EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Peterson

Peterson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Adrian Peterson (s. 1985), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Alan P. Peterson, yhdysvaltalainen lääkäri ja lintutieteilijä * Bror Pehr Markus Peterson (1801-1878), suomalainen senaattori ja senaatin prokuraattori. * Carl Peterson (s. 1943), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon johtohenkilö * Cassandra Peterson (s. 1951), yhdysvaltalainen näyttelijä * Christopher Peterson (1950–2012), yhdysvaltalainen psykologian professori * Collin Peterson (s. 1944), yhdysvaltalainen poliitikko * Debbi Peterson (s. 1961), yhdysvaltalainen rumpali * Eric Peterson (s. 1964), yhdysvaltalainen kitaristi * Ernst Peterson, oik. Ernst Särgava (1868–1958), virolainen kirjailija * Fritz Peterson (1942–2024), yhdysvaltalainen baseballpelaaja * Jacob Peterson (s. 1999), ruotsalainen jääkiekkoilija * Jeret Peterson (1981–2011), yhdysvaltalainen freestyle-hiihtäjä * Jordan Peterson (s. 1962), kanadalainen psykologi * Kristjan Jaak Peterson (1801–1822), virolainen runoilija ja kääntäjä * Kristoffer Peterson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija * Lennart Peterson (1877–1938), suomalainen kirurgi ja ylilääkäri * Ludwig Peterson (1853–1931), ruotsalainen arkkitehti * Morris Peterson (s. 1977), yhdysvaltalainen koripalloilija * Oscar Peterson (1925–2002), kanadalainen muusikko * Patrick Peterson (s. 1990), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Peep Peterson (s. 1975), virolainen poliitikko ja ministeri * Ray Peterson (1935–2009), yhdysvaltalainen laulaja * Rebecca Peterson (s. 1995), ruotsalainen tennispelaaja * Richard Peterson (1884–1967), norjalainen tennispelaaja * Roger Tory Peterson (1908–1996), yhdysvaltalainen taidemaalari, lintutieteilijä ja luonnonsuojelija * Rolf Peterson (s. 1944), ruotsalainen entinen meloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari * Ronnie Peterson (1944–1978), ruotsalainen kilpa-autoilija * Russell W. Peterson (1916–2011), yhdysvaltalainen poliitikko, Delawaren ent. kuvernööri * Sandra Peterson, Sandra Schmirler (1963–2000), kanadalainen curlingpelaaja ja olympiavoittaja. * Teodor Peterson (s. 1988), ruotsalainen maastohiihtäjä * Thage G. Peterson (s. 1933), ruotsalainen poliitikko * Vicki Peterson (s. 1958), yhdysvaltalainen rocklaulaja ja -kitaristi * Walter Peterson (s. 1883), irlantilainen maahockeyn pelaaja * Walter R. Peterson (1922–2011), yhdysvaltalainen poliitikko, New Hampshiren ent. kuvernööri * Wilhelm Peterson-Berger (1867–1942), ruotsalainen säveltäjä. == Nimen muita merkityksiä == * Lehmann-Peterson, yhdysvaltalainen limusiinikorivalmistaja. ==Katso myös== * Petersen * Petersson * Petterson * Pettersson
François Bernier

François Bernier (1625–1688) oli ranskalainen lääkäri, filosofi ja matkailija. Bernierin teoksessa Nouvelle division de la terre par les différents espèces ou races qui l'habitent ("Maapallon uusi jako sillä asuviin lajeihin tai rotuihin perustuen") vuodelta 1684 esiteltiin ensi kertaa nykyisen kaltainen käsite ihmisroduista. Egyptiin, Intiaan ja Persiaan suuntautuneiden matkojensa perusteella Bernier jakoi ihmiskunnan neljään rotuun, joista ensimmäinen valtaosaa Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta, Persiassa, Pohjois- ja Keski- Intiassa leviten aina Indonesiaan asti. Toinen ryhmä sijaitsi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, kolmas Itä- ja Keski-Aasiassa. Neljännen ryhmän muodosti lyhytkasvuiset Skandinavian saamelaiset. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1625 syntyneet Luokka:Vuonna 1688 kuolleet
Porin ammattiopisto

Porin ammattiopisto perustettiin 1.1.2005, kun Porin Palveluopisto, Porin tekniikkaopisto ja Porin metsäopisto yhdistyivät monialaiseksi ammatilliseksi oppilaitokseksi. Porin ammattiopisto toimii 11 osoitteessa Porin alueella, ja luonnonvara-ala toimii Ulvilassa. Rehtorina on toiminut alusta alkaen Jukka Salminen. ==Koulutus== Porin ammattiopisto tuottaa yhteistyössä työelämän kanssa monialaista ammatillista koulutusta ja kehityspalveluja nuorille, aikuisille ja elinkeinoelämälle. Tarjolla on koulutusta 24 perustutkinnossa ja 38 tutkintonimikkeellä. Lisäksi aikuiskoulutus tarjoaa lisä- ja täydennyskoulutusta eri aloilla. Porin ammattiopistossa ammatillisen koulutuksen voi suorittaa opetussuunnitelmapohjaisena tai aikuisille suunnattuna näyttötutkintona. Nuorten ammatillisessa perusopetuksessa opiskeli lukuvuonna 2008-2009 noin 2 500 opiskelijaa. Lisäksi ammattiopisto tarjoaa aikuisille koulutusta 72:een perus-, ammatti- tai erikoisammattitutkintoon. Oppilaitoksessa suoritettiin lukuvuonna 2007-2008 koko tutkintoja 736 nuorten ja 234 aikuisten koulutusohjelmissa. ==Organisaatio== Oppilaitos muodostaa kaupunkikonsernissa oman hallintokunnan jota johtaa ja ohjaa kuntalain mukaisesti valittu ammattiopistolautakunta ja jonka asioiden valmistelu kuuluu rehtorille. Ammattiopiston johtoryhmän muodostavat rehtori, kehitysjohtaja, hallinto- ja talouspäälliköt, seitsemän toimialajohtajaa sekä kaksi henkilökunnan edustajaa ja kutsuttaessa opiskelijoiden edustaja. Aiempien opistojen toiminnat on jaettu seitsemään toiminnalliseen alaan jonka toiminnasta vastaa toimialajohtaja. Kullekin toimialalle on nimetty koulutusalavastaavat. Toimialajohtaja sekä koulutusvastaava toteuttavat alansa ammatillisen peruskoulutuksen sekä lisä- ja täydennyskoulutuksen palveluja. Ammattiopiston kehitys- ja projektitoiminnasta vastaa kehitysjohtaja. Talous- ja henkilöstöhallinnosta vastaavat talouspäällikkö ja henkilöstöpäällikkö. ==Perustutkinnot== Porin ammattiopisto tarjoaa 25 perustutkintoa. *Autoalan perustutkinto *Catering-alan perustutkinto *Elintarvikealan perustutkinto *Hiusalan perustutkinto *Hotelli- ja ravintola-alan perustutkinto *Kauneudenhoitoalan perustutkinto *Kotitalous- ja kuluttajapalvelujen perustutkinto *Kemiantekniikan perustutkinto *Kone- ja metallialan perustutkinto *Laboratorioalan perustutkinto *Lentokoneasennuksen perustutkinto *Liiketalouden perustutkinto *Logistiikan perustutkinto *Luonto- ja ympäristöalan perustutkinto *Matkailualan perustutkinto *Metsäalan perustutkinto *Pintakäsittelyn perustutkinto *Puualan perustutkinto *Rakennusalan perustutkinto *Sähköalan perustutkinto *Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto *Talotekniikan perustutkinto *Tietojenkäsittelyn perustutkinto *Vaatetusalan perustutkinto ==Toimintojen siirtyminen Länsirannikon koulutus Oy:lle== Porin ammattiopiston toiminnot siirtyivät Länsirannikon Koulutus Oy:lle 1.1.2010, kun Porin ammattiopisto, Rauman ammattiopisto, Porin aikuiskoulutuskeskus (PAKK) ja Länsi-Suomen aikuiskoulutuskeskus (INNOVA) yhdistyivät. Länsirannikon koulutus Oy:n toimintanimi on WinNova. ==Aiheesta muualla== *WinNova Luokka:Porin oppilaitokset Luokka:Suomen ammattioppilaitokset
K. E. F. Ignatius

