tuleb arvestada ja tuleb tegelikult kaasata, mitte formaalselt kaasamist mängida. Ma pean selle all silmas seda,
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma olen põhimõtteliselt sinuga nõus, et kohtumenetlust käsitlevad seadussätted peavad olema kohtumenetluse seadustikus ja sätted, mis räägivad sellest, kuidas pärimisõigust teostatakse, peavad olema pärimisseaduses. Küll aga peavad kooselu osapooled saama seadust lugedes kas või viite abil teada, et neil on õigus pöörduda kohtusse ja pärimisseaduse alusel vara pärida. Niisugune säte peab olema selles seaduses, muidu on minu arusaamist mööda kindlasti tegemist halva õigusloome tavaga. Oled sa sellega nõus?
Aitäh! Austatud minister, mina igal juhul tunnustan teid. Ammu oli aeg sellise eelnõuga välja tulla, sest Eestimaal peab olema riigikeelne õpe nii koolis, lasteaias kui ka igal pool mujal. Aga minu küsimus puudutab seda, et me siin paar päeva tagasi menetlesime perehüvitiste eelnõu. Ma esitasin seal küsimuse, kas ei oleks võimalik peredele lisateenuseid pakkuda, ja üks nendest oli just nimelt lasteaia kohamaksu kaotamine. Täna siin küsitakse küsimusi, miks vanemad peavad nii palju maksma, ja nii edasi. Mida teie arvate, kas selliseid teenuseid kõnealuse peretoetuse asemel oleks reaalselt võimalik ellu viia?
Kindlasti leppis komisjon sellega seetõttu, et eelnõu esitaja väga põhjalikult ja tulihingeliselt neid põhimõtteid kaitses. Seletuskirja oli kirjutatud umbes kolm lehekülge sellest, kuidas ja mis sellele vabastamisele järgneb. Me arutasime kriminaalhoolduse ja järelevalve üle. Uue mõistena tuuakse sisse sotsiaalprogrammid, mida on võimalik kohaldada. Üks põhjendus oli see, et ka Soomes ja Rootsis on selline praktika. Kuna just Justiitsministeeriumi esindajad tahtsid väga-väga seda kompromissi, et alaealised enne tähtaega vabastataks, kui nad on pannud ettevaatamatuse tõttu toime esimese astme või teise astme kuriteo, siis lõpuks komisjon leidis, et olgu kirik keset küla. Vaatame, kuidas see variant praktikas toimima hakkab. Aitäh! Jah, tundub küll, et selles on üpris suur üksmeel. Ma ei ole põhjalikult kursis teiste maade praktikaga, aga olemasoleva info põhjal võin öelda, et nendes riikides, kus neid on kohaldatud ja juurutatud, on efektiivsus suurem ja ettevõtjad teevad tõepoolest rohkem koostööd. Kriminaalvastutus ei ole mõjus, see ei ole efektiivne. Ma arvan, jah, et Justiitsministeerium võiks tõepoolest hakata neid meetmeid välja töötama. Kindlasti ei ole võimalik seda teha praeguse eelnõu menetlemise käigus. Kuidas me selle eelnõuga edasi läheme, eks me komisjoniga seda veel aruta. Me kuulame osapoolte ja ministeeriumide arvamusi. Aga kaugemas tulevikus on see ilmselt ainuõige tee.
