EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Austatud juhataja! Head kolleegid! <PARTY> ja <PARTY>-i fraktsioon algatavad riiklike peretoetuste seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning tööturuteenuste ja -toetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu. Lihtsustatult öeldes tähendab see eelnõu lapsetoetuste tõstmist vajaduspõhiselt ning nendes peredes, kus kasvab kolm või enam last. Lühidalt öeldes on eelnõu eesmärk suurendada allpool suhtelist vaesuspiiri elavate lastega perede toetusi kahes etapis: 2013. aasta keskel ja alates 2015. aasta algusest. Kolme ja enama lapsega perede toetust on plaanis suurendada universaalselt alates 2015. aastast senisest 57 eurost 95,9 euroni. Kolmikute ja ka suurema arvu mitmike sünni puhul makstav ühekordne sünnitoetus peaks suurenema 1000 euroni lapse kohta ehk kolmikute sünni puhul 3000 euroni jne. 16-aastaste ja vanemate põhikoolilõpetajate kohta kehtestatakse erisäte, mille kohaselt makstakse peretoetusi edasi ka suvekuude ehk juuli ja augusti eest. Oluline punkt on see, et lisanduvaid toetusi ei arvestata toimetulekutoetuste maksmisel sissetuleku hulka. Viimase põhimõttena markeerin ära, et kõik senised lapsetoetused jäävad kehtima, kellelgi ühtegi toetust ei vähendata. Aitäh!
Aitäh! Lugupeetud minister! Te küll lugesite ette palju ilusaid numbreid, aga reaalsus on kahjuks selline, et tihti saavad suure osa sellest rahast endale üksikud tipud ja terved valdkonnad jäävad ilma väga olulisest rahastusest. Näiteks on viimastel aastatel paljud kirjandus- ja rahvaluuleteadlased avaldanud muret, et piisavas mahus ei saa rahastust Eesti Kirjandusmuuseum ega selle koosseisus olev rahvaluule arhiiv. Viimastel aastatel ei ole kirjandusmuuseumi teadlastel õnnestunud saada rahastust ühelegi suurele projektile ja selle tulemusel on katkenud selliste monumentaalteoste nagu Vana Kannel või "Eesti muinasjutud" koostamine. Kuidas te seda olukorda kommenteeriksite ja kas on loota mingisugust paranemist selles valdkonnas?
Aitäh küsimast! Jään konkreetse vastuse võlgu, sest ... Eks ole ilus kokkusattumus võlaõigusseaduse foonil, et jään vastuse võlgu! Ma nimelt ei mäleta sellist väga reljeefset põhjendust, mis oleks nagu inimkeeli esitatud ja mulle mällu sööbinud. Nii et ma kahjuks ei saa, jah, praegu adekvaatselt vastata. Saaksin võib-olla hämada ja esineda põikleva vastusega, mida ma teha ei tahaks. Loomulikult on teil õigus esitada kirjalik küsimus. Küsimus iseenesest on hea. Tuletame siis kollektiivselt meelde, mis see põhjus tegelikult oli. Ilmselt ka midagi, mis seostub eelmise küsija küsimusega, miks mina jäin kahevahele ehk siis erapooletuks. Aitäh küsimast ja vihjamast! Ilmselt see küsimus väljub käesoleva konkreetse eelnõu teema raamest. Samas on see ausalt öeldes päris huvitav tähelepanek. Ma ise ei ole, tunnistan jälle, uurinud oma komisjoni kolleegide hariduslikku tausta ja nende tööalast minevikku. Minu teada seal on ikka päris mitu juriidilise haridusega inimest. Täpsustame veel, hää küll! Et mina seal olen, see võib-olla mõjubki natukene kentsakalt ja kurioosselt, aga ma ei ole seal omal tahtel, nagu me teame. Teinekord ei minda komisjonidesse omal palvel, sinna satutakse. Aga mis puudutab Eesti üldist mainekahju seoses õnnetu Danske Banki juhtumiga ja selle menetlemist ja arutamist kõne all olevas komisjonis, siis pean tunnistama, et näiteks eile toimus lugupeetavate, praeguse ülem- või peaprokuröri ja ka eelmise peaprokuröri arvamuse kuulamine. Ja mul kibeles keelel küsimus, et, lugupeetavad, kas te olete n-ö seaduse raames kohustatud meile siin aru andma või teete seda lihtsalt omast heast tahtest. Natukene tundub, et sellega on liiale mindud. See on minu isiklik arvamus. Me ju teame, et kohtuveskid jahvatavad ja seda menetletakse. Tänu sellele on väga palju ka avalikuks tulnud, näiteks kui suured need summad hüpoteetiliselt võiks olla. Aga see hüsteeria, mis ajakirjanduses lahti läks, ei vasta ilmselt tegelikult toimunu ulatusele. Fakt on see, et Eesti maine on kah
Aitäh! Ma mäletan, peale taasiseseisvumist pidid Riigikogu liikmed ja ka president andma süümevande, et nad ei ole olnud seotud Nõukogude jõustruktuuridega, ja president Meri vanne vaidlustati. Selle rikkumise eest oli ka karistus ette nähtud, aga kuna ei olnud menetlejat määratud, siis see jooksis liiva. Täna oleme täpselt samas olukorras nende uurimiskomisjonidega, kuhu on õigus kutsuda inimesi kuulamisele. Ka karistus on mitteilmumise eest määratud, aga täpselt samamoodi puudub menetleja, nii et tegelikult ei saa mitte kedagi vastutusele võtta. See on kõiki varasemaid uurimiskomisjone kimbutanud. Samamoodi VEB Fondi teema, Tallinna Sadama korruptsiooni teema, kus ma ka ise olin komisjonis. Ma ei hakka spekuleerima, kas see on mingi teadlik ja tahtlik samm olnud, aga mis sa arvad, kas selle asja peaks kõigepealt korda tegema ja määrama ka menetleja?
Aitäh, juhataja! Lugedes eelnõu 380, ma näen, et see on sarnane eelnõuga 366. Kogu aeg tuleb hõredamaid asju, hõredust välja, auke tuleb välja. Vaadake, probleem on selles, et kui Danske Bank oli oma rüüstamise jõhkralt ära teinud, siis pärast seda hakati kottima väikefirmasid, tavalisi inimesi. Ma olen ka ise lugematuid ankeete täitnud. Kui suur röövel on kõik ära varastanud, siis kotitaksegi tavalisi inimesi. Ja nüüd võib olla tegu hoopis ülereageerimisega, meid kõiki kotitakse ja kiusatakse. [Eelnõuga lisatava § 543] lõikes 4 öeldakse, et kui esitatud asjaolud ei ole põhjendatud, peab inspektsioon samasuguse avalduse tegema. Aga kes kahju hüvitab, kui pank on pankrotis, kõik on põhjas? Nad avaldavad ainult kolmerealise kuulutuse. Kes kahju hüvitab?
Austatud istungi juhataja! Hea minister! Praeguse ja ka uue seaduse järgi on selline olukord, et kui [toredasti] tõuseb selline asi nagu alampalk üle Eesti, siis peaks nagu rõõmustama. Aga siis tabab kõiki neid peresid, kelle lapsed käivad lasteaias, kohatasu peaaegu et automaatne tõus. Need kaks asja on omavahel seotud, kuigi nad ei peaks olema seotud, sest nende vahel puudub igasugune seos. Miks me karistame peresid sellega, et oleme vägivaldselt sidunud kohatasu alampalga tõusuga, mis on ju iseenesest hea asi?
