EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Head saali alles jäänud kolleegid, peaksin ütlema. Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne esimest lugemist koos Kaitseministeeriumi kantsleri Jonatan Vseviovi ja ministeeriumi teiste ametnikega 12. märtsil toimunud istungil. Selle eelnõuga korrastatakse Kaitseväe struktuuri ja selle kehtestamise tasandeid, et muuta Kaitseväe tegevus paindlikumaks ja võimaldada kiiremat reageerimist uutele ülesannetele või väljakutsetele. Kaitseväe ülesehitus, struktuuriüksuste nimetused ja nende ülesanded sätestatakse edaspidi sarnaselt teiste valitsusasutustega põhimääruse tasemel. Muudatuse jõustumise järel jäävad endiselt seaduse tasemel reguleerituks Kaitseväe ülesanded, õigused ja kohustused. Senine seaduses sätestatud regulatsioon ei võimalda Kaitseväe ülesehitust operatiivselt ja paindlikult muuta. Seadusest jäetakse välja ka valitsuse kohustus kehtestada väeüksuste tüüpsuurus, ülesehitus, allüksuste nimetused, kuulumine väeliiki ja relvaliiki, samuti väeüksuste jagunemine alalises valmiduses väeüksusteks, kiirreageerimisväeüksusteks ja põhivalmiduses olevateks väeüksusteks. Sellega antakse Kaitseväe juhatajale suurem tegutsemisruum väeüksuse ülesannete täitmise korraldamisel. Samuti jäetakse kaitseväeteenistuse seadusest välja Kaitseväe struktuuriüksuste ülemate ametinimetused ja asendatakse need viitega, et tegemist on valitsuse või valdkonna eest vastutava ministri nimetatava ametikohaga. Seadus käsitleb edaspidi vaid Kaitseväe juhataja nimetamist. Kavandatava Kaitseväe põhimääruse muudatuse kohaselt ei looda juurde valitsuse nimetatavaid ametikohti, kuid valitsusele jäetakse võimalus neid vajaduse korral ette näha. Kaitseminister nimetab Kaitseväe juhataja asetäitja, Kaitseväe peastaabi ülema, mereväe ülema, õhuväe ülema, erioperatsioonide väejuhatuse ülema, luurekeskuse ülema ja ka toetuse väejuhatuse ülema. Kaitseväe põhimääruse kavandis, mis on arutusel oleva eelnõu seletuskirjas, nähakse ette anda kaitseministrile uue õigusena õigu
Aitäh! Auväärt ettekandja! Kõigepealt ma söandaksin sind pisut korrigeerida: täna on võimalik investeerida ka täiesti tasuta, osta kommertspankade kaudu aktsiaid ilma hoiu- ja tehingutasudeta. See on täna reaalsus, soovitan järele proovida. Aga mu küsimus on selline: kuidas sinu arusaamise kohaselt on, kas teise samba osaku omanik on kogu teises sambas oleva vara omanik või on ta üksnes n-ö enda tehtud sissemaksetele vastava osa omanik? Või on ta siiski tervikuna kogu selle osaku omanik, kaasa arvatud riigipoolsed 4%-lised sissemaksed?
Lugupeetud proua eesistuja! Head kolleegid! Annan Keskerakonna fraktsiooni nimel üle seaduseelnõu, millega soovitakse muuta karistusseadustiku § 151 nõnda, et viia see Eesti seadus vastavusse Eesti Vabariigi põhiseadusega ning üleeuroopaliste tendentside ja normidega. Eesti Vabariigi põhiseadus sätestab, et rahvusliku, rassilise, usulise või poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamine on seadusega keelatud ja karistatav. Kuid kehtiva karistusseadustiku § 151 alusel on võimalik isikut karistada vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamise eest üksnes siis, kui on põhjustatud oht isiku elule, tervisele või varale. Siinkohal tuleb mainida, et vastav regulatsioon tuli Eesti seadustikku aastal 2006. Enne seda oli vaenu õhutamine kriminaalkorras karistatav. Seda seadussätet kasutati Eestis aktiivselt võitluseks sotsiaalse vihavaenu õhutamise vastu, eriti internetivõrgu vahendusel. Muudatusega kaasnes see, et nüüd on meil karistamiseks vaja reaalset ohtu inimese tervisele või elule. Eelnõu seletuskirjas selgitati tol ajal, et seaduse muutmise eesmärk oli ära hoida karistuse määramine oma arvamuse väljendamise eest. Kuid praegu me oleme olukorras, kus reaalselt ei karistatagi kedagi vaenu õhutamise eest, kuigi me teame väga hästi, et Eesti ei ole sellest päris vaba. Kui me vaatame näiteks internetti, siis leiame sealt arvukaid vaenule õhutavaid üleskutseid. Annan selle seaduseelnõu siis täna üle. Aitäh! Austatud proua eesistuja! Head kolleegid! Ma kuulasin kolleegi esinemist ja tekkis tunne, et selle eelnõu näol on tegemist suure ilusa kirsiga tordi peal. Et me lahendasime probleemi ja lõpuks on mure murtud. Tegelikult see kahjuks nii ei ole. Mul on kahju, et ma pean jälle seda siin kordama, aga eelnõusse on kodeeritud teatud vastuolu. Ühest ma olen juba rääkinud – see ei ole minu mure, kuna minul ei ole sünniga saadud Eesti kodakondsust. See on teie mure, austatud kolleegid, sest tolle eelnõuga tehakse esimene samm selles suunas, et mitte lubada
Lugupeetud juhataja! Austatud minister! Te ütlesite, et uueks aastaks te olete andnud sisse taotluse 21,5 miljonile eurole põllumeeste toetuseks. Seda vist nimetatakse top-up"iks või midagi taolist. Minu küsimus puudutab tänast päeva. Täna sõitsid Eesti põllumehed siia Toompeale, liikudes oma masinatega Tartu poolt pealinna kiirusega 20–30 kilomeetrit tunnis. Seda tehes andsid nad Eesti rahvale väga tõsise sõnumi. Urmas, mida te arvate, kas see sõnum on küllaldaselt tõsine, nii et mitte ainult Eesti rahvale ei jää see põllumeeste aktsioon 14. septembril 2015 meelde, vaid et tõepoolest valitsus need 21 ja pool miljonit eurot, mis teie olete nõus põllumeestele eraldama, on valmis andma? Kas selle taotluse peale öeldakse jaa? Seda peaks tegema enne, kui esimesed pagulased üle Eesti piiri tulevad. Vastasel juhul me võime lilled selja taha peita ja jätta pagulastele ... ... rõõmsalt vastu minemata.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud ettekandja! Ma hindan teie vaprust vastata siin meie küsimustele. Ma loen eelnõu seletuskirjast, et saamata jääva maamaksu kompensatsioon on 17 miljoni euro piires. Aga kindlasti jagan ma seisukohta, et kodualuse maa maksuvabastusega seotud summad jaotuvad territoriaalselt ebaühtlaselt ja see eeldab ka kompenseerimisel meedet, mis on proportsionaalne tulubaasi vähenemise ja jagunemisega. Aga minu küsimus puudutab administreerimiskulusid. Kui suured need ikkagi on? Selle juures on eriti tähtis, millised on korralduslikud lahendid, kuidas maksuvabastuste praktiline korraldus on kavandatud. Minu arust on väga tähtis, et see kohalikele omavalitsustele selge oleks.