Karl Emil Ferdinand (K. F. tai K. E. F.) Ignatius (27. syyskuuta 1837 Pori – 11. syyskuuta 1909 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja maantieteilijä, valtiopäivämies, Tilastollisen päätoimiston johtaja ja senaattori. ==Elämä== Ignatiuksen vanhemmat olivat varapastori Johan Ferdinand Ignatius (1803–1876) ja Sofia Fleming (1807–1849). Hän pääsi ylioppilaaksi 1855 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1860, lisensiaatiksi 1862 ja tohtoriksi 1864. Ignatius oli Suomen tilastollisen keskusviraston (päätoimiston) virkamiehenä 1865–1868 ja johtajana 1868–1885. Hän oli senaatin kamaritoimituskunnan päällikkönä 1885–1900 ja 1905–1908. Ignatius oli myös Helsingin yliopiston Pohjoismaiden historian ja tilastotieteen dosenttina 1865–1870 sekä länsisuomalaisen osakunnan kuraattorina 1868–1870. Sortokaudella hän oli passiivisen vastarinnan kannattaja. Ignatius oli porvarissäädyssä Kaskisten edustaja valtiopäivillä 1877–1878, Käkisalmen 1882 ja 1885 sekä Hämeenlinnan 1904–1905. Ignatius oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1875–1878 ja 1903–1905. Hän oli perustamassa Suomen historiallista seuraa ja oli Suomen maantieteellisen seuran ensimmäinen puheenjohtaja 1888–1889. Hän kuului Kansanvalistusseuran toimikuntaan 1873–1887 ja oli Suomen muinaismuistoyhdistyksen puheenjohtajana 1875–1885. Ignatius oli naimisissa vuodesta 1863 Amanda Kristina Bergmanin (1841–1921) kanssa. Heillä oli viisi tytärtä ja viisi poikaa joista tunnetuimpia olivat hovioikeuden presidentti Kaarlo Ignatius (1869–1942), kenraaliluutnantti Johannes (Hannes) Ignatius (1871–1941) ja maaherra Gustaf Ignatius (1873–1949). == Teoksia == * Bidrag till södra Österbottens äldre historia. 1861 * Finlands historia under Karl X Gustafs regering. 1865 * Renseignements sur la population de Finlande. 1869 * Statistisk handbok för Finland. 1872 (myös suom.) * Storfurstendömct Finland. Statistiska anteckningar. 1876 (myös suom., ven., saks., ransk. ) * Le Grand-duché de Finlande, notice statistique. 1878 * Suomen maantiede kansalaisille 1. 1880–1890 (myös ruots.) * Oikea tie. 1902 (salanimellä Toivo) == Lähteet == * Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa H-O * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * * Karl Ferdinand Ignatius 375 humanistia -sivustolla 11.5.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. * Suomalaisen tilastotieteen ensimmäinen mies : K. F. Ignatiuksen syntymän 100-vuotismuisto, Suomen Kuvalehti, 23.10.1937, nro 43, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Valtionlaitosten johtajat Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1837 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Kasten Antell

Per Kasten Samuel Antell (12. toukokuuta 1845 Helsinki – 20. marraskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen eversti, senaattori, valtiopäivämies ja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtaja. Antellin vanhemmat olivat senaattori Samuel Henrik Antell ja Fanny Alexandra Helena Wallenius. Päätoimittaja, valtiopäivämies Axel Henrik Antell oli hänen veljensä. Antellin puoliso vuodesta 1872 oli vapaaherratar Emilia Sofia de la Chapelle (1853–1919). Avioliitto yhdisti kaksi vaikutusvaltaista senaattorisukua ja huomattavat omaisuudet. Pariskunta asui talvet Helsingissä ja kesät Tjusterbyn kartanossa Porvoossa. Emelie hoiti kahta kotitaloutta ja toimi yhdistävänä voimana suvussa. Heille syntyi yhdeksän lasta - heidän poiikiaan olivat metsänhoitaja, tehtailija Gustaf Richard Samuel Antell (1876–1956Antell, Gustaf Richard Samuel. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Helsingin yliopisto.) ja kansliapäällikkö Kurt Antell (1890–1972). Antell pääsi kadettikoulusta vuonna 1863 ja palveli luutnanttina Henkikaartin Semenovin rykmentissä vuodet 1863–1869 sekä oli Suomen kenraalikuvernöörin käytettävissä erityistehtäviä varten 1870–1876. Antell ylennettiin vuonna 1870 majuriksi, 1873 everstiluutnantiksi ja 1876 everstiksi. Antell toimi Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1884–1906 ja oli senaatin talousosaston jäsen ja valtiovaraintoimituskunnan päällikkö Mechelinin senaatissa 1905–1906. Hän omisti Tjusterbyn kartanon Porvoossa 1872–1906. Antell oli ritariston ja aatelin jäsenen valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906 ja toimi varamaamarsalkkana vuonna 1900. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1890–1892 sekä 1898–1903 ja oli valtuuston puheenjohtajana 1900–1903. Antell oli Ritarihuoneen johtokunnan puheenjohtajana 1897–1906 ja kuului jäsenenä Dandevillen komiteaan 1898 ja Tagantsevin komiteaan 1904–1905. Antell, Viktor Magnus von Born, ja Arvid Nyberg perustivat vuonna 1881 Östra Nyland -lehden. __NOTOC__ ==Katso myös== * Antell-suku == Lähteet == * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961. Wikiaineistossa === Viitteet === Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1906 kuolleet
Theodor Wegelius