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mul on küsimus, millele ma ootan teie käest konkreetset vastust. Ma ei saa aru, milleks teil oli vaja koalitsioonis tekitada sellist segadust. Eile, kui parlamendisaalis seda küsimust arutati ja arupärimistele vastati, siis härra peaminister ärritus ja lubas tulevikus ainult intelligentsete inimeste küsimustele vastata. Rahandusminister samas seadis selle eelnõu menetlemise kiiruse väga tugevalt kahtluse alla ja tõstatas nn teeseldud tehingute teema, probleemid, mis puudutavad eelarve vahendeid, juriidilised probleemid jne. Ma küsisin ka peaministri käest, et mis puutub maa korralisse hindamisse, siis kas see toob nüüd kaasa selle, et maatulundusmaa hind tõuseb ja seega maaettevõtjad hakkavad kohalikes omavalitsustes kinni maksma ka summasid, mida seni maksid kodualuse maa omanikud. Palun vastake mulle: milline on see konkreetne allikas riigieelarve tulude poolel, mille abil te kompenseerite need 17 miljonit eurot?
Härra aseesimees! Hea Riigikogu! Riigikogu sotsiaalkomisjon arutas kollektiivse töötüli lahendamise seaduse eelnõu oma 11. juuni istungil. Sellel istungil tutvustasid eelnõu tervise- ja tööminister Rannar Vassiljev ning Sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler Egle Käärats. Kuna täna on siin saalis nii palju kõnesid peetud, siis ma ei hakka üle kordama sedasama juttu, mida minister juba rääkis, sest komisjonis esitatud tutvustus oli samasuguse sisuga. Ma arvan, et teisel lugemisel on meil võimalik veel põhjalikumalt sellel eelnõul peatuda. Toon sellel hilisel tunnil ära menetluslikud otsused, mille sotsiaalkomisjon 11. juuni istungil tegi. Otsustati teha ettepanek võtta kollektiivse töötüli lahendamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 52 Riigikogu täiendava istungi päevakorda esmaspäeval, 15. juunil 2015, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, teha ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 31. august 2015 kell 12, määrata komisjoni ettekandjaks sotsiaalkomisjoni liige Vilja Savisaar-Toomast ning kui esimene lugemine lõpetatakse, siis saata eelnõu teisele lugemisele 16. septembriks 2015. Kõik otsused võeti vastu konsensusega. Suur tänu!
Aitäh, austatud juhataja! Suur tänu härra riigikontrolörile väga huvitava ja sisutiheda ettekande eest! Mulle ääretult meeldis see liikumine üksikult üldisele ja üldiselt üksikule ning kogu Eestis toimuva analüüs lähiriikide statistilises kontekstis. Ei saa jätta märkimata Leedu väga kiiret arengut. Kindlasti olete ka teie juba oma ametikoha tõttu vaadanud seda, mis on arvude taga. Kas Leedu on võrreldes Eestiga teinud viimastel aastatel midagi, mida meie ei ole teinud? Millest tuleneb Leedu plahvatuslik majanduslik areng? Neid kummitavad samad probleemid mis meidki – väga suur väljaränne, vaesus jms –, aga ometi on nende areng mitmes valdkonnas plahvatuslikult kiirenenud.
Austatud istungi juhataja! Seaduseelnõu 810, politsei ja piirivalve seaduse ning päästeteenistuse seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teise lugemise ettevalmistamine toimus komisjonis 27. jaanuaril. Selle Vabariigi Valitsuse algatatud eelnõu esimene lugemine oli 21. jaanuaril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 26. jaanuar ja selleks ajaks esitas ühe muudatusettepaneku Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. 27. jaanuaril osalesid komisjoni töös Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi, Siseministeeriumi personalipoliitika osakonna õigusnõunik Svetlana Meister, korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna õigusnõunik Marju Aibast ning sisejulgeolekupoliitika osakonna õigusnõunik Eero Svarval. Komisjonile saatis kirja ettepanekutega eelnõu muutmiseks Riigi- ja Omavalitsusasutuste Töötajate Ametiühingute Liit. ROTAL-i esimees Kalle Liivamägi osales ka komisjoni istungil. Kuna sellel komisjoni istungil tehti ka menetlusotsused, millest üks nägi ette jätkata arutelu komisjonis 9. veebruaril, siis toimus veel üks istung, kus tehti lisaks üks muudatusettepanek. Kokku tegi komisjon selle eelnõu kohta 15 muudatusettepanekut. Kiiresti ja lühidalt tutvustan neist olulisemaid. Osa muudatusettepanekuid on tehnilised, need puudutavad sõnade või pealkirjade muutmist. Aga võib-olla peaks ära märkima, et probleemina oli üleval muudatusettepanek nr 8, mis käsitleb info kogumist. Eelnõu § 2 punktis 14 täiendatakse päästeteenistuse seaduse § 72 lõikega 21: "Päästeasutusel on päästeteenistuja teenistusse võtmisel õigus küsida päästeteenistuja laste, vanemate, abikaasa, temaga abieluga sarnanevas suhtes oleva elukaaslase või perekonnaseaduse alusel tema ülalpidamisel olevate isikute ees- ja perekonnanime, isikukoodi, isikukoodi puudumise korral sünniaega ja -kohta ning kontaktandmeid." Päästeteenistuse seaduse § 72 lõike 21 täpsustuse kohaselt kogutakse sättes loetletud isikuandmeid eesmärgiga tagada päästeteenistujat
Aitäh, austatud juhataja! Hea minister! Selles seaduseelnõus on ülimalt positiivne säte, mille järgi on sama pere lastel, kelle elukoha aadress ühtib, õigus saada lasteaiakoht samas lasteasutuses. Minu arvates on see väga loomulik. Kuidas siis teistmoodi, ühe pere lapsed ikka ühte lasteaeda! Aga ma loen seletuskirjast, et suuremates linnades, nimetatud on Tallinna, esineb siiski probleeme ja sama pere lapsi tuleb paigutada eri lasteasutustesse. Kas te oskate öelda, missugustes kohalikes omavalitsustes see probleem on ja kui ulatuslik see on?
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Olles täiesti nõus selle probleemi püstitamisega, tahan ikkagi küsida ühte asja. Kuidas te kavatsete edaspidi määratleda, mis on lastele mõeldud reklaam ja mis mitte? Ma arvan, et see hakkab tekitama meeletuid vaidlusi ja erinevaid tõlgendamisvõimalusi on nii reklaamide tegijatel kui ka edastajatel. Seda esiteks. Teiseks, just lastele mõjuvad igasugused piirangud ja käsud teatavasti nii, et nad innustuvad sellest, mis on keelatud. Kas ja kuidas olete mõelnud sellele, kuidas arendada teavituskampaaniat, mis muudaks ühiskonna hoiakuid tervikuna?
Hea juhataja! Head Riigikogu liikmed! Väliskomisjoni 11. mai istungi otsuse kohaselt algatab väliskomisjon Riigikogu otsuse eelnõud järgmiste delegatsioonide moodustamiseks: Balti Assamblee Eesti delegatsioon, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsioon, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsioon, NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsioon ning Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsioon. Väliskomisjonil on ettepanek Riigikogu juhatusele määrata nimetatud eelnõude kohta muudatusettepanekute esitamise tähtajaks selle nädala reede, s.o 15. mai, kell 16. Aitäh teile!
