EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-et huggingface dataset:
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt räägiksin ÜPP strateegiakavast, see on dokument, mis peab olema valmis selle aasta lõpuks. Ainult nii saame hakata seda rakendama aastal 2023 ja saame hakata avama uue perioodi meetmeid. Neid meetmeid on tootjatele väga vaja. Oleks ebaaus, kui ei tunnustaks strateegiakava ettevalmistajaid, Euroopa Komisjoniga läbirääkijaid, sihtgruppe, keda on kaasatud ja kes oma seisukohad on avaldanud. On iseküsimus, kui palju nendega on arvestatud. Eks see ongi nii, et mitte kunagi ei ole olukorda, kus kõik sihtgrupid oleksid enda osaga rahul. Mina sellist olukorda ei mäleta. Selle dokumendi läbirääkimistel näen ma siiski soovi kaitsta Eesti seisukohti. Eks näis, kuidas see õnnestub, aga see on tänuväärne. Ega meil millegi üle väga rõõmustada ei ole. Eesti põllumeeste toetused on koos Läti [toetustega] ikka kõige madalamad Euroopas, toimub ümberjagamine suurematelt väiksematele, pisut võidavad mahe[tootjad], pisut võidavad lihaveisekasvatajad, eriti need, kellel on seos poollooduslike kooslustega. Kaotajad on suured piimakarja[kasvatajad] ja teraviljatootjad. Loomulikult sõltub nendest endist, kuidas nad teisi meetmeid suudavad kasutada. Põllumeestel on väga keerulised ajad. Sisendite hind on tõusnud kolm kuni neli korda, toodangu müügihind on tõusnud kuni kaks korda. Päris paljud põllumehed, eriti seakasvatuses, juba lõpetavad [tootmist] või kaaluvad väga tõsiselt lõpetamist. Lõpmatuseni ei ole võimalik tootmisele peale maksta. Juba päris mitmed aastad tulevad põllumehed toime vaid tänu toetustele. Mida keerulisem on majanduslik olukord, seda selgem on, et riigil on vaja nii väikeseid, keskmisi kui ka suuremaid põllumajandustootjaid. Me peame suutma ette näha riske. Need loomakasvatajad, kes toodavad ise sööta, elavad selle kriisi üle, need, kes ise ei tooda, on väga keerulises olukorras. Siin peab appi tulema riik, kui soovime, et ka peale kriisi oleks meil loomakasvatus alles, vähemalt põhikari, kui mitte rohkem. Olen sel
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Mul on hea meel, et see looduslike pühapaikade kaardirakendus hakkab jälle jalgu alla saama, sest oli ju suur töö ära tehtud. Ma küsin aga praegusel küllaltki intensiivse metsaraie perioodil, kas ei oleks mõeldav mõningaid edasisi samme astuda ja hakata suuri kultuuriloolise ja looduskaitse vahepeale jäävaid looduslikke pühapaiku ka kaitse alla võtma. Nii mõnigi kord on kodanike pahameel tekkinud tuntud looduslikes pühapaikades tehtud raiumise peale. Samas, kui need kaitse all ei ole, siis need on raiujate silmis täiesti tavalised majandusmetsad. Kas selles valdkonnas võiks mõningaid kiiremaid arenguid oodata?
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud ettekandja! Ma saan aru, et tsitaatide kasutamine on muutunud väga populaarseks nii ministrite kui ka fraktsiooni esindajate seas. Aga mina küsin pigem nii. Selle ränderaamistiku kohta tehtud muudatusettepanekute seas on väga tore sotside muudatusettepanek, mis näeb ette, et Vabariigi Valitsus korraldab välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 1 punkti 12 alusel Riigikogu antud suuniste täitmise. Kas te kardate, et valitsus ei täida seda suunist, mille annab Riigikogu, juhul kui ta otsustab seda ränderaamistikku toetada, ja sellega te tagate, et <PARTY> ei hakkaks valitsuskabinetis vastu hääletama?
Härra juhataja! Hea Riigikogu! Muidugi ma olen hea inimene. Aga mitte sellest ei tahtnud ma rääkida. Ma tahan rääkida või olen sunnitud rääkima selsamal teemal, millest ma kõnelesin möödunud korral avatud mikrofonis. Mitte küll majanduslike huvide deklaratsioonist, aga meie e-riigist ja sellest, kui sõbralik meie e-riik ikka oma kodaniku suhtes on. Võtame hüpoteetilise olukorra, et ühel hommikul on teie postkastis Eesti Posti kiri. Kirjas seisab, et AS-i Eesti Post tolliterminali on teie nimele saabunud postisaadetis, mis vajab tolliformaalsuste täitmist. Seal seisab ka saatja nimi, mis on teile tuttav, riik on USA, saadetise ladustamisteade nr LC ja siis on üheksa numbrit, US, kuupäev ja kiri ise. "Käesolevaga informeerime teid postisaadetise deklareerimise võimalustest. Esiteks, deklaratsiooni vormistamine AS-i Eesti Post kaudu." Tore. "AS-i Eesti Post poolt tollideklaratsiooni vormistamiseks palume edastada meie e-posti aadressile tolliagentuur@post.ee kauba maksumust tõendav dokument, arve või internetitellimuse kinnitus." Ei ole midagi tellinud, dokumenti pole. Lihtsalt see kiri on. Järelikult see võimalus ei sobi. Teine võimalus: füüsiline isik, deklaratsiooni vormistamine lähimas tolliasutuses, võimalik valida ainult juhul, kui postisaadetise väärtus on alla 1000 euro. Sa ei tea ju, mis see saadetis väärt on. Kolmandaks: füüsiline ja juriidiline isik, deklaratsiooni vormistamine elektrooniliselt veebikeskkonnas, st e-maksuamet, e-toll jne. Neljandaks: füüsiline isik, digitaalselt allkirjastatud reisijadeklaratsiooni rdeklar@emta.ee on võimalik valida ainult juhul, kui postisaadetise väärtus on alla 1000 euro. Nojah, üldiselt loed seda teadet eest ja tagant, loed läbi mitu korda, ülevalt alla, vasakult paremale, aga aru ei saa. Lihtne inimene võtab ja helistab siis Eesti Posti. Eesti Postist küsitakse: mis kaupa tellisite? Ei ole midagi tellinud, ilmselt on eakad sugulased saatnud lapse sünni puhul kingituse. Olgu öeldud, et kõik teenindajad on selles kaasuses
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Ma tulin siia, et natuke jahutada emotsioone. Kogu lugupidamise juures naiste vastu ma hetkel pöördun armsate meeskolleegide poole. Võtame natukene seda emotsiooni maha. Kolm asja. Esiteks, ei maksa seda eelnõu pisendada. See ei ole 40 lapse eelnõu, see on kõikide laste eelnõu, keda planeeritakse. Need 40 last, kes on täna sihtgrupp, keda puudutab pankrotimenetluse pool, tähendavad ainult ühte osa sellest eelnõust. Nii nagu siin on juba kõlanud, isegi kui praegu oleks üks laps, kelle elu see mõjutaks, oleks see ikka oluline. Me ei tea ju, mis tulevik toob. See tuleb ära muuta. Teine pool. Nagu ma ütlesin, eelnõu sihtgrupp on palju suurem, sest see, mis puudutab vanemahüvitist, vanemapuhkust, puudutab kõiki lapsi, kõiki peresid, kes planeerivad pisiperet. Need muudatused on vaja ära teha. Kolmandaks, nii nagu siin juba kõlas, ühegi pere olemasolev olukord ei muutu halvemaks. Ma saan aru nendest, kes ei ole tehtud kompromissiga nõus, aga teinekord on vaja teha kompromissi. Ma tuletan meelde, et poliitika ongi kompromisside kunst. Eduard, sa võid naerda või muiata, aga kui on valiku koht, kas teha muudatusi, mida on vaja kõikidele peredele täna, või jätta need otsused lauasahtlisse, sest ei leita üksmeelt, siis mina arvan küll, et lastega perede heaks on vaja leida see üksmeel. See on täna leitud. Ma palun neid otsuseid, mis sotsiaalkomisjon on teinud, toetada. Lähme selle eelnõuga edasi ja võtame selle vastu, et lastega peredele vajalikud muudatused saaks alates 1. aprillist jõustuda. Aitäh!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud minister! Mul on kaks küsimust. Te mainisite oma vastuses, et kohalik omavalitsus ega ka keegi teine ei peaks inkassofirmat mängima. Kahjuks on praeguses olukorras see inkassofirma või võlgade sissenõudja ju MTÜ, korteriühistu. Minu meelest ei ole ka see päris õiglane. See ei tööta, kuna korteriühistutel pole võimekust, et nad leiaksid kas või Venemaalt Vene kodaniku üles ja nõuaksid selle võla temalt sisse. Te mainisite elektriettevõtteid. Nendega on inimestel ju otseleping või siis on korteriühistul võimalus valida, kas sõlmitakse otselepingud või kollektiivne leping. Mispärast ei võiks tulusaaja olla see, kes võlgu sisse nõuab? Kas te olete seda arutanud?