Karl Theodor Aleksander Wegelius (7. maaliskuuta 1850 Helsinki - 16\. kesäkuuta 1932) oli suomalainen pankki- ja valtiopäivämies ja senaattori. Wegeliuksen vanhemmat olivat kamreeri Karl Gabriel Wegelius ja Anna Topenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1866 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1869 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1874. Wegelius oli Suomen Yhdyspankin johtokunnan jäsenenä 1875–1897 ja 1910–1917 sekä Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajana 1898–1906. Hän oli senaatin talousosaston jäsen ja valtiovarain toimituskunnan päällikkö Mechelinin senaatissa 1906–1908. Wegelius oli porvarissäädyn sihteeri valtiopäivillä 1877–1878 ja Helsingin edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1905–1906. Wegelius oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1881–1893 ja toimi valtuuston sihteerinä 1875–1880. Wegelius kuului Hypoteekkiyhdistyksen, Henkivakuutus Oy Kalevan ja Palovakuutus Oy Fennian johtokuntiin ja oli Ekonomiska samfundetin puheenjohtajana 1900–1901 sekä vuodesta 1918 eteenpäin. Lääkäri, professori Valter Wegelius oli Theodor Wegeliuksen poika. Viitattu 16.1.2025. == Lähteet == * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen pankin pääjohtajat Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Fredrik Stjernvall (senaattori)

Fredrik Gustaf Otto Selim Stjernvall (30. syyskuuta 1845 Tenhola – 26. tammikuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies ja senaattori. Stjernvallin vanhemmat olivat everstiluutnantti Erik Otto Stjernvall ja Olivia Johanna Holmberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 ja suoritti tuomarintutkinnon 1870 ja kameraalitutkinnon 1871. Stjernvall oli senaatin maanviljelystoimikunnan kanslistina 1873–1878 sekä senaatin finanssitoimituskunnassa kanslistina 1878–1880, protokollasihteerinä 1880–1891 ja esittelijäsihteerinä 1891–1902. Pankkivaltuusmiehenä hän toimi 1885–1905. Stjernvall erotettiin hallinnollista tietä virastaan sortokauden aikana. Hän toimi Mechelinin senaatin talousosaston jäsenenä 1905–1908 ja oli Kaupunkien yleisen paloapuyhdistyksen johtokunnan jäsen 1903–1916. Stjernvall osallistui sukunsa edustajana aatelissäädyssä valtiopäiville 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Stjernvall oli naimisissa vuodesta 1878 Sigrid Maria Kraepelienin (1853–1912) kanssa. == Lähteet == * * * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961. * Viitattu 5.5.2014. Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Teodor Sillman

Teodor Sillman (; 17. tammikuuta 1854 Helsinki – 12. maaliskuuta 1926 Hatsina, Pietarin kuvernementti, Neuvostoliitto) oli suomalainen Venäjän laivaston vara-amiraali, joka toimi myös jonkin aikaa senaattorina Markovin johtamassa senaatissa. Sillmanin vanhemmat olivat eversti Claes Gustaf Fredrik Sillman ja hänen 1. puolisonsa Xenia Sokoloff. Hänen veljensä oli kenraalimajuri Nikolai Sillman. Sillman opiskeli 1871–1879 Pietarin merikadettikoulussa yleten midshipmaniksi kurssin lopulla. Luutnantiksi ylennetty Sillman oli 1881–1886 Pietarin merikadettikoulussa nuorempana luokanjohtajana, vuosina 1886–1891 vanhempana upseerina 1. luokan risteilijä Vladimir Monomahilla ja 1891–1893 kapteeniluutnantiksi ylennettynä vanhempana upseerina ristelijä ¨Pamjat Azovalla. Sillman oli sitten päällikkönä satamahöyryvene Mogutšilla 1893–1895, monitori Smertšillä 1895-1896, tykkivene Koreetsilla 1896–1897 ja torpedoristeilijä Gaidamakilla 1898–1900. Hän teki tykkivene Koreetsilla edestakaisen matkan Kronstadtista Tyynellemerelle ja osallistui torpedoristelijä Gaidamakilla Kiinan boksarikapinallisia vastaan käytyyn sotaan ja Takun linnoituksen valtaukseen kesällä 1900. 1\. luokan kapteeniksi ylennetty Sillman siirrettiin vuonna 1900 Siperian meriekipaasista Itämeren laivastoon. Hänestä tuli tammikuussa 1901 panssaripatterilaiva Pervenetsin päällikkö ja joulukuussa 1901 12. meriekipaasin komentaja ja ristelijä Pamjat Azovan päällikkö. Vuosina 1906–1909 kontra-amiraaliksi ylennetty Sillman toimi Keisari Paavalin invalidikodin johtajana. Hänestä tuli 13. lokakuuta 1909 Markovin senaatin talousosaston jäsen ja hän oli tässä tehtävässä helmikuuhun 1910 saakka. Sillman palasi vielä joksikin aikaa Keisari Paavalin invalidikodin johtajaksi mutta sai sitten 3. lokakuuta 1911 eron vakinaisesta palveluksesta. Sillman muutti tämän jälkeen asumaan Hatsinaan Inkerinmaalle jossa hän vietti loppuvuotensa. Sillman oli naimisissa Ekaterina Vasiljevna Nikolajevan kanssa. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Landsmän i ryska marinen 1808-1918, s. 146; Suomen sukututkimusseuran julkaisuja XIV 1938 Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomalaiset amiraalit Luokka:Venäjän keisarikunnan laivaston amiraalit Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Viktor Hedlund