Hea esimees! Head kolleegid! Erakorralise istungi kokkukutsumine andis meile hea võimaluse nn autode käibemaksu eelnõu üle sügavuti diskuteerida. Diskussiooni käigus selgus, et tegemist on eelnõuga, mis on ette valmistatud kiirustades. Seda eelnõu nii komisjonis kui ka laiemalt arutades ei arvestatud nende huvigruppide tegelikke seisukohti, keda see eelnõu puudutab. Eelnõu aruteludel on väidetud, et kõik huvigrupid on olnud kaasatud, aga see ei vasta tõele. Kui valitsuskoalitsioon on hulk aastaid rääkinud sellest, et maksuerandid ei ole mõistlikud ning meil on mõistlik püüelda ühetaolise, lihtsa ja selge maksusüsteemi poole, siis see eelnõu seda suundumust kuidagi ei toeta. Ka eilsete arutelude käigus tuli ju siinsamas Riigikogu saalis välja mitmeid võimalusi, kuidas on võimalik seaduse täitmisest täies mahus kõrvale hoida, registreerides ennast näiteks taksoteenuse pakkujaks. Seda loetelu võiks jätkata, mida ma teha ei taha. Me kõik mõistame, et Eesti riigil on vaja maksuraha, et oma ülesandeid täita. Kuid Keskerakonna seisukoht on ühene: praegune valitsus viib läbi sellist maksupoliitikat, mida ei saa kuidagi tolereerida, seda sellel lihtsal põhjusel, et see jätab ühiskonnale mulje, nagu me ei teaks väga täpselt, mida me tahame. Me lapime auke kiirustades, nagu vahelduvvooluna, et kord on ja kord ei ole. Sellist eelnõu Eesti <PARTY> toetada ei saa. Aitäh! Hea Riigikogu esimees! Head kolleegid! Ma ei hoia teid kaua kinni. Kuid ütlen, et ka see eelnõu kannab selgelt seda märki, et riigil ja valitsusel ei ole enam arusaama sellest, millist maksusüsteemi me vajame. Selle seaduseelnõuga riputatakse kõikidele normaalsetele ettevõtjatele kaela justkui kurjategija silt. Käibemaksutagastust peaks senise 30 päeva asemel menetlema 60 päeva jooksul, mis tegelikult annab riigile võimaluse kasutada ressursse, mis siiamaani seaduse alusel ettevõtjatele 30 päeva jooksul tagastati, nüüd poole kauem, maksmata selle eest sentigi intressi. Kui aga ettevõtja peaks juhuslikult mingilgi
Lugupeetud professor Must, ma õnnitlen teid kui noort vanaisa! Aga küsimus jätkubki tegelikult sellesama Tartu teemal, kus te olete pikka aega olnud volikogu esimees. Ma küsin kooli kohta, mille kohta enne küsis ka kolleeg Indrek Saar. Tartus on meil üks venekeelne põhikool ja tubli keelekümbluskool, kus on 12 klassi. Miks see venekeelne põhikool Tartus, kus koalitsioonis on <PARTY>, tänini sellisel viisil alles on? Miks seda ei ole näiteks ühendatud ühe juhtimise alla keelekümbluskooliga, kus on väga tugev direktor? Miks Tartu-suguses linnas, kus vene keelt kõnelevaid inimesi on väga vähe, see kool on sellisel viisil säilinud? Siin oleks evolutsiooniliseks arenguks, tundub, ruumi olnud küll ja küll.
Aitäh, austatud Riigikogu asespiiker! Austatud minister, aitäh heade vastuste eest! Siiski tahan küsida ühe konkreetse riigilõivu kohta. Kui praegu sätestab § 187 lõige 1, et lootsi kvalifikatsioonieksami ja lootsi sõidueksami vastuvõtmise eest tasutav riigilõiv on 30 eurot, siis uue eelnõu kohaselt tõuseb see üle 1300% ehk 400 euroni. Võrreldes teiste riigilõivude tõusuga on see lausa kolossaalne ja katastroofiline. Siit kohe ka paar küsimust. Millest tuleneb üle 1300%-line tõus? Teiseks, mis põhjusel seda ikkagi tehakse? Kas tõesti on nii palju lootsieksami sooritajaid, et sealt peaksid nüüd tulema kullamäed riigieelarvesse? Kolmandaks, kas te olete konsulteerinud Eestit kui mereriiki puudutavaid maksutõuse ka Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühinguga, kes haldab kõikide meremeeste õigusi?
Hea ettekandja! Minu küsimus on natuke laiem ja haakub väga paljude eespool küsinute mõtetega. Mina vaatan asjadele majanduse poole pealt ja näen, et Eesti praegune elanikkond ei ole enam jätkusuutlik. Ilmselt seisab ühiskonnal ees debatt, keda siia asustada, kust ja kui palju. Ülikoolis enam kõiki aineid valdavalt eesti keeles õppida ei ole võimalik. Mis sa arvad, millal tuleks ikkagi lõpuks maha istuda ja alustada sisulist debatti, milline see eesti keele staatus on? Muu maailm surub ju meile niimoodi peale, et kui tahad saada endale mingit adekvaatset paberit, siis tegelikult eesti keeles hakkama saamine enam võimalik ei ole. Kas sa oled sellele mõelnud? Endise haridusministrina peaksid aru saama, et probleem on tõsiselt olemas.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Demokraatliku ühiskonna vääramatu õigus on sõnavabadus ja toimetaja vabadus. British Broadcasting Company"d ehk BBC-d peetakse maailmas avalik-õigusliku ringhäälingu lipulaevaks, sealseid töötajaid kutsutakse ka Eestisse tele- ja raadioinimesi koolitama. Kas teil on selle asja juures eeskujuks olnud mõni konkreetne BBC praktika? Kas teie arvates on saadetele enne eetrisse minekut tõesti vaja hea ja kurja tundmise sõela, hoolimata sellest, et on olemas toimetaja ja toimetuskolleegium?
Austatud eesistuja! Austatud esineja! Ma tulen tagasi proua Küti küsimuse juurde, sest te ei vastanud sellele. Te ütlesite, et te volitust ei andnud, sest see on kõik nagu minevikulugu ja teiseks te ei tea, mis summadest juttu oli. Kas te ministrina ei pea vajalikuks süveneda materjalidesse, mida teie ülesanded ette näevad ja mis näevad ette tegutsemist, ja kas te ei pidanud vajalikuks küsida, mis need summad on? Mind hämmastab, et te sisuliselt seda ei teinud. Kas te ei pea sellist asja vajalikuks ka muude dokumentide puhul?
Aitäh! Hea minister! Ei teagi, mida öelda, ei liha ega kala. Ühest küljest on hea meel, et see reform ei ole päris pea peale keeratud, aga teisest küljest ei saa aru, mida need paindlikkuse kasvatamise sildi all tehtud ettepanekud head teevad. Ma saan aru sellest populistlikust komponendist, et on surve ja antakse järele. Aga 360 000 venekeelsete koolide ja väikeste gümnaasiumide jaoks ning tugipersonalile – see suurendab vastutust ja ebaselgust ning katteta ootusi tugispetsialistide osas, pikendab koolide agooniat ja karistab neid, kes on reforme teinud. Miks te tegelikult midagi niisugust tegite? Kui teha, siis juba teha!
Austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Seekord te oma vastustes nii veenev ei olnud kui eelmistel kordadel, sest kui kaua sa ikka ühte ja sama asja kordad. Sõnadele peaksid ju teod ka järgnema, aga tegusid ei ole. Probleem jaguneb sisuliselt kaheks. Probleemi üks osa seisneb rahas: raha on liiga vähe ja selle vähese rahaga ei saa teha piisavalt, selleks et meie päästesüsteem oleks jätkusuutlik. See 16,5 miljonit eurot, mis teie sõnade järgi peaks järgmisel aastal juurde tulema, tõenäoliselt ei jagune nii, et 10 miljonit päästevaldkonnale ja kõigile ülejäänutele 6,5 miljonit. Aga 10 miljonit oleks miinimum, mis aitaks mingilgi määral säilitada seda taset, mis päästesüsteemil praegu on. Päästjate taset näitab kindlasti see, kui kiiresti nad kohale jõuavad. Reageerimisajad on suhteliselt head, aga siinjuures tekib ka küsimusi. Kui suurte jõududega reageeritakse? Kes kohale lähevad? Kas kohale läheb piisavalt palju inimesi, et saaks tööd tõesti tõhusalt teha, või minnakse kohale ja kustutatakse lõpuks ainult tuhka? Te ütlesite, et turult ei ole inimesi võtta. Küllap oleks võtta, aga turul kehtivad need reeglid, mis turul ikka kehtivad. Maksta tuleks nendele inimestele seda palka, millega parasjagu turult inimest tööle saab palgata. Selle rahaga, mida teie pakute, ei saa kedagi tööle palgata. Need inimesed, kes tulevad päästekolledžist juulis ja oktoobris, tulevad küll teie juurde tööle, aga varsti nad näevad, et nad saavad natuke üle 500 euro kätte. Nad on noored inimesed. Ma ei kujuta ette, et Eestis mõni pank annaks sellise palgaga inimesele eluasemelaenu, aga noorel inimesel on vaja oma elu üles ehitada. Asi on selles, et te lihtsalt maksate inimestele liiga vähe. Midagi ei ole teha, kui me tahame korralikku päästesüsteemi, siis tuleb inimestele korralikku palka maksta. Nüüd vabatahtlikest. Nagu ma olen aru saanud, põhiprobleem vabatahtlikega on see, et neid jagub küll üle Eesti ja päris paljudesse kohtadesse, kuid sageli on nii, et mõnes kohas on väga tegusad inim
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Tutvustan teile Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud seaduseelnõu 41, mis seab eesmärgiks täiendada keskkonnatasude seadust. Eelnõu ise on lühike ja lihtne, mis küll ei kahanda kuidagi tema olulisust, pigem vastupidi. Küsimus on iseendast üsna lihtsasti seletatav. Nimelt, enamik keskkonnatasude seaduse alusel laekuvatest tasudest tuleb kolmelt Ida-Virumaal paiknevalt ettevõttelt, mis töötlevad põlevkivi. See on ka loogiline. Kuna põlevkivitööstus on Eesti ülekaalukalt kõige suurem saastaja, siis ka enamik tasusid, mida riik sellise tegevuse pealt võtab, laekub just nimelt selle tööstuse tegevuse tulemusena. Ebaõiglus seisneb lihtsasti öeldes selles, nagu Põhjaranniku peatoimetaja Erik Gamzejev on tabavalt öelnud: saast Ida-Virumaale, raha Tallinna. Täpselt niimoodi see käibki. Kui me vaatame keskkonna saastatust, siis näeme, et Ida-Virumaa on kahtlematult kõige saastatum piirkond. See puudutab nii keskkonna saastatust kui ka inimkeskkonda. Just hiljuti oli ka ajalehes pikem ülevaade, kuidas põlevkivi töötlemine ja ka muud saastavad protsessid Ida-Virumaal ei reosta mitte ainult loodust, vaid teevad kahju ka inimestele. Samas, kui me vaatame seda tulu, mida riik kompensatsioonina selle saastava tegevuse eest saab, siis näeme, et 0,275 eurot põlevkivitonni pealt laekub nendele kohalikele omavalitsustele, kus see kaevandamine toimub. Järgmisest aastast toimub see natukene õiglasemalt, lisaressurss ei lähe mitte ainult nendele omavalitsustele, kus on kaevandused, vaid ka nendele, kus toimub töötlemine. Aga siiski, valdav osa sellest rahast liigub riigieelarvesse, osa eest rahastatakse keskkonnaprojekte Keskkonnainvesteeringute Keskuse kaudu, valdavalt teistes Eesti piirkondades (need kahtlemata vajavad ka neid investeeringuid, selles ei ole mingit kahtlust), aga ülejäänud raha, tegelikult sellest rahast enamik laekub lihtsalt riigieelarvesse ja seda kasutatakse muude eelarvekulude katteks. Räägime natuke n
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud minister! See on poliitilise demagoogia tipp, kui te praegu süüdistate <PARTY>A saatuse määramises opositsiooni saadikuid. Teie praegust arupärimisele vastamist kuulates jäi mulje, et selle agentuuriga ei ole mitte mingisuguseid probleeme olnud. Ma tuletan meelde riigikontrolöri aruannet siinsamas saalis, kus ta tõi välja rea puudusi, kaasa arvatud puudused kaadripoliitikas. Majanduskomisjonis olen ma kaks korda soovinud seda auditit arutada. Kas vastab tõele, et majandusministeerium ei ole tahtnud seda meile esitada? Kas te oskate öelda, mis on seal sellist, mida ei tohiks rahvasaadikud lugeda?
Tänan suurepärase küsimuse eest, see rõõmustab väga minu hinge! Jah, praegune keskkonnaminister, kui ta oli napilt paar nädalat oma uues ametis olnud, käis keskkonnakomisjonis ja andis ülevaate sellest, mida plaanitakse tema juhtimisel õigusloome vallas sel aastal ette võtta. Seal oli juttu uuest veeseadusest – mitte praegusest veeseaduse täiendamisest, vaid täiesti uuest veeseadusest. Juttu oli uuest jäätmeseadusest ja veel nii ühest kui ka teisest õigusaktist, mida täiendada, mida muuta. Keskkonnakomisjonis tõstatus tõepoolest ka mereseaduse vajalikkuse küsimus, sest vaadake, meri puudutab peaaegu meid kõiki, nii Obinitsa inimesi kui ka Viimsi inimesi. Mereseadus puudutab kõiki valitsusasutusi, eeskätt muidugi Keskkonnaministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja maaeluministeeriumi, aga paljusid teisi samuti. Kui me räägime järelevalvest, siis ka Siseministeeriumi. Minister ei arvanud, et seda seadust ei ole vaja, aga kuna see seadus ei puuduta ainult merd, vaid puudutab sama hästi kui igat Eesti inimhinge – sealhulgas igat valitsusliiget, igat ministeeriumi, ametit, inspektsiooni –, siis näib nii, et sellega ei saa kiirustada. Seepärast ei oska ma vastata küsimusele, millise seisukoha võtab siiski valitsus, eeskätt Keskkonnaministeerium. Olen rääkinud.