Aitäh, austatud istungi juhataja! Lugupeetud minister! Ma ei öelnud seda, et teie surusite selle eelnõu läbi. Ma vaatasin siin saalis ringi ja märkasin siin mitut inimest, kes on samuti olnud ministrid. Kui minister palub, et tema punkt võiks päevakorras olla järjekorras seal või seal, siis üldjuhul on sellele vastu tuldud. Ma viitasin sellele, et te ei kasutanud oma inimlikku südant selleks, et mitte olla küüniline ja mitte läbi suruda seda poliitilist avantüüri, et meie eelnõu tahapoole lükata. See viitab sellele, et teie sõnad ei ole usutavad, ja see on kogu lugu, mis puudutab võimalikku deklareeritud koostööd opositsiooniga, kui isegi selle eelnõu puhul ei taheta tegelikult koostööd teha. Ei miskit muud, ei miskit muud.
Lugupeetud härra minister! Ma tahaks sinult kõigepealt puhtjuriidilist kommentaari. Kas praegu kehtivas avaliku teenistuse seaduses seda endise seaduse §-s 74 ettenähtud kolmeaastast piirangut enam ei ole? Ma lihtsalt ei mäleta. Ja teiseks, teatavasti on viimasel ajal ka teatrite sihtasutuste puhul olnud selliseid juhtumeid, et sihtasutuse nõukogu liige saab järgmisel päeval juhatuse liikmeks ja vastupidi, juhatuse liige nõukogu liikmeks. Kas need määramised on olnud uue ATS-i seisukohalt korrektsed?
Aitäh! Mul on küsimus, aga see ei käi ühegi isiku kohta. Ma saan aru, et Riigikogu seadusandjana on ise rahvale esimene eeskuju seaduste täitmisel. Üsna mitmes vastuses olete te täna kolleegidele öelnud, et jah, tõepoolest, kui isikud astuvad ametisse, siis tuleb läbi viia järelkontroll. Ometi on seaduses selgelt öeldud välistavad asjaolud, mis tegelikult on ju eelkontroll. Seda eelkontrolli ei ole te minu hinnangul praegu teinud, seda nii aktsionäri rolli koha pealt kui ka teise meediaettevõttega lepingulises suhtes olemise koha pealt. Minu küsimus on tegelikult väga lihtne: kuidas te sellise otsuseni jõudsite, et rikute seadust ja eirate neid punkte? Ja kuidas te panete Riigikogu praegu sellisesse rolli, et me peaksime toetama seda varasemat seaduserikkumist nende kandidaatide seadmisel?
Aitäh! Esitatud küsimus ja lausalise toetuse sisu võib-olla ei kattu teineteisega üksüheselt, see on selge. Kuid põhimõte on selles, et vahendid, mis riik kohalikele omavalitsustele matusetoetuse tarvis eraldab eraldi reana ehk lipukesena, nagu seda on harjutud teinekord nimetama, ei olegi mõeldud niimoodi, et see toetus on kõigile, kes mis tahes põhjustel võiksid sellele pretendeerida. Antud juhul on jutt sellest, et toetus niisugusel kujul, nagu see oli enne 2009. aastat, riigi eraldatud vahenditena, ei ole otstarbekas. Komisjon sedastas tõepoolest, et seda ei ole otstarbekas taastada. Sellepärast me tulime täna ka siia saali ettepanekuga seaduseelnõu mitte toetada. Aitäh, hea küsija! Ei komisjon ega mina siit puldist pole kunagi öelnud, et otstarbekohast matusetoetust ei ole vaja. On küll. Aga see, millal ja kuidas me selle riigi poolt täiendavalt omavalitsustele eraldatavatesse, omavalitsustele niikuinii eraldatavatesse vahenditesse sisse arvame, tuleb meil ette alles siis, kui me oleme selle komisjonis läbi arutanud. Me teeme seda.
Aitäh küsimuse eest! Mul on väga raske öelda, mida me teeksime siis, kui olukord oleks teistsugune. Aga nagu ma ütlesin, see seaduseelnõu on algatatud Euroopa Liidu direktiivi Eesti õigusesse ülevõtmiseks, ja seda me selle menetlemisega ka teeme. Nii et vastuseks hea kolleegi küsimusele: mul on väga raske öelda, mida me teeksime olukorras, kui me ei menetleks seda seaduseelnõu. Aitäh küsimuse väga põneva püstituse eest! Loodan aga, et nimetatud direktiiv, vastupidi, aitab meil tekitada parema olukorra. Te pakute välja hüpoteetilise stsenaariumi, mille käivitudes kõik meremuuseumi eksponaadid peaksid rändama teistesse Euroopa Liidu riikidesse. Tegelikult on Eesti riigil ja seda toimingut keskasutusena vedaval Muinsuskaitseametil siis tunduvalt paremad võimalused oma kultuuriväärtused tagasi saada.