Hea istungi juhataja! Head kolleegid! Vabariigi Valitsuse tänavu 24. septembril algatatud riikliku matusetoetuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 726 esimene lugemine lõpetati 15. oktoobril. Muudatusettepanekute esitamise tähtpäevaks määrati 29. oktoober kell 17.15. Riigikogu fraktsioonid, komisjonid ja liikmed eelnõu muutmiseks ettepanekuid ei esitanud. Sotsiaalkomisjon arutas riikliku matusetoetuse seaduse muutmise seaduse eelnõu enne teisele lugemisele saatmist oma 4. novembri istungil. Komisjon otsustas konsensusega saata eelnõu 726 teisele lugemisele 12. novembriks ning teha ettepanek teine lugemine lõpetada. Samuti langetas komisjon otsuse, mille kohaselt juhul, kui teine lugemine lõpetatakse, saadetakse eelnõu kolmandale lugemisele 19. novembriks ning pannakse eelnõu lõpphääletusele. Aitäh!
Aitäh, proua Riigikogu esimees! Austatud härra peaminister! Nagu te ütlesite, abi on tegelikult laen. Aga laen on tegelikult ka abi. Me elame Kreekaga ühes Euroopa Liidus. Kui ühel liikmel läheb pahasti, siis tulevad teised ikka appi. Ainult häda on selles, et ega Kreeka millegi muuga seda laenu ei garanteeri kui tulevase maksutuluga, sest ta ei saa pantida ei akropoli ega Rhodose saart, aga kasutab ta seda raha praeguste aukude täiteks. Kuidas ja millal tulu tuleb, seda me ei oska prognoosida, aga samas me ju garanteerime laenu. Kui näiteks mina joon ouzot ja tantsin sirtakit ning minu eelarves on auk, siis ega teie kui mõistlik inimene ei tule ju minu laenu garanteerima. Meile on korduvalt räägitud, et seda garantiid ei võeta kasutusele. Kas keegi on ka teinud millegi alusel mingeid arvutusi, kas tuleb garantii välja maksta või ei, ja milline on selle tõenäosus?
Tere päevast, head kolleegid! Me räägime palju julgeolekust ja hetkel on meie majas kõige kirglikum arutelu sõjalise julgeoleku üle, mis on ootamatult maandunud kirglikku debatti orkestri ja ühe miljoni tähtsuse üle riigikaitses. Seejuures jääb tähelepanuta, et riigikaitsekulud kasvavad järgmisel aastal 50 miljonit, ulatudes 712 miljonini. Me räägime palju julgeolekust ka toidu mõistes, elanikkonna toiduga varustamisest. Põllumajandustoetused on järgmisel seitsmel aastal Euroopa Liidus 1,4 miljardit – see on see osa, mille Eesti põllumajandustootjad saavad toetustena Euroopa Liidust, et Eesti oleks varustatud toiduga. Hädaolukorra seadusega nähakse ette ka toiduvaru moodustamine. Me räägime julgeolekust vedelkütustega varustamise mõttes. Meil on isegi vedelkütusevaru seadus. Me räägime kahjuks ebaproportsionaalselt vähe energiajulgeolekust ja varustuskindlusest, selle ühe mündi kahest poolest. Aga energiamajanduse puhul ei saa hetkekski unustada vajadust tagada varustuskindlus ja julgeolek. Energeetika on väga keeruline. Energeetikaga tegelemine nõuab sügavaid teadmisi, pikka vaadet minevikku ja tulevikku. Eestis on maailma tipptasemel põlevkivitööstus, mida hakati rajama 20. sajandi algul, pea 100 aastat tagasi, ning mis soovitakse sulgeda 21. sajandi keskpaigas. See võib olla 20–30 aasta pärast. Aga kas me ikka teame, millega me asendame põlevkivienergia ja kas me oleme tehniliselt valmis tootma ja tarnima vajalikku hulka süsinikuheitevaba energiat põlevkivienergia asemel? Need küsimused on vähemalt minu jaoks vastamata. Aga energeetikas on aasta 2050 juba homme ning see on mõnevõrra hirmutav. Vaevalt on keegi meist siin saalis või üldse Eestimaal põlevkivikaevanduste, raielankide, päikese- ja tuuleparkide toetaja nende endi pärast. Aga need, kes tahavad, et toas oleks soe ja valge, kes tahavad, et arvuti ja telefon töötaks, lihtsalt peavad neid taluma. Professor Konisti suurepärasest ettekandest saime teada, et Euroopa Liit on energiadefitsiidis juba täna ning nä
Lugupeetud eesistuja! Ma palun kohe võimaldada ka kolm minutit lisaaega! Head kolleegid! Radikaalse majandusliberaali südant soojendavad muidugi rahandusministri ultraliberaalsed seisukohad. Minister on öelnud pensionireformi seaduste lugemistel, et on igaühe enda asi, kuidas ta ennast vanaduseks kindlustab ja raha kogub. Ideed, et riik ei peaks üldse vastutama inimeste vanaduskindlustuse eest, arutati ka taasiseseisvunud Eesti algusaegadel. Siiski leiti, et selleks pole ühiskond, mis oli liberaalsetele ideedele väga vastuvõtlik, valmis ja riik ei saa vanade inimeste kindlustamist jumala hooleks jätta. 20 aastat tagasi oli võimul <PARTY> juhitud valitsus, mida on põhjendatult peetud üsna uuendusmeelseks. Selle valitsuse töögrupp töötas välja Eesti pensionisüsteemi projekti. Gruppi kuulusid Lauri Leppik Sotsiaalministeeriumist, Veiko Tali Rahandusministeeriumist, peaministri nõunik Kersti Kaljulaid, sotsiaalminister Eiki Nestor ja rahandusminister Siim Kallas. Meie eesmärk oli luua Eestis pensionikindlustus, mis oleks jätkusuutlik, mis ei sõltuks poliitilisest heitlikkusest ja mis oleks isereguleerivalt seotud majanduskasvuga. Kõige tähtsam taotlus oli luua pensionikindlustus, milles inimesed, kes tööperioodi jooksul on panustanud rohkem, saanud rohkem palka, maksnud rohkem sotsiaalmaksu, saaksid ka rohkem pensioni. Nendele eesmärkidele vastas kõige paremini kogumispensioni idee, millega osa pensioniks kogutud rahast anti pensionäride eraomandisse. Tolleaegsetes vaidlustes oli keskne küsimus, milline peab olema riikliku pensioni, milles kesksel kohal oli ja on nõukogulik tööstaaži arvestamine, ning sissetulekutele vastava ja inimese omanduses oleva kogumispensioni vahekord. Liberaalne tiib <PARTY> ja <PARTY> soovisid, et kogumispensioni osa oleks suurem ja riiklik osa väiksem. Sotsiaaldemokraatidel ja neid selles küsimuses toetanud Keskerakonnal olid vastupidised seisukohad. Lõplikus kompromissis jäi liberaalne tiib alla. Kogumispensioni osaks sai 6% sotsiaalmaksu su
Aitäh, hea küsija! Ma kordan veel kord, et Sotsiaalministeeriumist eelnõu kohta saadud seisukoha lõpus on kirjas, et käesoleva aasta lõpuks on ministeeriumil valmis analüüs riigi abi puuduses elavatele inimestele parimal viisil suunamise kohta ning toimetulekutoetusega seonduva regulatsiooni analüüs, sh selle arvestamise alused, selleks et töötada välja sotsiaalhoolekande seaduse muutmise ettepanekud. Aitäh! Ma ei saa võtta vastutust komisjoni teiste liikmete eest. Aga mina ei küsinud sellepärast, et mul oli pilt selge selles osas, mis puudutab selle eelnõuga kaasnevaid võimalikke kulusid, mida selles kontekstis ei ole võimalik tuvastada. Ei ole võimalik menetleda eelnõu, kui me ei näe, kui palju koormab selle eelnõu seadusena rakendamine riigieelarvet.