Suur aitäh! Lugupeetud ettekandja! Mind teeb murelikuks eelkõige see, et eelnõu autorid mängivad paljude ühiskonnagruppide tunnetega. Nad on mänginud kindlasti paljude tuntud inimeste tunnetega, suutes neid veenda, et see eelnõu justkui seisaks mingite põhimõtete eest, mida praegu olemas ei ole. Toon näiteks, et kevadel esitasid mõned eelnõu autorid eriti häbitult väite, et see eelnõu justkui kaitseks 200 000 inimest, kes abieluvälistes suhetes kasvatavad lapsi. Lisaks on mängitud ka samasooliste paaride tunnetega, väites, et nüüdses Eestis samasoolisi paare justkui ahistatakse ja neile ei ole loodud seadusega võimalusi näiteks oma varalisi kohustusi registreerida. Aga minu küsimus puudutab eelkõige seda, mida sa juristina arvad, kui me hääletaksime rahvahääletusel selle eelnõu üle, siis mille üle me tegelikult hääletaksime.
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud rektor! Kui ma oma küsimust formuleerisin, pidasin ma rohkem silmas eelkõnelejat, aga ma saan aru, et seda küsimust on võimalik esitada ka teile. Ma tulen tagasi täiendusõppe juurde. Ma ei taha sugugi vähendada baasõppe tähtsust ning kõiki neid reforme ja uuendusi, mida te kavandate ühiselt või eraldi, õpetamaks ülikoolis tulevasi õpetajaid. Kuid mul jäi kõrvus helisema üks fraas eelmise kõneleja ettekandest. Ma tundsin rõõmu, kui ta ütles, et õpetaja elukutse tähendab elupõlist õpet. Täiendusõppe võimalus, selle kvaliteet ja ka motivatsioon, et õppimist jätkata, on, mulle tundub, pärast ülikooli lõpetamist äärmiselt oluline. Ma olen ise sellega kokku puutunud. Kuidas on teie arvates tulevikus kõigi reformide taustal organiseeritud täiendusõppe finantseerimine, kvaliteet ja õppimise jätkamise motivatsioon?
Aitäh! Austatud minister, ma tahan kõigepealt tunnustada ministeeriumi väga hea ja põhjaliku seletuskirja eest, mis on sellele eelnõule lisatud. Minu küsimus puudutab kohalikke omavalitsusi ja nende lastekaitsetöötajaid. Eelnõu § 17 sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse ülesanded lastekaitse korraldamisel. Nende täitmine ei ole vabatahtlik, vaid on kohustuslik, kõik omavalitsused peavad neid täitma. Eelnõu § 18 lõikes 1 öeldakse, et lastekaitsetöötaja on ametnik, kes täidab neid lastekaitsevaldkonna ülesandeid. Ehk igas omavalitsuses peab olema selline ametnik, kes neid ülesandeid täidab. Võib-olla võime teha erandi Piirissaarele, ühele omavalitsusele 215-st, kus minu teada lapsi lihtsalt ei ole, aga ülejäänud peavad neid täitma. See on selle seaduse järgi nende kohustus. Nähakse ette ka ... Jah, vabandust! Kuidas on võimalik, et see on ainult vajaduse korral ...
Lugupeetud juhataja! Riigikogu liikmed! Loomakaitsjad! Täna on Riigikogul ajalooline võimalus aidata kaasa julma, töötajatele psühholoogiliselt raske, oma aja ära elanud karusnahatööstuse lõpetamisele Eestis. 18 Riigikogu liiget sotsiaaldemokraatide, reformierakondlaste ja keskerakondlaste hulgast on selle eetilisel kaalutlusel sündinud eelnõu taga, mis lõpetab karusloomakasvatuse Eestis viieaastase üleminekuajaga. Tuhanded inimesed on Eestis alla kirjutanud loomakaitsjate petitsioonidele, millega nõutakse karusloomakasvanduste sulgemist. Paljudel inimestel, loomakaitsjatel ja loomasõpradel, on loomade kannatuste pärast päriselt väga halb olla. Rõhutan, et karusloomakasvatus on psühholoogiliselt raske ka farmide töötajatele. Seda on Eestis isegi sotsioloogid uurinud ja tõestanud. Käesolev eelnõu ei ole seega mõeldud nende sadade tuhandete rebaste ja minkide kaitseks, kes on nagunii hukkamisele määratud, vaid nende inimeste kaitseks, kes tahaksid, et Eesti oleks nüüdisaegne riik, kus karusnahatööstus kui ajale jalgu jäänud relikt oleks keelatud. Me ei ela enam koopas, kus enda loomanahkadesse mässimine oli ellujäämiseks vajalik. Me ei ela enam ka keskajal, kui metsloomanahkadel oli raha funktsioon. Me ei ela õnneks enam ka sovetlikus kultuuriruumis, kui kommunistliku partei juhtfiguurid olid nutriamütsides ja karakullkasukates ning prouadel oli ikka kodus naaritsanahast kasukas, müts või isegi kaks. Ka mina mäletan, et minu lapsepõlvekass Basilio armastas magada mütsiriiulis ema naaritsamütside vahel, ilmselt tajudes mingit sugulust. Me ei ela enam ka üheksakümnendate Eestis, kui mehed kandsid spordidressi ja sõitsid märja asfaldi värvi Lada 09-ga ning naised panid kasuka siidpesu peale, kui tahtsid seksikad välja näha. See naeruväärne aeg on õnneks möödas. Tekstiilitööstus on niimoodi edasi arenenud, et on võimalik toota kergeid ja sooje materjale, kaasa arvatud kunstkarusnahka, mida enam ei eristagi loomanahast. Tasub ringi vaadata isegi Eesti kaubamajades, et näha
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud minister! Milline on Eestis üldse kodanikuühiskonna struktuur? MTÜ vorm võimaldab ju ka sellist madala profiiliga äritegevust, mille puhul saab fondidest raha taotleda, saab moodustada korteriühistuid jms. Üks osa nendest ühendustest on sellised vabaühendused, kes tavaliselt on pildil, kuna nad teevad mingit heategevust: päästeühingud, loomakaitse- ja igasugused muud abistamisele keskendunud organisatsioonid. Tegelikult aga on see pilt ju üsna kirju. Missugune see struktuur üldse Eestis on?
Aitäh, austatud juhataja! Austatud peaminister! Eile te arutasite Teadus- ja Arendusnõukogus, et võiks OECD-lt tellida teadus- ja arendustegevuse hindamise. Väliseksperdid, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond, on teadus- ja arendustegevusele ikka tähelepanu pööranud. Üks asi, mis IMF-ile nende viimasel missioonil silma torkas, oli see, et kõrgkoolidel on vähe koostöölepinguid ettevõtetega. Te ise ka mainisite oma ettekandes, et võiks tihendada koostööd ettevõtete ja kõrgkoolide vahel. Ma küsingi, kuidas seda saavutada. Kas teil on tegevusplaane või ettepanekuid, kuidas suurendada ülikoolide huvi ettevõtjatega lepinguid sõlmida? Mida teha, et ettevõtted telliksid ülikoolidelt rohkem töid ja lepingute maht suureneks? Üks võimalus on edendada seda rahastusmudeli kaudu. Aga kas teil on mingeid konkreetseid ettepanekuid, kuidas seda saavutada? Sellest, et ainult rõhutada selle asja tähtsust, ei piisa.