Tähendab, kogu see lugu on selline, et kui me mõtleksime mitte sigade, vaid raha peale, ja kui siin meie asemel oleks Finantsinspektsioon ja tegemist oleks mingisuguse panga või finantsettevõttega, siis ma arvan, et arreteeritud ei oleks mitte üks inimene, vaid kohe mitu ja tegevusload oleks ära võetud, sest kogu see punt, mis siin kõne all on, viitab väga selgelt siseinformatsiooni kasutamisele. Tõepoolest, täna on kogu siseinformatsioon teada, aga turul on tähtsust sellel, millal keegi midagi teada saab, kas kaks päeva varem või kaks päeva hiljem kui teised. Rahanduses on see järgmine samm kriminaalsuse suunas. Sellepärast kordan ma eelmist küsimust. Kas minister väidab, et mingit sise-trading"ut, siseinformatsiooni liikumist Soormide, nendega seotud suguvõsade ja kogu selle pundi seas ei ole olnud?
Lugupeetud eesistuja! Austatud peaminister! <PARTY>, teie hea koalitsioonipartner, tahab teatavasti jätkuvalt lähtuvalt koalitsioonilepingust korraldada abielu teemal referendumi, ja seda kindlasti järgmisel aastal, samal päeval kohalike omavalitsuste volikogude valimisega. Kriitikana on toodud välja, et referendumi, rahvahääletuse ja kohalike valimiste korraldamine ühel ja samal päeval ei ole hea mõte, sest see viiks tähelepanu eemale kohaliku elu küsimustelt. Samuti on toodud kriitikana välja seda, et see tekitaks valijaskonnas väga palju segadust, kuna teatavasti referendumil osalejad ja kohalike valimiste valijaskond erinevad päris suuresti. Lähtuvalt sellest kriitikast: kas teie, härra peaminister, olete valmis avama koalitsioonilepingu, et see ebamõistlik punkt üle vaadata, või te toetate oma koalitsioonipartnerit <PARTY>-t jätkuvalt selles, et tuleb kindlasti korraldada rahvahääletus järgmise aasta sügisel kohalike valimistega ühel ja samal päeval? Aitäh! Austatud peaminister! Ma sain teie vastusest aru, et te selles küsimuses toetate jäägitult <PARTY>-t, tuleb referendum ja kindlasti kohalike valimistega samal päeval, mis, nagu ma teile ette lugesin, tekitab kindlasti väga palju segadust valijaskonnas ja pole kõige parem mõte. Jätkan seda referendumi või rahvahääletuse teemat. Te ütlesite siin kevadel vastuseks meie fraktsiooni küsimusele, et teie arvates piisaks täna täiesti praegusest perekonnaseadusest, mis ütleb, et abielu saab olla ainult mehe ja naise vahel. Kas lähtuvalt sellest teie veendumusest on ikkagi mõistlik seda rahvahääletust korraldada? Äkki piisab praegusest perekonnaseaduse sõnastusest? Või jällegi olete jäägitult toetamas <PARTY>-t, kes nõuab kindlasti referendumi korraldamist, kus oleks nende sõnul küsimus, kas abielu saab olla ainult ühe mehe ja ühe naise vaheline püsiv liit? Mis on teie seisukoht?
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea minister! Küsin küll hästi väikese detaili kohta ja loodan, et te selle peale väga ei pahanda. Küsimus on idapiiril tollimaksu kogumise kohta. Ma arvan, et te olete kursis õiguskantsleri seisukohaga, et praegu on õigusruum selles valdkonnas segane. Inimestele pole teada, kuidas maksta ega mille eest maksta. Huvitav on see, et minu teada saab praegu tollimaksu, mida inimestelt korjatakse, maksta ainult sularahas. Minu küsimus eelarve kontekstis on see: kas tuleval aastal saab idapiiril eelarvesse kogutavat tollimaksu maksta ka muul viisil, mitte ainult sularahas?
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud komisjoni esimees! Täna on siin juba paaril korral räägitud põllumajandustoetustest, samas ei leitud ka transpordile raha juurde. Kas te komisjonis arutasite, mis maainimestest saab? Kuidas teie kui komisjoni esimees seda näete? Mis sõnum teil maainimestele on? Me lõikame neil ära viimase võimaluse tööd teha ja samas oleme jätnud nad sisuliselt ilma võimaluseta ühissõidukeid kasutada, oleme viinud maapiirkondadest ära arstid, apteegid ja suuremad ettevõtted. Mida nad tegema peaksid?
Proua juhataja! Austatud kolleegid! Loomulikult ei muuda meie tänane avaldus Venemaa hoiakuid ega sunni teda vaguralt Krimmist taanduma. Keegi ei loogi endale sellist illusiooni. Sellegipoolest on meie kohus seesinane avaldus teha, sest kui me seda ei teeks, siis tõlgendataks meie vaikimist õigusega kui vaikivat heakskiitu agressorile. Niisiis on meie asi saata täna oma sõnum maailmale ja Ukrainale. Palun aega juurde! Mis peaks saama Krimmist? Konkreetselt praegu on küsimus just Krimmis. Seda küsimust meie ei otsusta. Kuid rahvusvahelise üldsuse osana on meiegi asi välja öelda, et selleks, et seda küsimust üldse kuidagi lahendama saaks hakata ja püsiv lahendus leida, on vaja taastada status quo ehk olukord sellisena, nagu see oli, mida rõhutas ka välisminister. Tuleb ära kuulata kõik osapooled ja hakata lahendust otsima. Muidu saame olukorra, kus seadusrikkumine loob seadust, õigusrikkumine õigust ja vägivald maailmakorda. Kuid mida ütleb selliste sõnumite peale Venemaa? Venemaa räägib selle peale mõttetusi, valet, küünilist valet, mida siin on juba korduvalt refereeritud. Ta räägib nii küünilist ja lolli juttu, vabandage väljendust, et tekib küsimus, kas on tegemist meie pilkamisega, terve mõistusega inimeste mõnitamisega. Kui aga Venemaa juhtkond tõepoolest ise usub seda, mida ta räägib, siis meenutagem proua Merkeli märkust, et president Putin näib olevat kaotanud sideme reaalsusega ja meil peab tekkima tunne, et Euroopa elab jälle kõrvuti Kuldhordiga või keskaegse, sultanaadiaegse Türgiga. On paradoksaalne, kurb ja kahetsusväärne, et need, kes on meie arvates kaotanud sideme reaalsusega, arvavad omakorda, et meie oleme kaotanud sideme reaalsusega, sest reaalsus olevat kuskil mujal, seal, kus on jõud ja vägivald. Mida teha inimestega, kes elavad teises maailmas? See on raske küsimus. Mida teha inimestega, kelle maailmapilt tardus 1949. aasta paiku, kes elavad keset külma sõja aegseid viirastusi ja põhjendavad mida tahes rahvusvahelise imperialismi ja suurkorporat
Tänan, proua eesistuja! Austet ettekandja! Nagu ma juba varem kahe eelnõu menetlemisel olen tähelepanu juhtinud, on see eelnõu kirjutatud mingis kummalises rahandusametnike slängis, mitte eesti keeles. Kuna te komisjonis sotsiaaldemokraatide muudatusettepanekuid väga tõsiselt ei võta, siis ma palun sul kolmandat korda mulle lahti seletada eelnõu § 5 lõige 2, mis väidab, et eelarveaasta põhitegevuse tulude ja kulude vahe peab olema tasakaalus või ülejäägis. Minu arusaama järgi saavad tasakaalus olla tulud ja kulud, aga tulude ja kulude vahe on üks absoluutväärtus. Millega see asi peab tasakaalus olema? Tasakaal on suhteline mõiste. Palun seleta lahti!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et kindlasti oli opositsiooni ettepanekutes asju, mida sisuliselt oleks saanud toetada ja millele sa tegelikult ka ise viitasid, öeldes, et hiljemalt suve alguses tuleb valitsus nende juurde tagasi. Aga ma palun veel kord avada need rahanduslikud põhjused, millest komisjonis oli juttu. Miks teise samba maksete peatamine koos kompenseerimisega on hea plaan? Miks on parem laenata kallimalt, sest laenuintress maksete peatumise juures on võrdne tootlusega? Millised olid need rahanduslikud argumendid, mille alusel otsustati, et see on üks hea mõte?