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Sellist riigi raha efektiivset kasutamist me oleme näinud näiteks sisejulgeoleku valdkonnas: politseinike palgatõusuks võeti ühest kohast vahendeid, et populistlikke lubadusi anda ja neid täita. See on viinud selleni, et politseisüsteem on hääbumas, politseinikke on puudu, turvalisus on vähenenud, oht on kasvanud. Kas te ei karda, et samasugune olukord võib tekkida haridussüsteemis, kui te võtate kusagilt mingid summad ja suunate teise kohta, aga tagajärg on süsteemi kollaps?
Aitäh! See on minu arvamus, et me ei saa seadusesse kirjutada konkreetseid ametinimetusi, et näiteks autojuht tohib, keegi teine ei tohi jne. Aga minu isiklik arvamus on ka see, et hetkel ei ole olukord õiglane. Ma olen näinud konkreetselt juhtumeid, kui ametnik on valitud volikogu valimistel volikokku ja siis ta peab sealt lahkuma, kuna ta on ametnik, ja näiteks poole aasta pärast lahkub ta oma töökohalt, läheb mujale ja tema volikogukoht on kaotatud. Minu arust ei ole see ebaõiglane mitte ainult selle inimese suhtes, vaid ka tema valijate suhtes. Eriti töötajate puhul paistab see silma, kui me räägime ametiasutuse töötajatest, aga minu isiklik arvamus on see, et ka ametnike puhul peab see muudatus tulema. Aitäh! Väga huvitav küsimus. Komisjonis me ei ole seda kahjuks arutanud.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Härra minister! Te ise nimetasite mitut probleemi, mis selles valdkonnas on. Esimene probleem on kõrvalkulud, mis on krediidiga seotud, ma mõtlen näiteks meeldetuletuskulusid ja sõnumi saatmise kulusid. Teine suur küsimus on, et praegu teostab järelevalvet nende organisatsioonide üle Tarbijakaitseamet, mitte Finantsinspektsioon. Kas teile ei tundu, et te alustasite natuke valest otsast? Kõigepealt oleks vaja see turg ära reguleerida, panna korralikud organisatsioonid, st finantsorganisatsioonid jälgima firmasid, kes annavad laenu, ja pärast seda kehtestada krediidi kulukuse määr.
Teise põhjendusena tõite välja kolmanda isiku ütluse selle kohta, et minister komisjonis ütles, et tegemist on kiireloomuliste ettepanekutega. Aga pigem oleks pidanud see ütlus olema selle kohta, miks see katkestamise ettepanek tagasi lükatakse. Komisjonis ei rääkinud minister ju sellest, milliste sihtgruppidega on suheldud. Tookord oli eeldus ikkagi see, et kõigi sihtgruppidega on suheldud. Nii et ma ei tea, kas te sellise otsuse tegemisel saate teise põhjendusena ikka toetuda kolmanda inimese ütlusele.
Aitäh! Hea president! On üsna konsensuslik arusaam, et Eesti administratiivne jaotus on fragmenteerunud ja killustunud. Vähem on võib-olla väljendatud seisukohti meie ettevõtluse konsolideerumisastme ja kriitilise massi kohta. Kas te näete ühe probleemina ka seda, et meil on liiga palju alakriitilist ettevõtlust, mis eriti väikeriigi tingimustes ei suuda ennast realiseerida? Sama küsimus on tegelikult ka Eesti Panga kohta. Eesti Pank on asutus, kuhu on koondunud üsna arvestatav intellektuaalne võimekus. Mulle tundub, et me võiksime Eesti Pangast rohkem kuulda, sh koostööst vähemasti akadeemiliste asutustega, kui mitte ka täitevvõimuga.
Aitäh! Ma püüan, kuigi ma väidan, et ma päris nii ei väitnud. Ma rääkisin, et kohus on tõepoolest kõige sõltumatum institutsioon, organ Eesti Vabariigis, ja ma arvan, et üle maailma võib sellest nii rääkida. Aga mis puudutab prokuratuuri sõltumatust, siis ta võtab osa eeluurimisprotsessist ja samas on ka riiklik süüdistaja edasises protsessis. Sellisel juhul võib prokuröril olla huvitatus mõjutada oma riikliku süüdistaja tööd. Selles seisneb selle sõltumatuse [kontekst]. Ma ei ole kunagi väitnud ega arva ise, et Eesti Vabariigi prokuratuur ei ole sõltumatu. Aga selles kontekstis, et ta esindab samal ajal protsessis riiklikku süüdistajat ja on ka eelmenetleja, selles vahekorras võib olla nii, et teda ei peeta päris sõltumatuks. Ainult selles kontekstis. Aitäh! Ma enne natuke markeerisin juba seda teemat, mis võib juhtuda. Võibki juhtuda see, et meie tublid advokaadid vaidlustavad kõik need load, mida prokurörid on andnud välja selleks, et saada kriminaalmenetluse läbiviimiseks sideettevõtjatelt neid salvestatud erinevate elektroonilise side vahendite andmeid. Need load võidaksegi kehtetuks tunnistada ja see lihtsalt pikendaks kriminaalmenetluse protsessi ja tekitaks palju segadust. Aga kui suured need kahjud on või kuidas neid kahjusid hinnata? Kahtlemata on need kahjud suured, kui kohtu töö venib ja õigusemõistmine pikeneb. Me kogu aeg räägime, et me tahame kiiremat menetlemist jne. See on kõige otsesem kahju, kui võib juhtuda, et hakatakse neid käesoleva korra järgi välja antud lube kohtus vaidlustama.
Me komisjonis arvasime, et selline lähenemine on igal juhul õige ja aitab kaasa avaliku teenuse kättesaadavusele. Kui sellist vähendamist ette ei nähta, siis võib juhtuda, et ühel hommikul ei olegi avalik teenus kättesaadav, kuna riik on selleks ette nähtud raha lihtsalt ära kulutanud. Jah, oli arutlusel küsimus, miks selle eelnõu kohaselt ei käsitleta omavalitsuste büroode töötajaid enam ametnikena. Põhjus on ikka seesama, mida ma heale kolleegile Aivarile juba ütlesin. Nende funktsioonid ja nende tegevuse määratlus ei ühti enam ametniku mõistega selle eelnõu mõttes. Nad ei ole selles mõttes avalikus teenistuses. Nende tegevus toimub vabatahtlikult loodud organisatsioonis. Ametniku määratlusest lähtudes tuleb silmas pidada, et nad ei teosta ega kindlusta riigivõimu.