Viktor Bernhard Hedlund (27. toukokuuta 1853 Helsinki – 4. heinäkuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen Venäjän armeijan kenraaliluutnantti, senaattori ja valtioneuvos. Hedlundin vanhemmat olivat isäpuoli, ylikonduktööri Johan Gustaf Hedlund ja äiti Amanda Mathilda Björk. Hedlund opiskeli 1866–1873 Haminan kadettikoulussa valmistuen sieltä vänrikkinä. Hän palveli sitten Henkikaartin Liettuan rykmentissä yleten aliluutnantiksi 1876 ja luutnantiksi 1877. Hedlund osallistui Balkanilla käytyyn Venäjän-Turkin sotaan 1877–1878 haavoittuen Karagatshin taistelussa Filippopolissa. Sodan jälkeen Hedlund palveli 1879–1880 Henkikaartin krenatöörijoukkojen 3. tykistöprikaatissa ja hänet ylennettiin alikapteeniksi 1880. Hän oli sitten Suomen kadettikoulussa Haminassa 1881–1888 komppaniaupseerina ja vuonna 1888 tapahtuneen kapteeniksi ylentämisen jälkeen 1888–1889 kadettikoulun adjutanttina ja kassanhoitajana. Vuosina 1889–1893 Hedman palveli taas Henkikaartin Liettuan rykmentissä ja 1893–1898 everstiksi ylennettynä pataljoonankomentajana Henkikaartin Volynian rykmentissä. Hedlundista tuli 1898 14. Georgian krenatöörirykmentin komentaja ja 1899–1901 hän oli Henkikaartin 3. Suomen Tarkk’ampujapataljoonan komentaja. Hedlund ylennettiin 1901 kenraalimajuriksi ja hän palveli aluksi Henkivartioväen jalkaväessä ja helmikuusta 1903 hän oli Henkivartioväen ja Pietarin sotilaspiirin komentajan käytössä erikoistehtävissä. Hedlund oli sitten kesäkuusta 1903 Henkikaartin Kexgolmin (Käkisalmen), H. M. Itävallan Keisari Franz I:n krenatöörirykmentin komentajana ja vuodesta 1905 Henkivartioväen 3. jalkaväkidivisioonan 1. prikaatin komentajana. Hedlundista tuli 14. lokakuuta 1909 Markovin senaatin talousosaston jäsen ja finanssitoimituskunnan vt. päällikkö. Kenraaliluutnantiksi 1910 ylennetty Hedlund oli senaattorina Markovin senaatissa ja sitä 1913 seuranneessa Borovitnovin senaatissa aina vuoden 1917 Venäjän maaliskuun vallankumokseen saakka. Hedlund erosi 26. maaliskuuta 1917 tehtävistään yhdessä muiden senaatin jäsenten ja vietti sitten lopun elämäänsä Helsingissä. Hedlund oli naimisissa vuodesta 1885 Katarina Bernoffin (1865–1938) kanssa. Heillä oli kolme poikaa. == Lähteet == * Suomalaisen kirjallisuuden seura Biografiakeskus: Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809-1917 * Senaattori Victor Hedlundin sukutausta Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Platon Ivanov

Platon Ivanovitš Ivanov (vuodesta 1938 Iivola; 31. maaliskuuta 1863 Helsinki – 15. marraskuuta 1939 Daugavpils, LatviaYliopiston virkamiesmatrikkelin mukaan kuolinpaikka on Helsinki.) oli Suomessa syntynyt venäläinen virkamies, joka toimi toisen sortokauden aikana Suomen kenraalikuvernöörin kanslian johtajana, senaattorina niin sanotussa amiraalisenaatissa sekä ministerivaltiosihteerin apulaisena. Ivanovin vanhemmat olivat Helsingin junkkarikoulun opettaja, eversti Ivan Ivanov ja Maria Molozemova. Vaikka Ivanov olikin syntynyt Suomessa ja osasi suomea sekä ruotsia, hän ei ollut Suomen kansalainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta 1881, opiskeli venäjää Moskovassa 1884–1886, sai tykistöaliluutnantin arvon 1889 ja suoritti Pietarin oikeuslyseon kurssin.IVANOFF (1938− Iivola), Platon Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917. Ivanov oli keisarin Suomen asiain kanslian ylimääräinen virkamies 1901 ja vanhempi apulaistoimitussihteeri 1903. Hän oli Vaasan läänin lääninsihteerinä 1903 ja sitten ministerivaltiosihteerinviraston avustavana virkamiehenä erityistehtävissä 1904–1909 sekä Helsingin yliopiston vt. kanslerinsihteerinä 1905–1909. Ivanovista tuli kenraalikuvernöörinkanslian varajohtaja 1909 ja johtaja 1911. Kun Markovin senaattia haluttiin samana vuonna täydentää, kenraalikuvernööri F. A. Seyn järjesti Ivanovin senaattoriksi vedoten vuodelta 1858 olevaan asetukseen, jota oli mahdollista tulkita siten että Suomessa virassa toimineet venäläiset olivat saaneet Suomen kansalaisuuden. Ivanov toimi senaatin talousosaston jäsenenä ja kamaritoimituskunnan vt. päällikkönä 1911–1913. Sen jälkeen hän oli ministerivaltiosihteeriksi siirtyneen Markovin apulaisena Pietarissa aina helmikuun vallankumoukseen asti. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1906 ja todellisen valtioneuvoksen arvon 1910. Venäjän vallankumouksen jälkeen Ivanov oli Kone ja Silta Oy:n konttoristina 1920–1924 ja vuodesta 1924 alkaen kirjailijana ja toimittajana Latvian Daugavpilsissa. Hänen ensimmäisen vaimonsa isä oli ollut siellä kaupunginjohtajana. Ivanov oli naimisissa 1895–1932 Olga Moltšanovan kanssa ja vuodesta 1938 Sofie Bersenovan kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Harald Eriksson