Tänan, hea aseesimees! Head inimesed, kes te meid jälgite, ja loomulikult ka kõik töökaaslased nii saalis kui ka nende monitoride vahendusel. Ma pean ütlema, et see informatsioon sellest kohtulahendist jõudis minuni hoopis teistmoodi, kummaliselt, ja see ärgitas mind. Ja selleks oli kaks põhjust. Üks põhjus oli see, mille kohta ma ei teadnud, sellepärast et ma ei ole juuras üldse mingi kõva käpp – no ei tea. Et on kogutud andmeid, metaandmeid, ja kõikidel ettevõtetel on kohustus neid säilitada üks aasta. Minu meelest Kert Kingo ütles kõige paremini, kirjeldas selle probleemi siin ära, et see palett on niivõrd lai ehk siis peaaegu kogu karistusseadustik. Aga ma tahaksin meelde tuletada, mis oli see algne uba. Ja ma olen absoluutselt teisel arvamusel kui Peeter Ernits, kes arvas, et mingi koeravorstivärk tegi kedagi kuskil hirmsasti õnnelikuks. Ei olnud nii. Neid andmeid hakati salvestama sellepärast, et meil oli Euroopas terrorioht. Ja loomulikult ei ole Eesti ainukesena korruptsioonivaba, vaid seda on terve Euroopa, kus selleks, et ta korruptsioonivaba oleks, on [korruptsioon] raske kuritegu. Kust kohast läks meil nüüd see asi lappama? Ma arvan, et ei ole juhuseid, vaid on teadlikult [nii tehtud]. Sest miks peaks Maris Lauri olema meil justiitsminister, kui ta on ju tegelikult hoopis majandustaustaga inimene, eks ju? See oli esimene kord, kui ta ütles, et rasked kuriteod on mingid tugevad kuriteod. See oli vist Euroopa Liidu asjade komisjon, võib-olla Kalle Grünthal mäletab, ja me hakkasime küsima, et mis asjad on need tugevad kuriteod. On rasked kuriteod. Ja peetigi silmas terrorismi ja korruptsiooni. Meil oli ju probleeme, kui Euroopas oli terrorism päris tõhus. Nüüd see koeravorsti lugu oli see, et tema kaebas sinna ja leiti, et prokuratuur ei ole sõltumatu. Aga seda ei küsitud, või võib-olla advokaat oli natukene nõrk, et kuulge, see koeravorsti [varastamine] ei ole ju terrorism, ühiskonnale ohtlik tegu. Ja loomulikult, kui prokuratuuril oli selline tööriist ole
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Ma arvan, et ma oskan teie retoorilisele küsimusele vastata. Te küsisite, kust raha võtta, milliste teenuste arvel. Minu ettepanek on selline. Järgmisel aastal sotsiaalmaks väheneb poole protsendi võrra – see teeb kokku 35 miljonit. Väga lihtne: sotsiaalmaksu langetamine tuleks ära jätta, ja saabki raha selleks, et esimesed haiguspäevad kompenseerida. Kuidas teile tundub, mis oleks Eesti elanike hulgas populaarsem, kas poole protsendi võrra sotsiaalmaksu alandamine või esimese viie haiguspäeva kompenseerimine?
Hea juhataja! Head kolleegid! Muudatused tööturuvaldkonnas on olulised ja vajalikud. Maailm areneb kiiremini ning töövormid ja tööviisid täpselt samamoodi. Enam ei lähe inimene hommikul ühte töökohta ega lahku sealt õhtul kell viis – nii nädalaid, kuid ja aastaid järjest. Inimestel on mitmed töökohad, tehakse distantstööd, on erinevad lepingud ja lepinguviisid. On ebapiisav, et me kaitseme inimest tööturu kontekstis ainult ja peamiselt töölepinguseadusega seonduvates olukordades. Me peame rääkima füüsilisest isikust ettevõtjatest, juhatuse liikmetest, võlaseaduse alusel sõlmitud lepingutest ja inimestest, kes teevad tööampsusid. Olukord on teistsugune, kui me oleme harjunud. Sellepärast on Sotsiaalministeerium pikka aega ette valmistanud vajalike muudatuste skoopi, tellinud selleks Praxiselt analüüsi ning koostanud väljatöötamiskavatsuse, mis muuseas valmis juba eelmisel aastal. Kriis, mis ähvardas ja ähvardab veelgi meie kõigi tervist, kiirustas ministeeriumi tagant. Planeeritult järgmise aasta alguses Riigikogu ette toodav seadus jõudis meie ette oluliselt varem. See on iseenesest hea. Aga sellel on ka varjukülg – varem jõudnud seadus ei kata kõiki neid aspekte, milleks ministeerium valmistunud oli ja milleks teadlased nõu andsid. Kiidan seda seadust selles mõttes, et ta annab tööturul toimetavatele osapooltele juurde paindlikkust. Tööampsud töötuse perioodil, samamoodi töötuse perioodi n-ö ajatamine, vahepeal töötamine ja siis jälle töötuse perioodile naasmine ning seda kõike 12 kuu vältel. See on kindlasti positiivne, see elavdab majandust, see annab inimesele võimalusele ise aktiivselt tööturul osaleda, seal püsida ning mitte heituda ja lõpuks ka pikaajaliseks töötuks muutuda. Me vaidlesime komisjonis selle üle, kui mitu päeva kuus võib inimene töötuse perioodil tööd teha. Eelnõus pakuti viit tööpäeva, <PARTY> pakkus kümmet tööpäeva. Kompromiss on kaheksa. Kaheksa on parem kui viis, see on parem kui mitte midagi. Selles mõttes mul on hea meel, et selline paindl
Aitäh! Austatud minister! Kindlasti on päästevõimekus, aga kitsamalt võttes päästekomandode olemasolu kohtadel kohalike elanike ja ettevõtjate jaoks väga oluline. Sellepärast on kindlasti väga tähtis see, et need analüüsid, mida Päästeamet praegu teeb, oleksid väga täpsed ja arvestaksid kõiki asjaolusid. On sulle teada, kui palju Päästeamet analüüsi tehes konsulteerib kohtadel, näiteks maavanematega, et kõiki asjaolusid võimalikult hästi arvestada ja kontrollida, et midagi ei jääks kahe silma vahele?