Head kolleegid! Me räägime parlamendi täiskogu istungil teist päeva järjest kõrgetest energia hindadest. Tänan nii energiaekspert Arvi Hamburgi kui ka majandusminister Taavi Aasa. Lisaks tänan riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja selle isamaalasest juhti vajaliku teemapüstituse eest. Meie meie silme all on toimumas <PARTY> Erakonna metamorfoos, temast on saamas isamaaline sotsiaaldemokraatlik erakond. See on tõesti südantliigutav. Samas ma loodan südamest, et need viimased kaks päeva viivad kiiremate otsusteni, et erakonnad ei nopi mitte toetuspunkte, vaid seavad eesmärgiks ühiste lahenduste otsimise, et ei oodata poliitikute jutuvada. Vaja on tegusid ja seda, et meie inimesed tunnetaksid ebanormaalse hinnatõusu tingimustes riigi tuge. Aastavahetuse järel tuleb hakata maksma järjekordseid kommunaalarveid ja need võivad olla aegade suurimad. Käimasolev kriis on toonud välja meie energiapoliitika nõrgad kohad ja varasemalt tehtud vead. Keskerakonna fraktsiooni esindajana kutsun täna lahendustele, koosmeele leidmisele. Süüdlasi otsime hiljem. Meil tuleb tegutseda kiiresti, sest suuremad ohumärgid on juba õhku kerkimas. Eile teatas puitmassitootja, et seiskas ekstreemsete hindade tõttu tootmise – loodetavasti ajutiselt. Kõige keerulisemas seisus on eksportivad tootjad, kes peavad globaalsel turul konkureerides arvestama nende ettevõtete hinnasurvega, kes saavad tootmiseks aktsiisivaba energiat kasutada. <PARTY> soovib, et lähenevate pühade ootuses ei peaks inimesed muretsema toimetuleku pärast ja inimeste heaolu ei tabaks järsk langus. Me peatasime aktsiisitõusud, kompenseerime kuni märtsikuuni 50% ulatuses võrgutasud ja oleme välja töötamas kohalike omavalitsuste kaudu suunatavat toetusmeedet. Hüppeliselt suurenenud energia hindade tingimustes on aeg teha järgmised sammud. Muu hulgas võiks kaaluda gaasi võrgutasude alandamist, elektri börsihinnale hüvitispiiri seadmist ja Eesti Energia kasumi jaotuse korrigeerimist. Otsused peavad tulema kiiremini. Vastasel juhul on
Suur aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud ettekandja, suur aitäh sulle, et sa kiretult ja ratsionaalselt oled suutnud täna vastata paljudele küsimustele teemal, mis on tekitanud suure hulga uskumatuid emotsioone! Minu küsimus puudutab lõhet, millest on täna mõni eelnõu autor palju rääkinud. Nad on justkui tundnud siirast muret, kuidas ületada seda lõhet, mille nende enda eelnõu on tekitanud. Võib-olla sa kordad veel lõpetuseks üle selle mõtte või ettepaneku, kuidas ületada seda lõhet, mille 17. aprillil esitatud eelnõu on Eesti ühiskonnas tekitanud. Milline võiks olla edasine käik, et sellest emotsioonide virvarrist üle saada?
Lugupeetav rahvaesindus! <PARTY> fraktsioon algatas 4. aprillil Riigikogu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele pöördumatult Venemaa gaasi kasutamise lõpetamiseks" eelnõu. Kahetsusväärselt marineeris see eelnõu kaks kuud Riigikogu majanduskomisjonis – praeguses olukorras mõistetamatu kilpkonnapoliitika. Kuid vaadates selle ettepaneku sisu, siis kuigi see ettepanek on tehtud 4. aprillil ja vahepeal on sündmused Eestis edasi arenenud, aga mitte piisavas mahus, on see Vabariigi Valitsusele tehtav ettepanek säilitanud täies mahus oma aktuaalsuse. Mida siis <PARTY> fraktsiooni ette paneb? Esiteks, lähtudes Euroopa Liidu poliitilisest eesmärgist saavutada energiasõltumatus Venemaa energiakandjatest, langetada otsus lõpetada hiljemalt käesoleva aasta lõpuks pöördumatult Venemaa gaasi kasutamine Eestis. Milline on praegune olukord? Valitsus on vastu võtnud poliitilise deklaratsiooni selle kohta, et tema intentsioon on aasta lõpuks Venemaa gaasist loobuda. Kuid seda ei ole sisustatud õiguslikult siduva määratlusega. Nimelt, ega Vabariigi Valitsus ei osta Venemaa gaasi tarnijana ega gaasikaubanduses osalejana, vaid seda teevad turul tegutsevad ettevõtjad. Kui me soovime Eesti [õigus]ruumis kehtestada selgelt sõjasanktsioonina Venemaa gaasi kasutamise keelu, siis me peame selle õiguslikult jõustama. Eelnõu algatajate pakutud võimalus on juhinduda rahvusliku sanktsiooni põhimõttest ja kehtestada see Eesti territooriumile sissetuleva gaasi kohta. Faktiline olukord Balti gaasiühenduste puhul on valitsuse esindajate kinnitusel selline, et hetkel gaasitarneid ei toimu. Aga see johtub ka sellest, et tõepoolest hinnakonjunktuur Venemaa maagaasi puhul on kõrge, ulatuslikke tarneid ei ole mõistlik teha, jättes kõrvale kõik moraalsed, julgeolekulised ja muud aspektid, ka majanduslikel kaalutlustel [pole see mõistlik]. Eelnõu algatajate arusaam on selline, et Eesti peaks kehtestama rahvusliku sanktsiooni. Loomulikult me eelistaksime üleeuroopalist kokkulepet, aga kahetsusväär
See ei ole kindlasti aps. Ja mitte kõik noortevolikogu liikmed ei saa olla komisjonides, vaid igasse komisjoni nad saavad määrata oma esindaja. Noortevolikogu ise valib, kes esindab neid näiteks majanduskomisjonis. Näiteks nad teevad mingis vallas ettepaneku, et neid esindab majanduskomisjonis Aivar Kokk. Mitte kõik ei saa komisjoni, aga nad saadavad igasse komisjoni oma demokraatlikult valitud esindaja. Nii lihtne see ongi. See on see võimalus. Ja kui kusagil ei ole noortevolikogu moodustatud, siis kohalikud poliitikud hakkavad selle nimel tööd tegema, et see moodustataks. See on täiendav jõud. See on hea, kui Jõgeval on noortevolikogu olemas. Aga, hea kolleeg Kalmer, põhjus, miks nad ei ole aktiivsed, ongi see, et neil pole väljundit. Kui Jõgeva volikogus oleks igas komisjonis noorte esindaja, siis nad oleksid tunduvalt, lausa mitu korda aktiivsemad. Neil pole väljundit. Selle eelnõu eesmärk on muuta noored aktiivsemaks, kaasates neid otsustusprotsessi. Kui ikka eelarve hääletamisel ka noorte hääl kõlab, siis ongi nende eesmärk saavutatud. Põhjus, miks nad ei ole aktiivsed, miks aktiivseid nii vähe on, ongi see, et neil pole väljundit. Üldiselt öeldakse, et noored on saanud küpsemaks. Kui nii, siis tuleb anda neile võimalus kaasa rääkida. Minu meelest on see väga lihtne. Selleks ei ole vaja hakata põhiseadust muutma. Nagu ma ütlesin, valimisea langetamisega põhiseaduse muutmine annab selle, et noor inimene on lihtsalt passiivne hääletaja. Talle öeldakse, et anna mulle, poliitikule, hääl! Eks ma vaatan, kuidas ma selle häälega pärast ringi käin. Aga selle eelnõu kohaselt saab noor inimene lõpuni otsustusprotsessis osaleda.