Harald Eriksson (22. syyskuuta 1921 Örträsk – 20. toukokuuta 2015 Uumajahttp://www.sok.se/aktiva/historisktaktiva/haraldericson.5.aad0b10833d63e5c800038613.html) oli ruotsalainen maastohiihtäjä. Erikssonin uran menestyksekkäin vuosi oli 1948, jolloin hän saavutti hopeaa St. Moritzin olympialaisten 50 kilometrin kilpailusta. Samoissa kisoissa Ruotsi voitti viestikultaa, mutta Eriksson ei kuulunut joukkueeseen. Samaisena vuonna Eriksson voitti vielä Holmenkollenin 50 kilometrin hiihdonhttp://www.skiforeningen.no/holmenkollen/holmenkollen_historikk .Olympics at Sports-Reference.com Erikssonin sukunimestä käytetään myös muotoa Ericson. Ruotsin olympiakomitea ilmoittaa Ericsonin kuolinpäiväksi 15. toukokuuta. == Lähteet == * Harald Ericson Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Brownin piirikunta (Ohio)

Brownin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty kenraali Jacob Brownin mukaan. Sen suurin kylä on Georgetown. ==Maantiede== thumb|left Brownin naapuripiirikuntia ovat Clermont lännessä, Clinton pohjoisessa, Highland koillisessa, Adams idässä ja Kentuckyn puolella Masonin sekä Brackenin piirikunnat. ==Väestö== Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 44 846 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,5%, mustiin (1,0%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,3%). Kotitalouden mediaanitulo oli 46 046 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 12,2% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana. == Lähteet == Luokka:Ohion piirikunnat
Ljubov Muhatšova

Ljubov Aleksejevna Muhatšova (s. 23. heinäkuuta 1947 Staraja Russa, Novgorodin alue) on venäläinen entinen hiihtäjä. Hän edusti aktiiviaikoinaan kansainvälisellä tasolla Neuvostoliittoa ja seuratasolla Trud-urheiluyhteisöä, aluksi Apatiitissa ja vuodesta 1972 Leningradissa. Muhatšova voitti olympiakultaa Neuvostoliiton viestijoukkueessa 1972 Sapporon kisoissa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli neljäs kymmenellä kilometrillä ja kuudes viidellä kilometrillä. Neuvostoliiton mestaruuden Muhatšova voitti viestihiihdossa vuosina 1970—1972, 1975 ja 1976. Kilpauransa jälkeen hän on toiminut valmennustehtävissä. ==Lähteet== * Ljubov Muhatšova Suuressa olympiaensiklopediassa * Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Neuvostoliittolaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Veji

Veji (lat. Veii, ital Veio) eli nykyinen Isola Farnese oli etruskien huomattavimpia kaupunkeja. Veji oli Etrurian tärkein terrakottaveistosten tuottaja. Roomalaiset valloittivat ja hävittivät Vejin 396 eaa. Roomalaiset kuitenkin rakensivat kaupungin osittain uudelleen, ja 2 eaa. siitä tuli municipium ja kaupungin asukkaat saivat osittaiset Rooman kansalaisoikeudet. Vejistä on löydetty noin vuodelta 500 eaa. peräisin olevan Apollon temppelin jäänteet, joihin kuuluu joukko terrakottaveistoksia, muun muassa Vejin Apollo. Vejin hauta-alueelta on löydetty vanhimpia etruskien freskoja. == Lähteet == Luokka:Arkeologiset kohteet Italiassa Luokka:Etruskien kaupungit Luokka:Regio VII Etrurian kaupungit
High availability

High availability (HA, korkea saatavuus) on tietojärjestelmien suunnittelussa käytettävä käytäntö, joka pyrkii siihen että järjestelmä on aina käyttäjän käytettävissä. Järjestelmän saatavuus () tarkoittaa, että järjestelmän käyttäjät voivat käyttää järjestelmää normaaleihin tehtäviinsä, esimerkiksi pääsevät lukemaan ja päivittämään siihen tallennettuja tietoja. Järjestelmä voi olla käyttämättömissä joko suunnitellun tai suunnittelemattoman katkon vuoksi. High availability -suunnittelun avulla pyritään useimmiten minimoimaan suunnittelemattomien katkojen olemassaolo ja, niiden ilmaantuessa, pitämään niiden kesto mahdollisimman lyhyenä. Järjestelmien saatavuuden määrä on usein määritelty palvelutasosopimuksissa (). Tavanomaisesti saatavuus ilmoitetaan prosentteina ajasta; esimerkiksi 90% saatavuus tarkoittaa korkeintaan 16 tunnin 48 minuutin yhteenlaskettua katkosta viikossa. Suunniteltuja katkoksia ei usein oteta huomioon prosentteja arvioitaessa. High availability -järjestelmät ovat yleensä saatavilla yli 99% ajasta, ja usein niitä mainostetaan "yhdeksikköjen määrällä"; monet HA-järjestelmät ovat esimerkiksi "viiden yhdeksikön" järjestelmiä, eli saatavilla 99,999% ajasta (korkeintaan 5 minuuttia 16 sekuntia katkosaikaa vuoden aikana). == Järjestelmäsuunnittelu == Korkean saatavuuden järjestelmän suunnittelussa yksi tavoitteista on eliminoida yhden pisteen virheet infrastruktuurissa: yksittäisen pisteen virhe olisi vikaantuva komponentti, joka aiheuttaisi palvelun saatavuuden menettämisen. Ratkaisuna järjestelmä suunnitellaan redundanttiseksi, jossa on kaksi identtistä komponenttia kuten palvelinta, jolloin liikenne voidaan ohjata toiselle toisen vikaantuessa. == Termejä == * downtime, alhaalla oloaika, järjestelmä ei pysty palvelemaan ylläpidon tai vikaantumisen vuoksi * uptime, käytettävyysaika, aikajakso edellisestä käynnistämisestä laskien * failover, redundanttisessa järjestelmässä toiminnan vaihto yhdeltä komponentilta toiselle == Katso myös == * Kuormituksen tasaaminen == Lähteet == Luokka:Tietojärjestelmätiede Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Rolf Rämgård