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Ka minul on küsimus tähtaegade rakendamise kohta. Eelnõu § 1 punkti 34 kohaselt täiendatakse seadust § 181 lõikega 1 selliselt, et taotlus vaadatakse läbi nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast taotluse vastuvõtmist. Seletuskirjas sätestatakse, et menetlustähtaeg hakkab kulgema alates taotluse vastuvõtmisest, kusjuures taotluse võib esitada ükskõik millises vormis. Kuidas täpsemalt sellest sättest aru saada: kas isikust saab rahvusvahelise kaitse taotleja hetkest, millal ta on Eestile üle antud ja ta asub Eesti territooriumil, või hetkest, millal ta on esitanud vastava sooviavalduse?
Austatud Riigikogu esimees! Austatud peaminister! Austatud kolleegid! Arupärimine on kütteta jäetud korterelamute kohta. Nagu me kõik teame – oleme ju korduvalt sellest kuulnud –, on Kohtla-Järvel paar maja, kus ei ole keskkütet. Inimesed on pidanud terve talve kuidagi ise välja mõtlema, kuidas oma korterit kütta, et saaks vähemalt talve üle elada. Seda küsimust on arutatud eri kontekstis erinevatel tasemetel, aga siiamaani, nagu me teame, ei ole probleem lahenenud. Ma ei hakka küsimusi ette lugema, sest arvan, et lugupeetud peaminister on nendega kindlasti juba tutvunud. Ainuke asi, mida ma tahan öelda, on see, et õnneks tekib meil lähipäevadel võimalus hääletada seaduseelnõu poolt, mis lubaks korteriomanikel sõlmida soojuse tarnijaga otselepingu. Aga kahjuks on valitsuse seisukoht selline, et ta seda eelnõu ei toeta. Põhjenduseks tuuakse, et selle muudatuse tõttu kasvab kindlasti teenuse hind. On kirjutatud, et juhul, kui see seadus vastu võetakse, peaksid kõik korteriomanikud muretsema endale eraldi liitumispunktid jne. Tegelikult ei vasta see tõele. Praeguse süsteemi järgi saab näiteks korteriühistu teenusepakkujalt ühisarve, aga võib rahulikult selle summa korterite pindala järgi elanike vahel jagada. Samasuguse süsteemi järgi võiks tegutseda ja toimida ka soojuse tarnija. Nagu ma juba ütlesin, valitsus eelnõu kahjuks heaks ei kiitnud. Räägitakse sellest, et tehakse mingi töögrupp. Ma ei tea, võib-olla on see juba loodudki. Siiski, fakt on see, et varsti on kevad käes – kui mitte öelda, et nüüd ongi kevad –, aga siiamaani elavad inimesed korterites, kus ei ole üldse keskkütet, ja peavad ise midagi välja mõtlema. Me leiame, et see on ohtlik inimeste eludele. Me kõik teame juhtumeid, kui elanikud on pidanud ilma kütteta majas ise midagi sooja saamiseks välja mõtlema, on tekkinud aga ebameeldivaid situatsioone, mille tagajärjel on isegi inimesi hukkunud. Ma tänan teid ja ootan peaministrilt vastuseid!
Aitäh! Lugupeetud härra minister! Mul on ka rõõm tõdeda, et täitevvõimus osalemine arendab. Mina ei olnud 2012. aastal siin saalis, aga Euroopa Parlamendi saalis olles kuulsin Eesti arutelusid ja kuidagi on meeles teie teravad suhtumised. Euroopa Liidu üks põhiolemus on solidaarsus, teineteise toetamine. Selles kontekstis teil seisavad ees kindlasti väga värvikad uue MMF-i läbirääkimised, uue finantsperioodi läbirääkimised. Te peaksite kindlasti panema vastused valmis läbirääkimisteks, kui need asjad tulevad ette ülemkogul – kuhu peaminister teid arvatavasti kaasa võtab –, et saada suuremat solidaarsust Eestile. Kui sealt peaks tulema etteheiteid selles kontekstis, et kuulge, te olete ju soovinud Euroopasse vähemat solidaarsust soovinud ESM-i mittetoetamisega, siis mis on teie vastused?
Aitäh! Kõigepealt ei ole ma nõus kolleegi arvamusega, et Riigikogus töötegemine on ajaviitmine. Me nägime siin tegelikult päris palju vaeva. Minu kohustus oli teie küsimustele vastata ja need olid huvitavad küsimused. See teema, nimelt igasugune korruptsioonivastane tegevus, on meie riigis oluline. Ma rõhutan veel kord, nagu ma ka kolleeg Valdo Randperele ütlesin, et tuletagem meelde, me rääkisime esimesel lugemisel siin just sellisel teemal nagu soodustuste piirmäär. Niisama tuline vaidlus, hea kolleeg Peeter, nagu sa mäletad, jätkus meil ka põhiseaduskomisjonis. Konsensusele ei jõudnud me väga lihtsalt. Seesama piirmäära otsimine jõudis tegelikult Keskerakonna muudatusettepaneku ja komisjoni tehtud muudatuste kaudu ikkagi selleni, tuletan seda uuesti meelde, et debati lõpul polnud otseselt vastu enam keegi, erapooletuid küll oli, aga poolt oli 5 komisjoni liiget. Esialgu see arutelu nii positiivne ei olnud.
Lugupeetud istungi juhataja ja head kolleegid! Mul on hea meel rääkida õiguskomisjonis 15. novembril menetletud äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõust 307. Õiguskomisjon menetles seda 15. novembril. Arutelu juurde olid kutsutud Justiitsministeeriumi õigusloome ja arenduse talituse nõunik Berit Loog ning Rahandusministeeriumi ettevõtluse ja arvestuspoliitika osakonna peaspetsialisti asendaja Taivo Põrk. Komisjon otsustas teha järgmised otsused. Kõigepealt täiendada äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu uue §-ga 2 järgmises sõnastuses, muutes eelnõu paragrahvide numeratsiooni vastavalt käesolevale täiendusele: "§ 2. Audiitortegevuse seaduse muutmine. Audiitortegevuse seaduse § 207 lõike 3 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: 1) lõigetes 1 ja 2 sätestatu jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril." Komisjon otsustas saata eelnõu 20. novembri täiskogu päevakorda, teha ettepanek teine lugemine lõpetada ja kui teine lugemine lõpetatakse, siis saata eelnõu kolmandale lugemisele. Kõik otsused tehti konsensuslikult. Aitäh! Ma arvan, et läheme edasi.
Aitäh! Hea minister! Kui juhtub, et umbusaldamiseks ei tule hääled kokku ja sa jätkad ametis, siis mida see sinu hinnangul meie poliitilise kultuuri kohta ütleb? Minu hinnangul on meie püüdlus alati olnud, et me ankurdame ennast lahti sellisest idaeuroopalikust poliitilisest kultuurist, kuhu meid tihti paigutatakse. Saaks nagu läänelikuks riigiks! Eesmärk on olla põhjamaine, läänelik ja avatud, vastutustundlik jne riik. Kui selline asi oleks juhtunud, kui need sõnad, mis on öeldud, oleks öeldud Rootsis, Norras, Taanis, Soomes, Saksamaal, Hollandis, Suurbritannias või kus iganes, kas te oleksite ette kujutanud, et justiitsminister saaks oma ametis jätkata?