Aitäh, proua eesistuja! Austatud härra minister! Tegelikult ei ole asi nii must-valge, nagu te serveerite. Ma tean kindlalt, et ka osas nendes koolides, kes ei taotlenud seda luba, on suured probleemid nii õpetajate kui õpilaste keeleoskusega. Aga mu küsimus on tegelikult teine. See puudutab seda § 21 punkti 3. Üheski seaduses ei ole kirjas mehhanismi, mille alusel peaks valitsus asjaomase otsuse langetama. Kui ma saatsin sellesisulise küsimuse härra Lukasele, teie eelkäijale, siis ma sain sisutühja vastuse sellest, et üleminek on vajalik. Minu küsimus on: kas see seadussäte on puhtdekoratiivne või on ainuke võimalus teha poliitiline otsus, mis sisuliselt välistab valikuvõimaluse?
Hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! 23. novembril 2015 oli sotsiaalkomisjoni istungi päevakorras riiklike peretoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu 89 ettevalmistamine esimeseks lugemiseks. Peale sotsiaalkomisjoni liikmete oli kohal ka Sotsiaalministeeriumi sotsiaalkindlustuse osakonna hüvitiste ja toetuste poliitika juht Anu Irval. Milles seaduseelnõu muudatus seisneb, seda kuulsite äsja Mailis Repsi ettekandest – taastada riiklik koolitoetus, mis tagaks lapsevanemaile osaliselt kooliaasta algusega seonduvad kulud. Tegemist oleks kord aastas makstava lisatoetusega, mille suurus lapse kohta on 100 eurot ja mis läheks riigile aastas maksma 13,9 miljonit eurot. Komisjoni liikmed kuulasid eelnõu tutvustuse ja Vabariigi Valitsuse seisukoha ära, küsisid lisaküsimusi ja avaldasid eelnõu kohta oma arvamust. Vabariigi Valitsus otsustas eelnõu mitte toetada põhjusel, et peretoetustega tagatakse lapse kasvatamisega, sh õppimisega seotud kulude katmine regulaarselt. Kuna praegu on Eesti Vabariigis võetud suund tõsta lapsetoetusi ja suurpere toetusi radikaalselt, siis toetaski sotsiaalkomisjon häältega 6 poolt ja 4 vastu valitsuse ettepanekut seaduseelnõu tagasi lükata. Kindlasti tegi seaduseelnõu tagasilükkamise lihtsamaks teadmine, et muudatus peaks hakkama kehtima juba 1. märtsist s.a. Seega oli juba enne esimest lugemist teada, et seaduse rakendamiseks vajalikku ligi 14 miljonit riigieelarves ei ole. Seaduseelnõu esimene lugemine pandi päevakorda 8. detsembriks. Sel kuupäeval jäi see aga algataja ettekandja välislähetuse tõttu täiskogu istungi päevakorrast välja, misjärel tehti uus ettepanek võtta eelnõu 89 päevakorda 12. jaanuariks ehk tänaseks. Otsus oli konsensuslik ja ettekandjaks määrati sotsiaalkomisjoni liige Maire Aunaste. Eilsel sotsiaalkomisjoni istungil tehti ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks kümme tööpäeva, s.o 26. jaanuar s.a kell 17.15. Ma jõin siin vahepeal lihtsalt liiga aeglaselt vett ja juhataja jõudis juba aitäh öelda, aga tegelikult ma
Aitäh küsimuse eest! Hea tee algab heast projektist ja heast alusmaterjalist. See on meile ju teada. Tegelik olukord on pigem selline, et me katsume pealiskihti siluda ja paremaks teha, et teed oleks iga päev võimalik kasutada. Aga ma olen küsijaga nõus, et on vaja pikaajalisemat perspektiivi, millal me siis hakkame ehitama nii kohalikke teid kui ka riigimaanteid, mille kasutusiga oleks vähemalt 15 aastat. See tähendaks juba korralikku hooldusvälpa. Kui ma raporti koostamiseks selle küsimuse esitasin, siis sain vastuse, et uue ehitusseadusega seoses on plaanis ka tee-ehitusnormid üle vaadata ja neid rakendama hakata. Pragmaatikuna ma aga arvan, et ega me praegu nende normide taga kinni ei ole, pigem siiski võimaluste puudumise taga. Ka pole meil julgust langetada otsus, et teeme kaks kilomeetrit teed, aga korralikult, mitte 20 kilomeetrit lihtsalt pealt siledaks. Aitäh! Haldusreformi me selles kontekstis ei ole käsitlenud, aga teid, teede olemit on peetud selle temaatika üheks osaks. Ettepanek tuli puhtalt pragmaatilisel põhjusel, et väiksemad kohalikud omavalitsused, kel on vähe raha, ei teeks raskeid vigu. Kompetents, mida selle vähese raha eest tellida ja kuidas see tee kasutaja huvides mängu panna, on väga oluline. Kui ma selle küsimustiku vastuseid analüüsisin, siis maakondade lõikes ma suuri erisusi ei täheldanud, küll aga tuleb öelda, et linnad, eriti just Tallinn, on oma teeregistri ise koostanud. Tallinna register on korrektne ja eeskujulik, aga ka teiste linnadega võib rahule jääda.
Aitäh, hea küsija! Ma olen veendunud, et perekond on lapse kasvamiseks parim koht. Selle tõttu saigi tehtud lastekaitseseaduses deklaratiivne muudatus, millega sõnastati, et lapse arengu ja kasvu loomulikuks keskkonnaks on perekond. Aitäh! Kohalike omavalitsuste suhtumine lastega peredesse on praegu enamasti toetav. Enamik kohalikke omavalitsusi on oma toetuste väljatöötamisel arvestanud eelkõige lastega perekondi. Ma olen veendunud, et lastega perekonnad on ka edaspidi kohalike omavalitsuste eelistus, lapsed ja pered on meie prioriteet. Paragrahvi 7 lõige 2 ütleb, et riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuste ametiasutused ja nende ametiisikud ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud juriidilised isikud peavad vastavalt oma pädevusele toetama lapsevanemat või last kasvatavat isikut lapse õiguste ja heaolu tagamisel. Nad peavad tagama lapse heaolu, nii on seaduses öeldud.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud esineja! Eelnõu laieneb meil koduomanikele ja kindlasti puudutab see väga palju ka kohalikke omavalitsusi ehk omavalitsuste autonoomiat. Teatavasti maamaks läheb 100% kohalikele omavalitsustele. Minul isiklikult on hea meel, et Riigikogu on moodustanud toetusrühma, mida juhib teie erakonnakaaslane. Tegu on kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühmaga, mille korraldatud kohtumistel olen ma aru saanud, et meile on hea koostöö kohalike omavalitsustega väga tähtis. Aga seda seaduseelnõu ei ole me toetusrühmas väga tõsiselt arutanud, ka ei ole me kohtunud üleriigiliste omavalitsusliitudega. Minu teada toimub nendega kohtumine selle teema arutamiseks alles 6. juunil, aga me tahame juba täna eelnõu esimese lugemise lõpetada. Miks me niimoodi teeme?