Kolleegid! Mul on rõõm teile teatada, et kunagi 25 aastat tagasi või kopikaid peale või kopikaid vähem Eesti taasiseseisvus. Ja siis nad istusid maha ja hakkasid arutama, kas Eestis peab olema põhikooli- ja gümnaasiumiseadus. Nad arutasid seda seitse aastat. Senikaua töötasid koolid ja lasteaiad oma äranägemise järgi – nii, nagu direktorite südametunnistus juhatas. Siis nad hakkasid arutama keelekümblust ja võeti üle Kanada mudel. Indiaanlased said ju inglise keele selgeks, nii peaks venelased eesti keele selgeks saama. Pandi meeletu nuts raha sinna alla ja nad jälle hakkasid asja arutama, aga mitte midagi vastu ei võetud. Raha kulus, ent vastutajat ei olnud. Eestlased ei hakanud vene keelt rääkima ja venelased ei hakanud eesti keelt rääkima. Identiteet kui selline kadus ära, sinimustvalge lipp oli häbiasi, kui keegi selle rinda pani. Siis nad hakkasid jälle arutama. Hääletati, arutati, istuti öösiti, hommikuti ja õhtuti, ja jälle arutati. Ja nii nad arutavad siiamaani. Ja nüüd paneme kolm punkti: ... ja nii nad suridki välja. Kuulge, sõbrad, seltsimehed, võitluskaaslased! Lõpetame selle nalja ära ja hakkame tõsiste asjadega tegelema! Uuringuid teinud teadlastele suur aitäh – väga põhjalik töö! Väga hästi tehtud! Aga iga teadlane teab ka seda, et teaduslik uuring põhineb kahel asjal: teoorial ja praktikal. Siin on praktikas natukene mööda põrutatud. Ma olen 30 aastat koolis tööl olnud, 20 aastat olen olnud koolijuht. Praegu jääb mulle selline mulje, et murtakse lahtistest ustest ja akendest sisse täie rauaga. Kõik see, mille kohta siin öeldakse, et seda ei ole, on tegelikult olemas. Tähendab, keeleõpet tehakse – riiklikult pole see küll aktsepteeritud –, integratsiooni tehakse, segakoolid on ammu olemas, kuigi haridusministeerium on seda keelanud. <PARTY> on justkui avastanud, et venekeelses lasteaias võib lapsi eesti keeles õpetada. Seda on juba kümneid aastaid tehtud! Kui te seda varem näinud ei ole ja rahva sekka pole tulnud, siis see on teie probleem. Tulge kas
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Eelnõu 664 on olnud kultuurikomisjoni istungi päevakorras kahel korral. Esimene kord arutasime seda kevadistungjärgu ajal 9. juunil. Peale komisjoni liikmete olid kohal haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski, Siseministeeriumi esindajana personalipoliitika osakonna nõunik Reelika Ein, Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor Ramon Loik, Ida-Viru maavanem Andres Noormägi ja eelnõu algataja esindajana Siim Kiisler. Härra Kiisler tutvustas komisjonis eelnõu sisu ja põhjendas, miks on algatajate arvates mõistlik ja perspektiivikas rajada Sisekaitseakadeemia uus kompleks just Ida-Virumaale. Kuna komisjonis räägitu kattus suures osas sellega, mida Siim Kiisler siin tänagi väga pikalt ja põhjalikult selgitas, siis aja kokkuhoiu huvides ma seda kordama ei hakka. Toon aga välja, millest rääkisid komisjonis teised külalised ja mida küsisid komisjoni liikmed. Haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski selgitas, et tema lähtub valitsuse tegevusprogrammist, kus on kirjas, et riigi kohaloleku suurendamiseks tuleb kaaluda Sisekaitseakadeemia viimist Ida-Virumaale. Selle eest vastutab Siseministeerium ja tähtajaks on määratud neljas kvartal 2014. Ministri arvates on ettepanek kaalumist ja sisulist analüüsi väärt. Haridus- ja Teadusministeeriumil on selleks investeeringuks planeeritud 15 miljonit eurot Euroopa Liidu vahendeid. Puuduolev raha – juhul, kui jääb puudu – tuleks ministri arvates leida teiste ministeeriumide meetmete summadest. Hea tahtmise korral ei ole see sugugi võimatu. Ministri hinnangul on kindlasti tegemist regionaalpoliitiliselt positiivse otsusega, samas on oluline, et õppekvaliteet asutuse ümberkolimise tõttu ei halveneks. Härra Ossinovski sõnul tuleks teha sisuline analüüs ja kui kerkivad esile riskikohad, siis tuleb leida lahendused, kuidas riskid saaks maandatud. Siseministeeriumi esindaja rääkis, et nad arutavad ka alternatiivi, mis ei tähenda kogu õppeasutuse ümberasumist Ida-Virumaal
Aitäh, hea aseesimees! Ma natuke aitan teid. Te ütlesite, et te ei tea, mis plaan siin ühel või teisel erakonnal on. Jah, tõsi on see, et Eesti Konservatiivsel Rahvaerakonnal on plaan teha obstruktsiooni selle seaduse 366 pärast. Ma arvan, et te ka teate seda. Nii et ausalt öeldes tuleks nüüd küll mõelda ikkagi selle peale, kuidas me saaksime ilusti ära menetleda ka sotsiaaldemokraatide OTRK. Nii et nüüd on teil see ka teada ja ilmselt üsna suure tõenäosusega võib lubada, et kõik ajaplaanid lõhki lähevad.