Hea ettekandja! Mind alati rõõmustab see sõna "katteallikas", see on nii tore. Riigieelarve koostamisel on tal oma selge mõte olemas – sa ei saa teha muudatust, millel ei ole katteallikat. Vabariigi Valitsusel on kohustus tuua meie ette riigieelarve, mis lähtub kehtivatest seadustest ja Vabariigi Valitsuse enda ettepanekutest. See eelnõu esitati kevadel. Äkki me peaksime riigieelarve baasseadust täiendama nõudega, et valitsuse esitatud eelarve vastaks ka Riigikogus juba algatatud seaduseelnõudele, mis on menetluses? Siis kaoks ära see selle eelnõu kontekstis täiesti kohatu vaidlus, valitsus võtaks arvesse kõiki eelnõusid, mis olemas on, ja aitaks meid. Meil kaoks siis katteallika küsimus ära.
Austatud ettekandja! Meil on see avaldus praegu väga õigeaegne, väga vajalik. Venemaa agressiivsus kasvab päevadega, me näeme tehnika liikumist Valgevene suunas, ähvarduse kasvu. Aga samas on see protsess ju pikk olnud. Ja minu küsimus on suunatud sellele, et Lääs on olnud eriti viimastel aastatel silmapaistvalt järeleandlik just nimelt selliste toorete rahvusvahelise õiguse rikkumiste suhtes ja võtnud teda tagasi lahkelt ENPA-sse, muudkui legitimeerinud agressorit samm-sammult. Kas see ei ole ka olnud julgustav Venemaale ja kas saaks midagi veel teha, et Lääs ei oleks nii järeleandlik, kas või selle ENPA näitel?
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Ma vaatan seletuskirja, siin on § 6 "Seaduse mõjud" ja seal on kirjas: "Eelnõu seadusena jõustumisel ei saa kohaliku omavalitsuse revisjonikomisjoni liikmed samal ajal töötada töölepingu alusel sama linna või valla ametiasutuses." Kas on ka mingeid suuri avalikkuse tähelepanu saanud juhtumeid, mis on jõudnud korruptsioonivastase erikomisjoni lauale? Äkki te räägiksite meile lähemalt, mida on komisjonis eelnevalt arutatud ja millest on tõukunud seaduseelnõu 397 algatamine korruptsioonivastase erikomisjoni eestvedamisel? Äkki te toote mõned näited elust enesest, mis viisid selle seaduse algatamiseni?
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud kolleeg! Hiljuti sain Eesti-Türgi parlamendirühma liikmena Riigikogu asjaajamistalitusest ühe kirja, mis sisaldas pöördumist ning kutsus üles boikoteerima Venemaa Föderatsiooni presidendivalimisi. See on omaette anekdoot ja paneb muigama, et ettepanek tehti Eesti-Türgi parlamendirühma liikmetele, kes on tõenäoliselt kõik Eesti kodanikud. Samas andis see mulle tõuke järgmise küsimuse esitamiseks. Välisministri kõnes oli lause, et Euroopa Liit, tähendab ka Eesti, toetab edaspidigi demokraatia, õigusriigi ning kodanikuühiskonna arengut Venemaal. Mis võiks olla parem moodus – kas boikoteerida presidendivalimisi või neist aktiivselt osa võtta? Millise sõnumi sa annaksid Eestis elavatele Vene kodanikest maksumaksjatele, keda on sada tuhat, siit sellest puldist?
Härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Annan Keskerakonna fraktsiooni 16 liikme nimel üle arupärimise majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. See puudutab teedeehitust ja -hooldust. Teed ja tänavad moodustavad olulise osa igapäevaseks toimimiseks vajalikust taristust. Paraku näitavad mitmesugused uuringud ning vaatlused, et nende olukord läheb iga aastaga järjest hullemaks. Teede Tehnokeskuse 2011. aasta uuringu järgi on riigimaanteede hooldust pikka aega alarahastatud, nii et kumulatiivset alarahastamist on 836 miljoni euro ulatuses. Kohaliku omavalitsuse teede kumulatiivne alarahastamine on 300 miljoni euro ringis. Selle tagajärjel on Eesti põhimaanteede teekate keskmiselt 13 aastat vana, tugimaanteede teekate keskmiselt 25 aastat vana ning kõrvalmaanteede ja kohalike teede teekate juba 30 aastat vana. Me tahamegi Juhan Partsi käest saada vastuseid, kuidas sellest keerulisest olukorrast kavatsetakse välja tulla. Meil on härra ministrile kaheksa küsimust. Aitäh! Austatud härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud härra minister! Meie arupärimine on kodukulude vähendamise kohta. Eluasemevaldkonna arengukavas on üheks eesmärgiks seatud parandada Eesti eluasemefondi kvaliteeti ning muuta see fond jätkusuutlikuks. Eesti eluasemefond on vananenud, amortiseerunud ja energiakulukas, mistõttu tuleks inimeste kodukulusid vähendada, soovides oluliselt panustada korterelamute ja eramajade rekonstrueerimisse. Üks selle meetme indikaator on eluasemevaldkonna arengukavas seatud siht, et renoveerimistoetuse abil rekonstrueeritud korterelamute arv kasvab 2013. aastaks 8000 elamuni. Paraku pole KredExi laenutaotluste rahuldamiseks ettenähtud vahendid olnud piisavad. Möödunud aastal sai KredExil selleks ette nähtud raha otsa juba mais ning tänavuseks mõeldud toetussummad on juba praegu otsas. Kahjuks on sama seis ka KredExi eramajade omanikele makstava renoveerimistoetusega. Mullu alustas KredEx väikeelamute rekonstrueerimise toetuse taotluste vastuvõttu 30. april
Aitäh, austatud Riigikogu aseesimees! Austatud minister! Mul on täpsustav küsimus piiri väljaehitamise kohta. Milline on hetkeseis sellega seotud maade võõrandamisel? Aeg-ajalt käib läbi info, et kuskil ollakse veel koerasabast üle saamata ja mõnede Kagu-Eesti maaomanikega pole suudetud kokkuleppeid saavutada. Mis seis seal praegu on? Tõenäoliselt on see teile paremini teada kui mulle, kes ma olen piirdunud ajakirjanduses avaldatud infoga. Küsimus on selline. Kas ma saan õigesti aru, et pärast seda, kui piir on välja ehitatud, on peamine tagatis, et meile ei saabu illegaalseid piiriületajaid, video- ja muu elektrooniline info, mis me piirilt saame?
Aitäh, juhataja! Lugupeetud proua minister! Suund on õige, aga kas lahendused on alati kõige õigemad, seda näeme hiljem. Siin on näiteks juttu olnud sellest, et Viljandis on väga palju töökohti, aga kortereid ei jätku. Sisuliselt on tupikseis. Ida-Virumaa inimesed oleksid nõus kolima Viljandimaale, et seal uut elu alustada ja tööd leida. See süsteem võiks olla paindlikum. Aga kas ministeeriumil on olemas statistika, kui palju on Eestis tühje eluruume? Mis nendega peale hakatakse? Nähes, kui palju inimesi ära kolib, on selge, et see probleem vajab lahendust. Kas selle peale on mõeldud, mis nende tühjade majadega saama hakkab?