Härra esimees! Austatud Riigikogu! Mul on hea meel näha saali taganurgas ka sisse astunud rahandusministrit. Täna on meil talle üks arupärimine. Igaks juhuks anname pikema aja peale ette ka järgmise sisse. Teemaks on raske kütteõli aktsiis. Ma tänan ministeeriumi vastuse eest minu kirjalikule küsimusele, mis puudutas ka seda temaatikat ja tõi ilmekalt esile, et raske kütteõli tarbimine on plahvatuslikult kasvanud sellest ajast, kui ilmneb väga selge aktsiisimaksu vahe. Nimelt, raske kütteõli aktsiis on madal ja on avalik saladus, et seda segatakse eesmärgiga saada odav küttesegu, mis on sarnane diislikütusega. On tekkinud niisugune tulus äri, mida ajakirjandus on käsitlenud pealkirjade all "Kütuseärimeeste uued nipid", "Aktsiisitõus sillutas tee pettusele", "Kütusesegajad sandistavad automootoreid" jms. On hea meel, et Rahandusministeerium on lahendusi lubanud, paraku on need lahendused lubamatult viibinud. Nii tahamegi teada saada, kui palju riik selle tõttu on raha kaotanud ja miks seda küsimust ei ole siiamaani reguleeritud. Aitäh!
Austatud Riigikogu esimees! Härra Helme! Teie erakond on lubanud viimase üheksa kuu jooksul korduvalt valitsusest lahkuda. Näiteks siis, kui peaminister vabastab ametist minister Järviku. Aga nagu me teame, kõik need lubadused on jäänud ainult tühjadeks sõnadeks. Nüüd olete taas teinud suuri sõnu ja ähvardanud valitsusest lahkuda, kui Sotsiaalministeerium jätkab seksuaalvähemuste toetamist. Ministeerium on seda teinud varem ja teeb kindlasti ka tulevikus, aga nagu me näeme, teie ei lähe valitsusest kuhugi, sest võim on ju magus. <PARTY>-st on saanud selline tüüpiline võimupartei, kes tahab iga hinna eest võimul püsida. Mulle tundub, härra Helme, et te olete kaotanud oma selgroo, olete muutunud lausa naeruväärseks, sest kõnealused ähvardused on vaid teie valijate lollitamiseks. Härra Helme, miks te olete kaotanud oma selgroo? Härra Helme! On tore näha, et teil on selgroog, tundub, alles. Sama tore on ka see, et Sotsiaalministeerium kindlasti jätkab ka tulevikus seksuaalvähemuste õigusi puudutavate kampaaniate tegemist. Kas te siis nõuate härra ministri lahkumist või lahkute ise valitsusest? Kui teil on selgroogu, vastake selgesti.
No mulle tundub, et see ettekanne läheb teil ikka täitsa rappa. Või õigemini on see juba algusest peale rabas. Ma saan aru, et te ei usalda ka omaenda esitatud Urmas Simonit ja Keskerakonna esitatud Kalle Sepperit või Helen Häält, kes on kõik tunnustatud juristid. Ja ma tean küll perekondasid, kus on üks liige näiteks Reformierakonnast ja teine sotsiaaldemokraat või mingisugused muud kombinatsioonid. Ärge nüüd Kaarel Tarandile küll liiga tehke! Aga kui tulla selle eelnõu juurde, siis ma ütlesin juba oma esimeses küsimuses, et mul on kahju, et teid on pandud siin seda eelnõu kaitsma ja tankisti rolli. See eelnõu on ilmselges vastuolus põhiseadusega ja sellel eelnõul puuduvad rakendussätted. Ja see jutt, et <PARTY>JK kohtuasjad ei lõpe ära – no kuulge, subjekt kaob ju ära! Kes on siis see, kes kohtus käib? Aga ma tulen nüüd konkreetse küsimuse juurde. Kuidas te põhjendate Riigikontrollile antavat õigust sunniraha määrata? Riigikontrolli ülesanne ei ole määrata sunnirahasid. Ja veel kord, palun põhjendage, kuidas hakkab Riigikontroll teostama järelevalvet eraõiguslike juriidiliste isikute üle, mida ta praegu ei tee. See on põhiseadusega vastuolus.
Aitäh, austatud asespiiker! Hea minister. Jätkan nime teemal. Nokia puhul oli kunagi probleem, et ta alguses tegi kummikuid, siis hakkas tegema kaablit ja lõpuks mobiiltelefone. Ja nad valisid oma slogan"iks "Ühendame inimesi" – "Connecting People". Võib-olla oleks võinud kaaluda selle ameti nimetamist Ühenduste Ametiks või midagi sellist. Ehk võiks selle veel kord läbi mõelda. Mu teine küsimus puudutab seda, et seal on palju erinevaid ja raskeid valdkondi koos. Mis te arvate, kas sellise ameti juhtimine kujuneb kergeks või raskeks?
Aitäh! Lugupeetud minister! Täna me peame tõdema, et PRIA loomade registrid on täpsemad kui inimestega seotud registrid Eestis. Peaminister on siin ka korduvalt Riigikogu ees viidanud sellele, et rahvastikuregister on niivõrd ebatäpne, et ka praeguste elektrihinna kompenseerimistaotluste puhul ei saa rahvastikuregistri andmeid aluseks võtta, nii et inimesed peavad ise deklareerima ja täitma neid avaldusi. Aga minu küsimus tuleneb sellest, et me ei ole selle põhielukohaga kuidagi täpselt registrit toimima saanud. Siin on jutt ka nendest lisaaadressidest. Mis tähendus nendel lisa-aadressidel on? Kas neil on ka mingisugune juriidiline tähendus riigi ja kodaniku suhtlemise vahel? Või mis selle mõte on? Aitäh!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud peaminister! Ida-Viru tegevuskavas on kindlasti nagu teistel regioonidel tähtis koht teetaristul. Heas korras ja kaasaegsed teed kätkevad sõnumit, et teatud kandis on võimalik edukalt investeerida ehk ettevõtlusega tegelda ja ka inimeste liikumisvõimalused on paremad, et iga päev toimetada. Teatavasti ületab Jõhvi–Narva maantee juba praegu esimese klassi nõudeid, sealne liiklusintensiivsus on üle 6000 auto ööpäevas. Kas te oskate öelda, milline on Vabariigi Valitsuse seisukoht Jõhvi–Narva maantee rekonstrueerimise osas lähitulevikus?
Aitäh! Vabaerakonna fraktsioon palub seda põllumajanduse toetuseks mõeldud ettepanekut hääletada! Me palume seda tootja asendustoetusele suunatud ettepanekut hääletada! Palume ka seda põllumajandusele suunatud ettepanekut hääletada. Aitäh! Me palume seda iduettevõtete toetuseks mõeldud ettepanekut hääletada ja ka toetada. Suur tänu! Aitäh, härra juhataja! Palume ka seda ettepanekut hääletada! Aitäh! Me palume hääletada seda ettepanekut, mis on tehtud vabatahtliku pääste toetamiseks! Aitäh! Ma palun Vabaerakonna fraktsiooni ja Jüri Adamsi nimel seda ettepanekut hääletada! See on suunatud poliitharidustööle. Aitäh, härra juhataja! Jällegi Vabaerakonna fraktsiooni ja Artur Talviku nimel palun seda muudatusettepanekut, mis toetab vabaühendusi, hääletada! Aitäh, härra juhataja! Palume seda päästevõimekuse parandamisele suunatud ettepanekut hääletada! Aitäh! Sedakorda Vabaerakonna fraktsiooni ja Monika Haukanõmme nimel ma palun hääletada seda taastusraviteenuse kättesaadavuse parandamisele suunatud ettepanekut! Aitäh, härra juhataja! Palume seekord hääletada, lähtudes eesmärgist vältida tuleõnnetusi! Aitäh, härra juhataja! Seekord me kutsume kõiki toetama vanemaealiste õppe võimalusi. Aitäh, härra juhataja! Seekord me kutsume hääletama ja toetama Eesti Pimedate Liidu huve teenivat ettepanekut. Aitäh, härra juhataja! Palume hääletada ja toetada seda ettepanekut, mis teenib Eesti Vähiliidu huve! Aitäh, härra juhataja! Me palume hääletada ja toetada seda ettepanekut, mis teenib Eesti naiste varjupaikade huve! Aitäh, härra juhataja! Lõpetuseks jääb üle toetada veel kiirabi. Palun seda ettepanekut hääletada! Aitäh! Me palume seda kohalike omavalitsuste toetuseks mõeldud ettepanekut hääletada!