Rolf Ingemar Rämgård (s. 30. maaliskuuta 1934 Älvdalen, Taalainmaa) on ruotsalainen hiihtäjähttp://www.sports- reference.com/olympics/athletes/ra/rolf-ramgard-1.html ja poliitikko. Rämgårdin suurimmat arvokisasaavutukset tulivat 1960 Squaw Valleyn olympialaisista, missä hän saavutti hopeaa 30 kilometriltä ja pronssia 50 kilometriltä. 15 kilometrillä hän oli kahdeksas. Kaksi vuotta aikaisemmin Lahden MM-kisoissa hän sijoittui 30 kilometrillä sijalle 20 ja 50 kilometrillä yhdenneksitoista, mutta ei mahtunut Ruotsin kultaa voittaneeseen viestijoukkueeseenhttp://www.lahdenmuseot.fi/asiakkaat/lahdenmuseot/www.lahdenmuseot.fi/content_images/maailmanmestaruuskilpailut/tulosluettelo_1958.pdf . Vuoden 1962 Falunin kisoissa Rämgård voitti 30 kilometrin kilpailunhttp://www.skidspelen.se/Downloads/4ec36ed5-c704-4849-9d4c-99fed9004b9d/Pristagare- i-Skidspelen-och-VM-Falun.pdf.aspx. Rämgård toimi Keskustapuolueen valtiopäiväedustajana vuosina 1974–1985. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Ruotsin Keskustapuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vjatšeslav Ar-Sergi

Vjatšeslav Ar-Sergi (udm. Вячеслав Ар-Серги) (s. 5. huhtikuuta 1962 Vylj Kazmas, Udmurtia, Venäjä) on udmurtilainen kirjailija ja Venäjän kirjailijaseuran jäsen. Hän on saanut Udmurtian kansankirjailijan arvonimen (2003). Ar-Sergi on syntynyt nimellä Vjatšeslav Vitaljevitš Sergejev (Вячесла́в Вита́льевич Серге́ев) Udmurtiassa olevassa Vylj Kazmasin (udm. Выль Казмас, ven. Новая Казмаска) kylässä. Hän opiskeli Udmurtian yliopistossa ja sen jälkeen Kirjallisuusinstituutissa Moskovassa. ==Ar-Sergi kirjoittajana== Ar-Sergi on kirjoittanut jo yli 30 kirjaa. Hänen käsikirjoituksestaan on tehty ensimmäinen udmurtinkielinen elokuva Alangasarin varjo (Алангасарлэн вужерез). Hänen kirjojaan on julkaistu Venäjällä, Unkarissa, Ruotsissa, Virossa ja Tšekissä. Hän kirjoittaa itse aina sekä udmurtiksi että venäjäksi. Ar-Sergi kirjoittaa usein myös moskovalaisiin lehtiin. ==Teokset== *1986 - Вечерние голоса *1988 - Лыдъя, лыдъя кикые *1992 - Душепси - ISBN 5-7659-0229-4 *1997 - Таяз ярдурын *1998 - Сквозь очищающий огонь * 2005 - Уй вадьсын - Бубылиос ==Aiheesta muualla== * Ar-Sergi Suomalais-ugrilaisten kirjailijoiden antologiassa * Ar-Sergin runoja venäjäksi * Elämäkerta venäjäksi Luokka:Udmurtialaiset henkilöt Luokka:Venäläiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rickettsia

Riketsiat (Rickettsia) on gramnegatiivisten bakteerien suku, joka kuuluu proteobakteerien pääjaksoon. Riketsiat ovat solunsisäisiä parasiitteja tai endosymbiootteja, jotka ovat riippuvaisia isäntäsolusta kasvaakseen ja lisääntyäkseen. Riketsiat ovat pleiomorfisia bakteereita eli niiden muoto voi vaihdella. Kokkiriketsiat ovat läpimitaltaan 0,1 μm, sauvamuotoisten pituus on 1–4 μm, ja lankamainen riketsia on pituudeltaan 10 μm. Riketsioiden genomit ovat pieniä, useimmiten välillä 1,11–1,52 miljoonaa emäsparia. == Nimi == Riketsiat on nimetty yhdysvaltalaisen pilkkukuumetutkija Howard Taylor Rickettsin (1871–1910) mukaan. == Riketsioiden aiheuttamia sairauksia == Riketsiat aiheuttavat eläimille ja ihmisille monia sairauksia, lähinnä erilaisia pilkkukuumeita. R. conorii aiheuttaa Välimeren alueen pilkkukuumetta (), ja R. rickettsii aiheuttaa Kalliovuorten pilkkukuumetta (). R. akari puolestaan aiheuttaa riketsiarokkoa. Jotkut riketsiat aiheuttavat kasvitauteja. == Alkuperä == Fylogeneettisten tutkimusten perusteella on esitetty, että riketsioilla on yhteinen kehitysbiologinen alkuperä mitokondrion kanssa. Riketsioiden esimuoto on saattanut tunkeutua varhaisen eukaryoottisen solun sisään ja kehittyä nykyiseksi mitokondrio-soluelimeksi. Esimerkiksi R. prowazekii -bakteerin 1,1 miljoonan emäsparin kokoinen genomi muistuttaa mitokondrion genomia monin tavoin: molemmat muun muassa sisältävät samanlaisia geenejä ATP:n muodostusta varten == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finto on suomalainen sanasto- ja ontologiapalvelu: Riketsiat *Laji.fi: Rickettsia *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Rickettsia, taxonomy * Rickettsia (from PATRIC the PathoSystems Resource Integration Center, a NIAID Bioinformatics Resource Center) Luokka:Gramnegatiiviset bakteerit Luokka:Proteobacteria
Simola–Lappeenranta-rata