Austatud juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Lugupeetud valitsuse esindajad! Tõepoolest, keskkonnaminister kirjeldas välisõhu kaitse seaduse ja sellega kaasnevate seaduste muutmise seaduse eelnõu kaunis põhjalikult, ta seletas selle põhitahud ära. Ma ei hakka kõike seda kordama. Komisjonis me arutasime seda eelnõu kahel istungil päris põhjalikult, kuid oleme otsustanud tuua selle seaduseelnõu saali muutmata kujul. Järelikult, selliseid pretensioone, mida ma peaksin ekstra kirjeldama, komisjonis esile ei tõusnud. Järgmisel korral, kui see eelnõu saalis on (ilmselt juhtub see lähiajal), saab sellest põhjalikumalt rääkida, kui on veel debatte tekkinud. Ma siiski ütlen paar märksõna, mis seda seadust iseloomustavad. Küsimused komisjonis olid peamiselt selle menetluskorra kohta, millele see seadus rohelise tee avab. Näiteks on vähe räägitud sellest, et me anname tükikese oma riigi funktsioonidest Tallinna käest Brüsselile üle. Sellega seonduvalt tekkis küsimus, milline on see bürokraatlik vahekord. Toon näiteks metüülbromiidi, mida tuleks kiiresti kasutada mingite epideemiate või massiliste kahjustuste puhul, ja selle kasutamiseks erandkorras loa andmise. Varem oli selle aine hankimiseks, riigist väljaviimiseks või riiki sissetoomiseks vaja kiires korras otsus vastu võtta Tallinnas, nüüd on vaja, et Keskkonnaministeerium taotleks luba Euroopa Komisjonilt. Oli küsimusi, kui kiiresti on vaja seda ainet ekstreemse juhtumi korral kolmandatest riikidest hankida ja milline see menetluskord on. Keskkonnaministeeriumi inimesed rahustasid Riigikogu liikmeid, et kõik on läbi mõeldud. Küllap sellistel puhkudel, mida võib ette tulla ikkagi väga harva, lahendatakse probleem kiiresti ning bürokraatlikke takistusi Tallinna ja Brüsseli vahel ette ei tule. Ma juba viitasin sellele, et Keskkonnaamet hakkab andma käitlemislube seadmetele, mis sisaldavad kas kolm (kodus tarvitatavad seadmed) või kuus või rohkem kilogrammi gaasi (tööstuslikult paigaldatavad seadmed). Tekkis küsimus, kas
Aitäh, austatud Riigikogu esimees! Hea ettekandja! Ma mäletan hästi, kui see eelnõu komisjonist läbi käis. Alguses tundus see olevat isegi päris mõistlik ettevõtmine, aga kui ma hakkasin süüvima, mis seal täpselt kirjas on ja mille vastu või mille eest see on, siis tekkis küsimusi. Äkki te annate selgitusi. Sotsiaalministeeriumi ametnike käest kuulsin, et meil ei ole probleemi, kuidas n-ö kaardistada potentsiaalseid riskigruppe, olgu siis tegu vanuse, erivajaduste või soo alusel diskrimineerimisega. Need on valdkonnad, kus me täpselt teame, kui palju ühiskonnaliikmeid seal on. Samas ei tohi diskrimineerida ka seksuaalsättumuse alusel, mis iseenesest on täiesti õige. Kuid probleem seisneb selles, et mitte keegi ei tea täpselt, kui palju selliseid diskrimineeritavaid võib olla. Kas te oskate eelnõu algatajate nimel öelda, et kui me muude ühiskonnaliikmete gruppide suurusi teame, siis kui palju võib olla seksuaalsättumuse alusel diskrimineeritavaid?
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Mul on selline küsimus. Poliitilised jõud tavaliselt tahavad ellu viia kõigepealt oma eesmärke ja tahavad need elluviidud asjad nagu ajalukku jätta, et me oleme korraldanud ühte või teist või kolmandat. Mul on küsimus selle kohta, et keegi peab ka negatiivse alatooniga meetmeid ellu viima. Teise ministri käest ma sain teada, et hotellide käibemaksu tõstmise idee käis välja <PARTY>. Kes pakkus aga välja idee tõsta kütuseaktsiisi? Kas see oli <PARTY> või mingi teine erakond?
Lugupeetud kolleegid! Lugupeetud istungi juhataja! Täna me arutame siin tegelikult ju riikidevahelist lepingut, see arutelu on läinud aga päris palju laiemaks. Tegelikult on sellest Rail Balticust saanud nagu omaette usuküsimus, ollakse kas poolt või vastu. Ühe ja teise poole argumendid tegelikult ju enam ei tööta. Vaatame nüüd, mismoodi on selle raudteeusuga Eestis varem lood olnud. Esimene raudtee ilmus Eestisse 1870. aastatel, üle 130 aasta tagasi. Mäletatavasti kirjutati siis ajalehtedes, kuidas lehmadel jääb seetõttu piim kinni ja sädemed panevad majad põlema. Räägiti üleüldisest kahjust, mis sellest raudteest kõik tekib. See oli väga selge usk. Me teame, et see usk oli vale, sest raudtee tõi kaasa meie riigi arengu, terved linnad said seetõttu alguse. Minu gümnaasiumilinn Türi näiteks sai linnaõigused just nimelt tänu raudteele. See oli arenguküsimus. Võib-olla ei ole täna mõistlik vaadata nii kaugele minevikku, võib-olla ei ole see kohane. Aga vaatame 2000. aastate algust, kui siinsamas saalis oli pikk arutelu selle üle, kuidas Edelaraudteel tuleks reisijadotatsioon ära lõpetada ja panna inimesed bussidega liikuma. Tõsi, see usk siin saalis ei võitnud, võitis usk, et raudteed on ikkagi vaja. Aga raudtee oli kehv, rongid olid kehvad. 2013. aastaks jäi meil raudteel alles ainult 4,2 miljonit reisijat. Tulid uued rongid, raudtee kvaliteet paranes ja raudteeusk sai toetust. 2016. aastal oli juba 6,8 miljonit reisijat ja 2020. aastaks planeeritakse 8,8 miljonit reisijat. Nii et Eesti on raudteeusku ja kui asi on seda väärt, siis tasub seda ka toetada. Nüüd jõuame reisijateni. Samasuguseid väiteid, et ei jätku reisijaid, võime leida ka laevatranspordi puhul. 1964. aastal käis Urho Kekkonen Eestis, pärast seda tehti poliitiline otsus panna käima laevaliiklus Tallinna ja Helsingi vahel. Esialgu tossutas sellel liinil laev Vanemuine, hiljem Georg Ots. Mitte keegi ei uskunud, ei osanud ettegi kujutada, et nüüd tehakse sellel liinil umbes 20 sõitu päevas, siin teenitaks