Suur tänu! Austatud peatoimetaja! Mulle meeldis seekordne aruanne eelmistega võrreldes just seetõttu, et see oli veelgi n-ö kiretum. Selge on see, et meil on kõikidel parem-vasakskaalal omad sümpaatiad. Ärgu nüüd minu küsimus kõlagu provokatiivsena minu kui parempoolse maailmavaate esindaja suust, aga see majanduskriis, eurotsooni kriis on erinevaid riike justkui raputanud. Me näeme, kuidas sotsialistlikud valitsused Hispaanias ja Kreekas teevad drakoonilisi parempoolseid lõikeid, samal ajal Rootsis, kus on parempoolne valitsus, ei puututa sotsiaalseid garantiisid ega muud sellist. Soome arvamusliidrid ütlevad: "Eestlased, ärge sotsiaalia koha pealt kõiges Soomet kopeerige, see pomm tiksub meie jala küljes." Kuidas teile selles kataklüsmis, kus Euroopa praegu on, tundub, kas ei hakka selles föderaliseerumise tendentsis ka need sotsiaalsed kulutused justkui konsolideeruma, ühtlustuma?
Aitüma! Hea Urmas! Sa oled vist ikkagi nõus, et mis tahes Aasia-suunalise tegevuse tõeliseks vundamendiks on Aasia kultuuride poliitika, aga see tähendab eelkõige keelte oskust rohujuure tasandil. Eestis on ju õnneks inimesi ja institutsioone, keda annab selles mõttes hõlvata. Näiteks Tallinna Ülikooli Lähis-Ida ja Aasia kultuuriloo osakonna baasil saaks luua efektiivse uurimiskeskuse, mis suudaks pakkuda Eesti riigile igakülgset abi majanduse, diplomaatia, poliitika kavandamisel Aasia suunal. Need inimesed on oma abivalmidust ka üles näidanud. Me oleme sellest väliskomisjonis põgusalt pajatanud. Et täna presenteeritav brošüür on oma sisult nõuandev, kas sa saad siis kinnitada, et sellise uurimiskeskuse tekitamise idee võiks kuuluda ka Välisministeeriumi prioriteetide hulka?
Aitäh, proua juhataja! Hea peaminister! Väga raske on muidugi konverteerida Eesti inimeste viletsat käekäiku protsentidesse, et saaks teiega sama keelt rääkida. Aga ma siiski leidsin mõned protsendid. Nimelt on Eesti Pank pidevalt avaldanud Eesti välisvõla andmeid ja ka IMF on neid numbreid avaldanud. Päris värskeid andmeid ma praegu ei leidnud, aga aastal 2009 väitis IMF, et Eesti välisvõlakoormus oli 132% SKT-st. Kui me rääkisime nendest arvudest siin minister Ligiga, siis ta ütles, et see ei ole Eesti riigi võlg, see on erasektori võlg. Mulle meeldis väga teie loogika, et Eesti riik ja Eesti rahvas käivad käsikäes, nad ongi üks ja vahele tuleb panna võrdusmärk. Kumma käekäiku see välisvõlg 132% nüüd siis näitab, riigi või rahva oma?
Tänan! Lugupeetud peaminister! Te pakute välja selliseid meetmeid, millest tõuseb tulu alles paljude aastate pärast, ja siis te pakute välja mitmesuguseid jätkusuutmatut toetusi, mille osas ta ei suuda tegelikult valitsuses kokku leppida ja mis tekitavad suuri bürokraatlikke probleeme. Kumbki ei ole see, mida rahvas ootab. Rahvas ootab selliseid meetmeid, mis viiksid elektri hinna alla lähemate kuude jooksul. Kui kaua me veel osaleme sellel ülimalt ebastabiilsel energiaturul, mis tuhandetele puudust kannatavatele peredele tegelikult seab ohtu nende hakkamasaamise? Aga see on teile ilmselt võõras mure, sest teie enda pere saab hakkama. Aga mis ei ole teile võõras mure: miks te seate ohtu ka omaenda valitsuse püsimise ja ainsa korra teie elus, kus saatus on teile pakkunud peaministrikoha? Kas te ei oska teisiti või te lihtsalt ei julge? Miks te seda teete?
Hää eesistuja! Saadikud! Ega mul ministri kõnele palju lisada ei ole. Komisjon arutas seda teemat 11. aprillil ja komisjoni arutelust jäi vähemalt minu kõrvu kõige kõvemini kõlama Peeter Ernitsa küsimus, et kas nende F-gaasidega ei saaks kuidagi nagu kiiremini ühele poole. Sest tegemist on ilmselgelt sünteetiliste ehk inimtekkeliste gaasidega, mida loodus ise ei tooda ja mis kasvuhooneefekti päris kindlasti suurendavad. Tookord selget vastust sellele kõigele just nagu ei tulnud ja selles mõttes jääb otsus nendesamade F-gaaside kohta Riigikogu teha. On selge, et see ebaseaduslik kaubandus on selle eelnõu kõige olulisem komponent ja just nimelt selle ebaseadusliku kaubanduse piiramine võiks olla meie kõigi südameasi. Kõik muu on enam-vähem tehniline. Mida komisjon otsustas? Komisjon otsustas teha ettepaneku võtta eelnõu päevakorda ja esimene lugemine lõpetada. Sellega ma komisjoni seisukohavõtu sel teemal ka lõpetaksin. Aitäh! Kuna ma praegu olen siin komisjoni esindajana, siis on mul isikliku arvamuse esitamine mõnevõrra komplitseeritud. Aga ületades oma praeguse positsiooni piire, ütleksin ma seda, et on F-gaase, mis tuleks Eestis päevapealt ära keelata.
Aitäh, härra eesistuja! Hea ettekandja! Igatepidi tore ettevõtmine, suits on ju teada ja tuntud kantserogeen jne. Teadupärast hakkavad aga suitsetamisest loobunud inimesed kohutava kiirusega paksuks minema, nad hakkavad sööma hästi palju magusat ja väga kaloririkast toitu. Milliseid asendustegevusi te olete planeerinud ja kui suure summa ulatuses, et suitsetamisest loobunud inimesed saaksid jõusaalis käia ja kõike muud teha? See on hirmus kallis asi ju. Suitsetamine oma absoluutväärtuses on odavam kui jõusaalipilet. Äkki olete sellele mõelnud?