Head kolleegid! Kolleeg Haukanõmm käis enne siin teie ees ja ütles, et ta nädal tagasi rääkis samas puldis samast asjast. Natukene sama tunne on ka minul enne selle eelnõu hääletust. Aga ma siiski tulin siia, kuna tahan veel kord enne hääletust öelda paar sõna kaitsetööstuse kui sektori tähtsuse kohta. Tahan teile seda meelde tuletada. See on valdkond, mida on, ma ütleks, peaaegu selle seadusandliku raamistiku kiuste omatahtsi väga süsteemselt ja järjekindlalt edasi arendatud. Meil on üle 110 ettevõtte, kes kaitsetööstuse valdkonnas aktiivsed on. Ma nimetan ka neid sektoreid, kus töö käib: elektrooniline sõjapidamine, energialahendused, isikuvarustus, küberkaitse, laevaehitus, lasersüsteemid, militaarmeditsiin, militaarsõidukid, vaatlussüsteemid, piirikaitsesüsteemid, pioneerilahendused, relvastus, laskemoon, robootika, sidesüsteemid, väljaõppevahendid, simulaatorid, erinevad tugisüsteemid, teenused jne, jne. See on valdkond, kus on võimalik saavutada väga suur lisandväärtus. Ei ole nii, et saed puu maha, paned palgi laeva peale ja viid Hiina. See on valdkond, kus kasutatakse know-how"d, ajusid ja kus ka tööhõive komponent on päris märkimisväärne. Praegu töötab kaitsetööstuse valdkonnas umbes 1100 inimest. Ma väga loodan, et kui me selle seaduse täna siin saalis saame vastu võetud ja see loodetavasti 1. juulil juba jõustub, siis mõne aasta pärast võib siinsamas puldis nentida, et see arv on mitu korda kasvanud. Investeeringusoove on selles valdkonnas väga palju ja potentsiaal selles mõttes erakordselt suur. Mis on ka oluline, on ekspordikomponent. Üks asi on tööhõive ja teine on see, kui palju me suudame oma tarku lahendusi riigist välja viia, et ekspordisegment kasvaks kõige kiiremini ja me leiaksime üha põnevamaid turge oma toodetele. Ma pean silmas ka turgusid, mis jäävad Euroopast kaugele ja väljapoole ka Põhja-Ameerikat, kus on meie traditsioonilised partnerid. See on selline valdkond, millel on globaalset haaret palju rohkem kui mingites muudes sektorites. Ja
Austatud Riigikogu juhataja! Head kolleegid! Meie ees olev eelnõu käsitleb korraga optsioonide soodsamat maksustamist, küpsete ettevõtete dividendidele 14%-lise tulumaksumäära kehtestamist, firmaautode kilovatipõhist erisoodustuse arvestamise korda ja pankade kohustust tasuda tulumaksu avansilisi makseid ning viib sisse uue panditulumaksu süsteemi. Ma olen nende poolel, kes ütlevad, et muudatustel puudub üks ühine eesmärk – kuulus sõna "tüviprobleem", kui soovite – peale selle, et need muudatused on osa tulumaksuseadusest. See on Reformierakonna fraktsiooni kriitika vormiline pool. Muudatusi, mis puudutavad pangandust, väga paljusid ettevõtteid, aga ka sõiduautode maksustamist – räägin firmaautodest –, tuleks käsitleda eraldi, mitte kobarana, nagu valitsus on need Riigikogule ette pannud. Meie hinnangul on nendest muudatustest kõige negatiivsema mõjuga panditulumaksu süsteem ja selle rakendamine. Ettevõtetevaheline laenamine on igati normaalne äritegevus ja seda ei vaidlusta ilmselt keegi. Laenamise varjus kasumi väljaviimise probleem on Eestis olemas, kuid <PARTY>-i ja valitsuse pakutud panditulumaksu süsteemi juurutamisega karistatakse kõiki ettevõtjaid. Eeldus, nagu ma enne rahandusministrilt küsides teada sain, on see, justkui kõik ettevõtjad kas trikitavad või petavad. Ma tuletan meelde, et maksukorralduse seaduse järgi on Maksu- ja Tolliametil juba praegu võimalik hinnata ettevõtetevahelisi laene nende tegeliku sisu järgi. Minister oma vastustes ütles, et kohtupraktika kujunemist tema ei toeta. Tema toetab siis ettevõtete elu keerulisemaks tegemist, bürokraatia suurendamist ja väljapakutud panditulumaksu süsteemi. Reformierakonna hinnangul tuleks Maksu- ja Tolliametit toetada laenude kaudu kasumite Eestist välja viimisega võitlemisel, mitte luua uut tulumaksusüsteemi, panditulumaksu süsteemi. See on osaliselt ettevõtte tulumaksu taastamine ja mõjutab ettevõtete äritegevust negatiivselt. Muudatus teeb ettevõtjate elu bürokraatlikumaks ja sunnib ettevõtteid mõtl