Simola–Lappeenranta-rata oli Suomen rataverkon rata Lappeenrannassa, Etelä- Karjalassa. Se erkani Riihimäki–Pietari-radasta Simolan rautatieasemalla, joka sijaitsee Luumäen ja Vainikkalan raja-aseman välissä. Se oli vanhin Lappeenrantaan johtanut rautatie. == Historia == Riihimäki–Pietari-rata valmistui vuonna 1870 ja ohitti Lappeenrannan noin 20 kilometriä kaupungin eteläpuolelta. Alusta alkaen suunnitelmissa oli yhdysrata Simolasta Lappeenrantaan, mikä toteutui lopulta vuonna 1885. Rakennustöitä vilkastutti Lappeenrannan toimiminen sotaväen leirikaupunkina ja keisari Aleksanteri III:n vierailu kesällä 1885. Rata ja Lappeenrannan rautatieasema avattiin liikenteelle virallisesti 1. elokuuta 1885, ja keisaripari saapui uudelle asemalle kolme päivää myöhemmin. Lappeenrannan asemalta rata jatkui Saimaan rannalle Rapasaareen, minkä tarkoituksena oli Saimaan vesikuljetusten yhdistäminen rautatiehen. Tämä oli myös yksi radan rakentamisen keskeisistä perusteista. Vuonna 1934 avattiin Lappeenrannan uusi rautatieasema kaupungin eteläpuolelle ja ratayhteys Lappeenrannasta Vuoksenniskalle. Kaupungin länsipuolella sijainnut vanha asema, joka tunnettiin sittemmin myös Keisarinasemana, jäi pääasiassa tavara-asemaksi. Muita liikennepaikkoja Simola–Lappeenranta-radalla olivat Jukka (avattu vuonna 1947), Melkkola (1908), Hytti, Kalkkitehdas (1953) ja Kesämäki (1958). Toinen maailmansota toi muutoksia Lappeenrannan rautatieliikenteeseen, kun ratayhteys Viipuriin katkesi uuteen valtionrajaan. Simolan risteysaseman merkitys pieneni, kun vuonna 1940 Simolan länsipuolelle rakennettu Raipon rautatieasema (alun perin Etusimola) liitettiin uudella raiteella Lappeenrannan rataan, minkä myötä Simolan, Raipon ja Melkkolan välille muodostui kolmioraide. Näin Helsingistä Lappeenrantaan kulkeneiden junien ei enää tarvinnut vaihtaa kulkusuuntaa Simolassa. Myös uusi yhteys jäi vähäliikenteiseksi, kun Luumäeltä Lappeenrantaan vuonna 1962 valmistui oikorata, joka on osa nykyistä Karjalan rataa. Matkustajaliikenne Simolassa ja Raipossa päättyi vuonna 1977. Simolan liikennepaikka lakkautettiin kokonaan vuonna 1996. Rata purettiin pääosin vuonna 2003. == Lähteet == Luokka:Suomen entiset rautatiet Luokka:Lappeenrannan liikenne
Viroidi

Viroidit ovat pieniä, 200–400 nukleotidin (nt) mittaisia, yksijuosteisia RNA- molekyylejä, jotka voivat aiheuttaa kasveille tauteja. Ne ovat pienimpiä tunnettuja taudinaiheuttajia ja voivat häiritä kasvisolujen normaaleja toimintoja. Viroidi on muodostunut paljaasta RNA:sta, joka muodostaa sisäisen emäsparimuodostuksen avulla tiukan laskoksen. Viroidit pystyvät replikoitumaan itsestään, mutta sen vaiheita ei tunneta yksityiskohtaisesti. Replikaatio tapahtuu kuitenkin isäntäsolun tumassa. Viroidit eivät koodaa proteiineja. Viroidit loisivat isäntäsoluissa tuhoisalla tavalla käyttäen hyväkseen viruksen RNA-kopiointimekanismeja. Tosin kuin RNA-viruksessa viroidissa ei ole proteiineja vaan se koostuu pelkästä RNA:sta. Viroideissa on monesti noin 200–400 emästä, kun taas pienimmissä viruksissa emäksiä on noin 2 000\. Pienin tunnettu viroidi on 220 emäksen mittainen scRNA. Virusoidi on viroidia muistuttava RNA-geeni, joka kulkee "loisena" viruksen sisällä. Ihmisen patogeeni hepatiitti D muistuttaa viroideja. ==Luokitus== *Heimo PospiviroidaeNotes on Family: Pospiviroidae DPVweb: An open access internet resource on plant viruses and virus diseases **Suku Pospiviroid **Suku Hostuviroid **Suku Cocadviroid **Suku Apscaviroid **Suku Coleviroid *Heimo Avsunviroidae **Suku Avsunviroid **Suku Pelamoviroid == Katso myös == *Virukset *Prioni == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Viroids:details *ICTV *Subcellular Life Forms Luokka:Virologia
Einar Sundström

Einar Ossian Sundström (14. huhtikuuta 1899 Varkaus – 3. helmikuuta 1974 Helsinki) oli Yleisradion pääjohtajana 1950-luvulla ja 1960-luvun alussa. Einar Sundström tuli ylioppilaaksi vuonna 1918 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1921. Sundström toimi Yleisradion konttoripäällikkönä vuosina 1926−1944, henkilökunnan päällikkönä 1941–1944, talousjohtajana vuosina 1944−1949 ja pääjohtajana Hella Wuolijoen syrjäyttämisen jälkeen vuosina 1949–1964. Kiinnostukseltaan Sundström oli ennen kaikkea talousmies, eikä hän ollut juuri kiinnostunut ohjelmista eikä ohjelmapolitiikasta. Sundström ei tuntenut poliitikkoja eikä hänellä siten ollut kontakteja poliittisiin piireihin. Niinpä hän jättikin Yleisradion ohjelmatoiminnan ohjelmajohtaja Jussi Koskiluoman hoidettavaksi. Sundströmin ja Koskiluoman aikana Yleisradio pyrki tietoisesti välttämään keskustelua aiheuttavia kannanottoja eikä myöskään kevyen musiikin esittämistä radiossa suosittu. On arveltu, että Hella Wuolijoen syrjäyttäjät halusivat hänen seuraajakseen harmittoman pääjohtajan, jollainen Sundströmistä poliittisesti sitoutumattomana tulikin. Monen mielestä Yleisradion johtokunnan todellinen vahva mies oli silloinen pääjohtajan varamies, sosialidemokraatti Onni Toivonen, joka toimi myös Suomen viimeisenä kansanhuoltoministerinä vuosina 1948–1950. Historioitsija Raimo Salokangas on luonnehtinut Yleisradiota Sundströmin pääjohtajakaudella "yhteiskunnan sivulliseksi". Yleisradio lähti myös hyvin hitaasti kehittämään televisiolähetyksiä. Toukokuussa 1955 Sundström totesi, että asiassa tulee ”kiiruhtaa hitaasti” ja ”antaa meitä varakkaampien maiden maksaa ne oppirahat, joita näköradiotoiminta vielä kaikkialla nielee”. Niinpä Yleisradio aloitti omat televisiolähetyskokeilunsa vasta keväällä 1957, ja säännölliset televisiolähetykset alkoivat 1. tammikuuta 1958. Vakaviin talousvaikeuksiin ajautunut Tesvisio yhdistettiin Yleisradioon ja muutettiin TV-ohjelma 2:ksi aivan Sundströmin pääjohtajakauden lopulla. Sundström oli Euroopan yleisradioliiton hallintoneuvoston jäsen vuosina 1954−1964 ja järjestön varapresidentti vuosina 1959−1964. Einar Sundströmin erikoisharrasteena oli shakki. == Lähteet == * Hannu Salmi: Televisio ”pyhäkoulujen kilpailija” vai ”kokoava keskipiste” * Kuka kukin oli 1900−1961, Otava 1961, Helsinki. * Raimo Salokangas: Aikansa oloinen: Yleisradio 1949–1996, s. 13–15. Helsinki: Yleisradio, 1996. ISBN 951-43-0714-3. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ylen elävä arkisto: Einar Sundströmin uudenvuodenpuhe 1.1.1952 Luokka:Ylen pääjohtajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Sarah Adams