Head kolleegid! Lugupeetud istungi juhataja! Üldiselt ei ole kombeks alustada siin Riigikogu puldis esinemist mõne elava isiku tsiteerimisega, liiati veel siis, kui see isik on poliitiline persoon. Aga seda eelnõu menetledes tuli mulle meelde üks kirjatükk, mida meie kunagine välisminister ja tänane riigipea on alustanud niimoodi: "Raha võivad teenida paljud, riiki saavad teenida vähesed." See ütlus võikski olla uue avaliku teenistuse seaduse eelnõu moto. Aga nüüd eelnõu juurde. Tuletame meelde, et avaliku teenistuse seaduse eelnõu eesmärk on ju eelkõige ajakohastada avaliku teenistuse õiguslik regulatsioon ja lahendada need probleemid, mis on tekkinud alates 1996. aastast, mil rakendus praegune avaliku teenistuse seadus. Eelnõu menetlemise käiku võib samuti meelde tuletada. Esimene lugemine toimus 4. aprillil. Muudatusettepanekuid ootasime 25. aprilliks s.a. Suured tänud kõigile, kes selles protsessis osalesid: Riigikogu fraktsioonidele, Riigikogu riigikaitsekomisjonile ja majanduskomisjonile ning ühiskondlikele organisatsioonidele! Väga asjalik oli eelnõu algataja esindajana ka Justiitsministeerium. Tabelis on 180 muudatusettepanekut. Osa neist algatas põhiseaduskomisjon ise, arvestades huvigruppide seisukohti ja tähelepanekuid. Mul on hea meel (ma arvan, et väljendan kogu komisjoni seisukohta), et Vabariigi Valitsuse esindajad olid selle eelnõu menetlemisel äärmiselt koostööaltid ja kompromissivalmid. Usun, et sellest tulenevalt saidki selle eelnõu teravad nurgad maha lihvitud. Olen päris kindel, et väga paljud probleemid, mis olid näiteks seotud kohalike omavalitsuste privaatautonoomiaga, millele juhtisid tähelepanu Eesti Linnade Liit, Eesti Maaomavalitsuste Liit ja ka meie kolleegid Keskerakonna fraktsioonist, said selles eelnõus lahenduse. Selle eelnõu puhul ei kasutatud ka, nagu vahel poliitiliselt öeldakse, teerullitaktikat. Kui me vaatame muudatusettepanekute tabelit, siis näeme, et arvestatud ei ole mitte ainult valitsuse või koalitsiooni ettepanekuid, vai
Aitäh, lugupeetud esimees! Austatud peaminister, kõigepealt soovin teile jõudu kriisi lahendamisel. Minu küsimus puudutab riigi kaitsevõimet. Milline, härra peaminister, on teie hinnang riigi kaitsevõimele olukorras, kus kriis lähinädalatel süveneb, nagu te olete ka ise korduvalt kinnitanud, olukorras, kus mitu sõjaväeosa on karantiinis, olukorras, kus Poola on sisuliselt lukus, ja olukorras, kus Euroopasse on hakanud sisse imbuma Vene valged kitlid või valgetes kitlites mehikesed? Milline on teie hinnang riigi kaitsevõimele antud kriisiolukorras? Austatud peaminister! Ma loodan, et te teate, et Venemaa on saatnud Itaaliasse oma humanitaarmissiooni koos suure hulga sõjaväearstidega. Ma väga loodan, et Vabariigi Valitsus on ka selle peale mõelnud, kui kriisi süvenedes Venemaa peaks tegema sarnase ettepaneku Eestile. Aga mu küsimus puudutab seda, et kui kriis peaks süvenema – nagu te olete väitnud, see risk on väga suur –, siis kas valitsus on mõelnud ka selle peale, et tuleks kasutada meetmete rakendamisel ka Eesti kaitseväe abi.
Lugupeetud Riigikogu esimees! Lugupeetud kolleegid! Mul on hea meel järjekordselt õppetoetuste küsimuses Riigikogu istungil esineda. Tegin seda juba 5. juunil 2012 ja 12. detsembril 2013. Tegelikult võiksin tollased kõned uuesti ette lugeda, kuid piirdun vaid tõdemusega, et pikapeale uuristab isegi tilk kõva kivi. Kõigest sellest, mida sisaldab täna arutatav valitsuse eelnõu, olen juba rääkinud. Need on tegelikult Eesti Üliõpilaskondade Liidu ettepanekud, mida praegune haridusminister on kuulda võtnud ja seaduseks formuleerinud. Algusest peale oli selge, et vajaduspõhist õppetoetust on õigus saada üliõpilastel, kelle perekonna sissetulek on väike ja kes vanemate toetusele eriti loota ei saa, seetõttu ei saa nad loobuda õpingute kõrval töötamisest. Kui nõuda neilt sajaprotsendilist õppekava täitmist, jättes nad muidu toetusest ilma, siis see tähendaks sisuliselt nende tõrjumist kõrgharidusest. Hea, et sellest on nüüd aru saadud. Sama lugu on vajaduspõhise eritoetusega, mis aitab operatiivselt reguleerida kõiki erijuhtumeid. Algusest peale oli kummaline, et jättes sellise võimaluse enne 2013. aastat õpinguid alustanud üliõpilastele, võeti see võimalus n-ö uue korra kohaselt tasuta kõrgharidust omandama asunud noortelt. Mul on väga hea meel, et minister Jevgeni Ossinovski on leidnud ühise keele Eesti Üliõpilaskondade Liiduga ning astunud konstruktiivsesse dialoogi ka selliste nii mõneski mõttes raskete partneritega nagu Eesti Maaomavalitsuste Liit ja Eesti Linnade Liit. Poliitika on alati kompromisside otsimine soovide ja võimaluste vahel. Tundub, et haridusmaastikul astutakse samme õigel teel. Sotsiaaldemokraatlik Erakond toetab esitatud eelnõu ja kutsub sellele üles ka kõiki kolleege. Aitäh!
Hea juhataja! Riigikohtu esimees! Lugupeetud kolleegid! Iga-aastane Riigikohtu esimehe ülevaade kohtute tegevuse põhiküsimustest keskendus sel aastal isikute põhiõiguste kaitse süsteemi tõhustamise vajadusele ja võimalustele. Seega, seekord mitte niivõrd otseselt õigusloome kvaliteedi probleemidele, vaid pigem kehtivast õiguskorrast tulenevatele lahendamist vajavatele probleemidele. Tõepoolest, ei saa vaielda, et Eestis on isikute põhiõigusi tagava õiguskorra kujundamise ülesanne esmajoones parlamendil ning oluline roll sealjuures on seadusandliku ja kohtuvõimu koostööl, et ennetada võimalikke põhiõiguste rikkumisi. Ettekandes mainitud vangistusseaduse muutmise küsimuses – tulenevalt Euroopa Inimõiguste Kohtu 19. jaanuari 2016. aasta otsusest, milles sedastati, et Eesti on rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 nõudeid, piirates ülemäära kinnipeetavate juurdepääsuõigust osale internetilehekülgedele, täpsemalt öeldes, Riigikogu ja õiguskantsleri veebilehele – jõudsime välja selgitada, et vangide internetikasutuse küsimuses tegeleb Justiitsministeerium praegu laiemalt lahenduste otsimisega. Eelkõige sellega, kuidas saavutada tasakaal vangide õiguste ja turvalisuse vahel, et just viimane ei kannataks. Samuti analüüsitakse praegu ministeeriumis tehnilisi võimalusi, kuidas senisest laiemat internetivabadust tehniliselt tagada. Hetkel pole paraku ühtegi n-ö valmis lahendust või dokumenti olemas, aga teema on siiani Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna ja vanglate osakonna koostöös aktuaalne ning jõuab loodetavasti veel selle Riigikogu koosseisu ajal eelnõu kujul õiguskomisjoni. Teine teema, mis seondub vangide valimisõigusega, haakub küll rohkem põhiseaduskomisjoni valdkonnaga, kuid Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talitusest teatati, et seda probleemi on nüüdseks analüüsitud ning juba lähiajal võiks vastav eelnõu valmida. Kolmanda teema puhul, nimelt ebamõistlikult pika menetlusajaga tekitatud kahju hüvitamise küsim