Hea juhataja! Austatud peaminister! Lugupeetud kolleegid! Vahel ei anna me endale aru, et kuulume rahvana maailmas ühte väga eksklusiivsesse klubisse, kuhu ligipääsu ei ole võimalik osta ainult paksu rahakotiga, vaid vaja on teatud põhimõtete ja väärtuste tunnistamist. See 28 liikmega klubi on Euroopa Liit. Mitmed riigid ja rahvad – Ukraina, Moldova, Georgia – teevad praegu pingutusi, et jalg ukse vahele saada. Meie oleme õnneks sees, heas ja väärikas seltskonnas. Saime Euroopa Liidu liikmeks kümme aastat tagasi ja tänaseks on see meie elus muutunud argipäevaks. Euroopa Liidu kuvand pole rahva seas paraku alati positiivne. Euroopa Liit võib väärtuste mõttes sageli tunduda isegi n-ö meile võõras, väljastpoolt peale surutud karkass. See tuli välja näiteks kooseluseaduse vastuvõtmise kontekstis. Ka eurobürokraatia seostub tavateadvuses sageli paljusõnaliste ja elukaugete, mõttetute normatiivide ja tüütute tekstimassiividega, kuhu iva on ära peidetud. Samas peame enesestmõistetavaks, et Euroopa rahavood tagavad eluks vajaliku paljudes perifeersetes eluvaldkondades, kus see turuloogikat arvestades oleks ammu kadunud: uhked ehitised kaugetes maapiirkondades ja tööks vajalik ühiskonna marginaaliates, näiteks sotsiaalteaduste õpetamisel ülikoolides. Me oleme heas seltskonnas sees ja tegelikult tuleks endale teadvustada iga päev, kui väärtuslik on see liikmepilet. Meie kohus on aidata nüüd teisi – Ukrainat, Moldovat, Georgiat – nende püüdlustes. Eesti on üha sõnakam ka mitmesugustes Euroopa Liidu organites, nagu näitas edukas voliniku valimine Euroopa Komisjoni. Jälgime huviga Suurbritannia tegevust ja juhtpoliitikute mõtteavaldusi. Meile kui idaeurooplastele lähevad peaminister Cameroni sõnad vägagi korda. Kas Euroopa on võrdsete liikmete organisatsioon või on siin selge vahetegemine klubi vanemate olijate ja uute liikmete vahel? Missuguseks kujuneb Euroopa Liit, kui Ühendkuningriik hakkab tõkestama tööjõu vaba liikumist ning kui UK-s korraldatakse referendum Euroopa Liidu
Nõuded muutuvad ja Eesti soovib veel liituda rahvusvaheliste konventsioonidega. Merele on ju reostussurve jätkuvalt suur ja merereostuse vältimine on Euroopa Liidus, samuti Läänemeres väga suure tähtsusega. Selles mõttes täiendatakse rahvusvahelisi õigusakte pidevalt ja Eesti valmistub liituma ka järgmiste konventsioonidega. See seaduseelnõu mõjutab riigieelarvet marginaalselt ja selle täitmiseks vajalikud vahendid, eriti mis puudutab merepõhja seiret, on eelarves ette nähtud. Aga uute joogivee kasutuslubade väljaandmise tähtaeg on tõesti väga lähedal, sest seletuskirja järgi lõpeb 300 joogivee kasutusloa kehtivus 31. detsembril 2012. Ma arvan, et selle eelnõu kärme menetlemine on seotud just joogivee kättesaadavuse ja nõuetekohase inimesteni viimisega.
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Mõni kuu vähem kui kolm aastat on möödas olukorrast, mis on toonud Euroopa Liitu suurel määral ebakindlust ning segadust. 2016. aastal hääletas Briti rahvas Euroopa Liidust lahkumise poolt. Täna teame, et esialgne eufooria on paljudel asendunud muremõtetega. Kokkulepped Euroopa Liidu ja Suurbritannia vahel on keerulised sündima ning see puudutab otseselt muidugi ka Eestit, meie ettevõtteid ja inimesi. Kindel on aga, et Eesti ja Suurbritannia suhted jäävad edaspidigi heaks ning konstruktiivseks, nii nagu need on lähiajaloo jooksul olnud. Samas näitab tänane olukord, et populistlikel vaadetel ja lihtsatel lahendustel ei ole tegeliku eluga palju ühist. Ka Eestis on olnud järjest enam kuulda Euroopa Liidu poliitika siunamist, riikide ühtsust ja koostööd peetakse justkui riikide iseseisva poliitika nullimiseks. Tegelikkus on sellest kaugel. Me kipume rände ja nn banaanikõveruste direktiivide kõrval unustama, milline on olnud Euroopa Liidu panus meie majandusse, julgeolekusse ja vabadusse. Need on märksõnad, mille taga on tohutult palju valdkondi ja teemasid, mis on valusalt meenutamas ennast hetkel ka Brexiti kaudu. Mis on siis meie õppetund? Aga see, et me ei tohi lasta hirmudel enda üle võitu saada. Teadmatus pole voorus. Õnneks on Eesti inimeste toetus Euroopa Liidule jätkuvalt suur, aga ka meil siin Riigikogus, tehes vastutustundlikku poliitikat, olles faktipõhine ja mitte sattudes lihtsate lahenduste lummusesse, on oluline roll selles, et see toetus suurena ka püsiks. Ränderaamistikul ei soovi ma pikemalt peatuda, kuid me nägime niigi, et koostööd võib tõlgendada väga mitut moodi, lausa kahjulikuna. Tõde ja vale hakkavad tänapäeval mõlemad üsna kiiresti oma elu elama ning lõpuks ei saa keegi aru, mis, kes, kus ja miks. See on info kiire ja tiheda liikumise ajastu miinuskülg ja see on väga tugevalt mõjutamas ka riikide välispoliitikat. Usk, et just seda tahetakse kuulda, toob kaasa libeda soovi meeldida valijatele, unustades seetõ
Aitäh! Ma pean jälle mälu värskendama. Komisjonis tõepoolest nimetati seda ja ka minu enda küsimus Jaak Valgele oli see, miks ta on nii veendunud, et see uus komisjon suudab mingile lõpptulemusele või mingile otsusele jõuda. Kõik olid optimistlikud. Aga miks me ei arutanud selle eelmise komisjoni tööd? Sellel on lihtne põhjus: lõppraportit sellisel kujul, et seda oleks saanud eelmine kord suurde saali tuua, ei suutnud komisjon lihtsalt kokku kirjutada. Meil polnud midagi arutada, sest see oli sisutühi paber, see ei kõlvanud isegi siin saalis arutamiseks, mida me siis seal komisjonis arutanud oleksime.
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud ettekandja! Minu küsimus puudutab just taksojuhtide vastuseisu. Kas te olete nende esindajatega kohtunud ja arutanud nende argumente kas komisjonis või enne seda, kui te selle eelnõu tegite? Miks tulemust ei ole? Ma saan aru, et nad ikkagi on väga vastu sellele eelnõule. Kui te olete nendega kohtunud, siis kas te saate öelda, mis need argumendid on ja mida kavatsete te ka oma eelnõus kajastada? Täpsustav küsimus on see, kas teie idee ja eelnõu kohaselt on sõidujagajad ja taksojuhid võrdses olukorras ja need tingimused, mis esitatakse ühele ja teisele, on samasugused.