Austatud juhataja! Head kolleegid! Teema tundub olevat üsna ebaseksikas, väga vähe inimesi on saalis, aga sellegipoolest. Väga tänuväärne ja väga oluline küsimuse tõstatus. Idee on õilis ja olin ka ise selle poolt, et see saali jõuaks, et see tõmbaks ühiskonna suuremat tähelepanu. Aga kahjuks oleme koroonakriisi keskmes ja rahalisi vahendeid hetkel selle eelnõu poolt hääletamiseks minu arvates lihtsalt ei ole piisavalt. Mõned momendid veel. Vanureid ja puuetega inimesi on väga erinevad. On ka selliseid, kes vajavad tõesti 24 tundi hoolt. Kujutage ette siis selle inimese omakseid, kes ei saa tööl käia, mitte midagi teha. Kogu ta elu keerleb selle haige inimese või vanainimese ümber. Olen vestelnud väga paljude pensionäridega ja kodust ei taha keegi lahkuda. Valdav enamus on öelnud, et nad tahaksid olla kodus. Nii et abistada neid kodus, see käis siit läbi ka, on üks õige suund. Ema on mul 88 ja saab väga hästi kodus hakkama ja tema ütles, et tema sealt ei lahku. Näis, näis. Tervis on praegu enam-vähem. Siis veel üks moment. Pensionäridel on samuti väärikus nagu meil kõigil ja nad tahaksid ka ise maksta selle koha eest, kas või mingi omaosaluse. Nii et keegi ei ole küsinud, et kõik peaks kinni makstama. Muidugi, kui rääkida sellest hoolduskodude asjast, siis meil ei ole sotsialistlik riik, me ei saa seda 53 miljonit lihtsalt maha kanda. Pigem on siin see, et on riiklikud hooldekodud ja siis on veel need, mis on muudetud äriks, nii et seal on päris krõbedad hinnad. Aga <PARTY> on alati rõhunud pereväärtustele ja üks meie soovitus on, et pere hoiaks ühte, et lapsed ei kondaks üksinda mööda tänavaid ja ei peaks siis psühhiaatri juurde minema. Vanavanemad aitavad neid kasvatada ja siis hiljem aitavad jällegi lapsed ja lapselapsed neid toetada. Need, kes rääkisid siin Soomest, Soomes on omad probleemid. Seal käib ka vaidlus KOV-ide ja riigi vahel, aga paraku me ei kuulu viie rikkama riigi hulka Euroopas. Pigem vastupidi. Teine häda on meil see, et meie geograafiline asend
Lugupeetud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Soovin üle anda arupärimise majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palole, teemaks on bussiliiklus. Mai alguses teatas Saare Maavalitsus, et alates s.a 1. septembrist hakkab Saaremaal kehtima uus kord: väiksemate kohtade inimesed peavad ennast bussisõiduks eelnevalt registreerima. Seoses sellega on tekkinud palju küsimusi inimestel, kes elavad Kihelkonna–Veere ja Mustjala–Tagaranna lõigul. Soovin Keskerakonna fraktsiooni nimel selle arupärimise üle anda, loodame ministrilt saada konkreetse vastuse.
Austatud juhataja! Head kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas seda eelnõu enne esimesele lugemisele esitamist s.a 11. novembri istungil. Istungil osales eelnõu esitaja esindajana kaitseminister Sven Mikser. Euroopa Liidu lahingugruppide kontseptsioon kiideti heaks 2004. aasta juunis. Varem on Riigikogu andnud mandaadi Eesti Kaitseväe osalemiseks Põhjala lahingugrupis 2008. ja 2011. aastaks. Eelnõu kohaselt saab Põhjala lahingugruppi kasutada ÜRO põhikirja VI ja VII peatükis sätestatu alusel rahu ja julgeoleku säilitamise või taastamise eesmärgil korraldatavas sõjalises operatsioonis ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud tavade ja põhimõtetega kooskõlas olevas muus sõjalises operatsioonis. Põhjala lahingugrupp on 15-päevases valmisolekus olev umbes 1500 kaitseväelasest koosnev Euroopa Liidu reageerimisüksus. Euroopa Liidu liikmesriigina on Eesti jaoks oluline olla tegev ka Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika elluviimisel. Lahingugruppi kuuluvad Eesti tegevväelased asuvad valmisolekuperioodil valdavalt Eestis. Lahingugrupi kasutamise otsustab Euroopa Liidu Nõukogu konsensuse alusel, mis tähendab, et seda saab kasutada vaid Eesti nõusolekul. Riigikaitsekomisjon külastas s.a 4. novembri väljasõiduistungi raames Kaitseväe peastaapi, kus komisjon sai Kaitseväe esindajatelt ülevaate Eesti kaitseväelaste osalusega rahvusvaheliste missioonide piirkondades toimuvast, sh Kaitseväe ettevalmistusest, osalemaks Põhjala lahingugrupi koosseisus. Riigikaitsekomisjon otsustas s.a 11. novembri istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepaneku lülitada arutuse all olev eelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu s.a 19. novembri istungi päevakorda ja teha Riigikogule ettepaneku eelnõu esimene lugemine ka lõpetada. Ettekandjaks määrati siinkõneleja. Lisaks otsustas komisjon konsensusega teha ettepaneku määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 2. detsember kell 13 s.a. Aitäh!
Jaa, me kaasasime väga paljusid. Me palusime selle eelnõu kohta arvamust loomulikult Vabariigi Valitsuselt, Eesti Pangalt, Finantsinspektsioonilt, Eesti Advokatuurilt, Eesti Pangaliidult, Eesti Era- ja Riskikapitali Assotsiatsioonilt, Eesti Kindlustusseltside Liidult, Eesti Krüptoraha Liidult, Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioonilt ja FinanceEstonialt ning AS-ilt Nasdaq Tallinn. Arvamuse eelnõu kohta esitasid Finantsinspektsioon, Eesti Pank ja Vabariigi Valitsus. Jaa, siin ongi mõeldud seda, et ühest küljest nad saavad teha päringuid neile, kes inspektsiooni arvates rikuvad seadust. Aga teisest küljest nad saavad küsida infot ka nende käest, kes on täiesti pahaaimamatud investorid või tarbijad, ja ka sealtpoolt infot koguda.
Hea eesistuja! Austatud õiguskantsler! Ma arvan, et paljudel inimestel Eestis ja ka siin Riigikogu saalis on hea meel, et meil on institutsioon, kes veidi kõrvalt, aga iseseisvalt ja piisava tarkusega vaatab meie elu edenemist ja teeb selle kohta asjakohaseid, põhiseadusele ja seadustele tuginevaid märkusi. Hoolimata raskustest, millele õiguskantsler ka oma kõnes viitas, suudab ta tegelikult mõjutada kõiki teisi võimukeskusi, kaasa arvatud seadusandjat. Jah, ma tean ja õiguskantslergi teatud kurbusnoodiga hääles viitas sellele, et tema, aga kohati ka Riigikohus ei ole suutnud seadusandjat mitmetes küsimustes mõjutada sel määral, et sellega võiks rahule jääda mitte ainult formaaljuriidiliselt, vaid ka põhiseaduslikele väärtustele tuginedes, mitte ainult riigiasutuste ja ametimeeste vaatevinklist, vaid ka rahva ootustest lähtudes. Seepärast tahan toetada seda lähenemist, mida õiguskantsler on esindanud, et sel hetkel, kui talle tundub, et mõõt on täis, ei lähtu ta mitte ainult seaduse-, sh põhiseadusetähest, vaid ka seaduste mõttest ja avalikest ootustest ehk tegutseb aktiivselt, soovides muuta hoiakuid, seisukohti, põhimõtteid, lähenemisi, millest teised võimukeskused teinekord võib-olla liigselt poliitilisele päevakajalisusele kontsentreerudes sedavõrd ei hooli. Ometigi vääriksid peale nende teemade, millele õiguskantsler oma ettekandes ja oma viimaste aastate tegemistes on tähelepanu pööranud, minu arvates mõned küsimused veelgi suuremat, jõulisemat, aktiivsemat ja võib-olla ka ambitsioonikamat tähelepanu. Alustan positivismist, liigsest takerdumisest tähe ja sõna, lause ja normi külge, võrreldes nende väärtustega, mida nende lausete sõnastajad, eelkõige siin Riigikogus, on mõelnud või tahtnud kirja panna. Võib-olla ei ole see mõnikord ka kõige paremini õnnestunud ja seepärast levib ühiskonnas üsna muret tekitav suhtumine nn juriidiliselt-on-kõik-korrektne-lähenemise suhtes. Sellepärast on äärmiselt sümpaatne, et õiguskantsler minu paremat arusaamist ja teadmist pi
Austatud juhataja! Head kolleegid! Jahiseaduse muutmise seaduse eelnõu numbriga 77 arutas keskkonnakomisjon kahel istungil. Menetluslikke otsuseid tehti esmaspäeval, 14. septembril 2015, kui istungist võtsid osa Rein Ratas, Andres Metsoja, austatud rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer Deniss Boroditši asendusliikmena, Meelis Mälberg, Raivo Põldaru, Valeri Korb ning nõunik-sekretariaadijuhataja Elle Kaur ja nõunik Vivi Aleksejeva. Kutsutud olid Keskkonnaameti peadirektori asetäitja Erik Kosenkranius, minister Marko Pomerants ning Keskkonnaministeeriumi õigusosakonna juhataja Eda Pärtel. Nagu minister rääkis, oli ja on eelnõu eesmärk tõhusam jahipidamine, et kiiresti vähendada metssigade arvu ja tõkestada sigade Aafrika katku levikut. Tuleb tunnistada, et eelmine ettekandja, keskkonnaminister Marko Pomerants, kes on tuntud kui parlamendihunt, vastas ära pea kõikidele küsimustele, mida ka komisjonis arutati. Tuleb kiita kõiki häid kolleege, kes siin täna õhtul küsisid neidsamu küsimusi, mida me arutasime ka komisjonis. Kordan lühidalt üle. Üks küsimus puudutas kunstliku valgusallika kasutamist, seda, kui kõrgelt tohib lasta. Vastus oli, et see, kui kõrge peab olema kõrgiste, saab tõepoolest määruse eelnõuga lahendatud. Lubati, et sinna kaasatakse Eesti Jahimeeste Selts. Tegevjahimeeste arvamuse põhjal arvati, et see võiks jääda kahe kuni kolme meetri kõrgusele. Samamoodi nagu siin saalis just äsja, arutati pikalt, et kui Aafrika seakatk saab Eestimaa pinnalt kaotatud, mis saab sellest seadusest. Vastus: Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonna eksperdid on pakkunud mitmeid lahendusi, mille sisu on see, et sõnastatakse, et üks või teine meede on kehtiv katku levimise ajal. See on see muudatusettepanek, mille keskkonnakomisjon peab esimese ja teise lugemise vahel kindlasti tegema. Veel küsiti selle kohta, nagu ka kolleeg Marika Tuus-Laul, kas laborite süsteem on korralik, kas selle kohta on infot. Minister kinnitas, et olukord on muutumas. Eilsel ühisistungil maa
Hea eesistuja! Head rahvaesindajad, niipalju kui meid siia jäänud on! Tänan ka omalt poolt kõiki ettekandjaid. Tervise arengukava kuni aastani 2030. Ma ei ole eriline arengukavade fänn. Tihtipeale on nad suhteliselt üldsõnalised, paatoslikud, aga olen nõus, et inimestel peab olema silme ees mingisugune siht. Et jõuda sinna, tulevikku, las ta siis olla. Ise ma osalesin nende tervishoiustsenaariumide töörühmas ja see oli märksa põnevam. Nendes oli rohkem särtsu ja elulisust, ka igasuguste praktiliste faktoritega arvestamist. Võib-olla vaataks neid kahte nagu arengustsenaariumi niimoodi koos. Kindlasti, nagu doktor Everaus mainis, on vaja siia juurde igasuguseid praktilisi lühiajalisi dokumente, kuidas konkreetselt midagi ellu viia. Tõe kriteerium on praktika. See pole mingi marksistlik sõnakõlks, vaid paljud filosoofia ajaloost tuntud filosoofid on seda väitnud. Tore oli, et täna üks praktik ka siin sõna võttis. Meie tervishoiu tõehetk või see praktika saabus COVID-19 viirusega. Tuli teha sundinventuur. Milline on meie tervishoiu tulevik? Vaatasin arengukava märksõnu ja võib-olla käiks mõned üle. Tervis igas poliitikas. Väga ambitsioonikas mõte, aga väga raskesti elluviidav muidugi. Näiteks COVID-i ajal, kui hakati piiranguid panema, et tervis ennekõike, siis kohe tulid tagasilöögid ja ka protest majanduse poole pealt. Või näiteks keskkond. Jah, me vajame puhast õhku, puhast vett. Osa asju me saame muuta, näiteks plastiku kasutamist, aga ilm siin Eestis on alati ebameeldiv. Me võime ilmajaama peksta ükskõik kui palju, aga head ilma sealt ei tule. Võib-olla suvel on natuke parem. See kõik (pidevad madalrõhkkonnad, vihmasajud, niiskus, rõskus jne) soodustab ka just meie piirkonna haigusi, mis on psüühikahäired, samuti südame-veresoonkonnahaigused. Muuta saame muidugi tervisekäitumist: tervislik toitumine, alkoholitarbimise vähendamine, tubakatarbimise vähendamine. Selliseid asju. Koostöö. Jällegi kahe käega poolt, kuid jälle väga raskesti elluviidav. Näiteks on mul koge
Lugupeetud härra riigikontrolör! Ma tsiteerin teie aruande punkti 175: "Kui ka täpne ülesannete jaotus riigi ja omavalitsuste vahel ning rahastamisskeem ei mõjuta omavalitsusi koolivõrku korrastama ning kannatab hariduse kvaliteet, tuleb riigil koolivõrgu korrastamisel võtta jõulisem positsioon." Ma tahaksin küsida, millised on teie jaoks hariduse kvaliteedi kriteeriumid. Kust te need võtate? Kui näiteks riigieksamite pingerea esimese 30 kooli hulgas on üsna mitu väikest maagümnaasiumi, mida te soovitate kinni panna, mille alusel te siis väidate, et need koolid ei anna kvaliteetset haridust ja et hariduse kvaliteet on üldse seotud sellega, mida te nimetate koolivõrgu korrastamiseks?