Sarah Fuller Flower Adams (22. helmikuuta 1805 – 14. elokuuta 1848) oli brittiläinen runoilija. Adams syntyi Harlowissa, Essexissä englanti­laisen sanomalehden kustantajan Benjamin Flowerin nuorempana tyttärenä. Omana aikanaan Sarah Adams tunnettiin dramaattisten runojen ja balladien kirjoit­tajana. Adams kirjoitti elämänsä aikana useita virsiä. Kun hänen isänsä kuoli, saivat hän ja hänen sisarensa kodin paikallisen unitaariseurakunnan pastorin, William Johnson Foxin luona. Hän julkaisi 1841 laulukirjan Hymns and Anhems, ja siinä oli 13 Adamsin kirjoittamaa virttä. Hän oli unitaari, ja tätä oppia sävyttää se, että he eivät hyväksy kolminaisuusoppia, vaan heidän mukaansa se rikkoo Jumalan ykseyden. Siksi Sarah Adamskaan ei käyttänyt virsissään Jumalasta muuta nimeä kuin ”God”. Tunnetuin Adamsin virsistä on "Nearer, my God, to Thee, nearer to Thee", Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa numerolla 396 "Käyn kohti sinua, oi Herrani". Se on myös monissa muissa suomenkielisissä hengellisten laulujen kirjoissa ja siitä on useita suomennoksia. Lauluun liittyy tarina, jonka littyy koko maailmaa järkyttäneeseen matkustajalaiva RMS Titanicin haaksirikkoon 1912. Onnettomuudesta kertovien uutisten mu­kaan laivan soittokunta soitti tätä virttä ennen laivan up­poamista. Siten laulu tunnetaan myös "Titanic-hymninä". Amerikkalaiset lehtimiehet, joille pelastuneet kertoivat kokemuksiaan, eivät todennäköisesti olleet kysyneet, minkä sävelmän he kuulivat. Heille oli tuttu amerikkalaisen Lowell Masonin (1792–1872) sävellys, jolla virsi Suomessakin tunnetaan. Mutta Titanic oli englantilainen laiva ja sen soittajien enemmistö brittejä. Todennäköistä on, että he olivat valinneet englantilaisen J. B. Dykesin sävelmän, jolla laulua lauletaan Englannissa. Vuonna 1834 Sarah Adams avioitui William Bridges Adamsin kanssa, joka oli kirjailija, keksijä ja veturisuunnittelija. He asuivat Loughtonissa, Essexissä. Sarah Adams kuoli tuberkuloosiin 43-vuotiaana ja hänet haudattiin Harlowissa 21. elokuuta 1848. Laulu Nearer, my God, to Thee suomenkielisissä virsi- ja hengellisten laulujen kirjoissa * Suomen ev. lut. kirkon virsikirja, virsi 396, Käyn kohti sinua Sarah Adamsin virren (1841, suom. Rauhansäveliä 1894, Aune Krohn 1912) pohjalta Niilo Rauhala virsikirjaan 1986 * Hengellinen laulukirja, laulu 483 Käyn kohti sinua * Seurakunta laulaa, laulu 301 Käyn kohti sinua (Niilo Rauhala, 1–3 säk ja Joel Niininen, 4–5 säk.) * Hengellisiä lauluja ja virsiä, laulu 243 Sua kohti, Herrani * Siionin kannel, laulu 459 Sua kohti, Herrani (Suom. Niilo Rauhala ja Siionin Kannel -toimikunta) * Ruotsin kirkon virsikirja, virsi 271 Käyn kohti sinua (Suom. 1894, Aune Krohn 1912, uud. suom. Niilo Rauhala 1999) == Lähteet == Luokka:Brittiläiset runoilijat Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1848 kuolleet Luokka:Englantilaiset virsirunoilijat
Walter Flander

Karl Walter Flander (13. huhtikuuta 1884, Pietarsaari – 29. marraskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja ja urheilutoimittaja. Flander opiskeli insinööriksi Teknillisessä korkeakoulussa ja toimi myös Polyteknikkojen urheiluseuran puheenjohtajana 1906. Hän oli aktiivisesti käynnistämässä seuran jalkapallotoimintaa, joka johti SM-hopeaan 1908 ja mestaruuteen 1909. Flander teki aloitteen Suomen Palloliiton perustamisesta, ja hänet valittiin vain 23-vuotiaana liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi 19. toukokuuta 1907. Hän toimi puheenjohtajana lähes kaksi vuotta. Flander voitti äänestyksen myös 1909, mutta hän kieltäytyi puheenjohtajuudesta sillä hän ei kokenut saaneensa riittävää kannatusta voitettuaan vain yhdellä äänellä. Flander oli myös yksi aloitteentekijöistä Suomen Hiihtoliiton perustamiseksi ja kuului Suomen Olympiakomiteaan. Flander oli Suomen ensimmäisiä urheilutoimittajia. Hän toimi Hufvudstadsbladetin vakinaisena avustajana ja oli mukana Finskt Idrottsblad -urheilulehden julkaisemisessa sen perustamisesta 1904 lähtien. == Lähteet == * * * Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Arne Wessberg

Aarne Yrjö Anders Wessberg (s. 26. helmikuuta 1943 Vaasa) on suomalainen toimittaja. Hän oli Yleisradion toimitusjohtaja 1994–2005 ja Euroopan yleisradiounionin (EBU) puheenjohtaja 2001–2006. Vuodesta 2012 lähtien hän on toiminut Digitan hallituksen puheenjohtajana. Wessberg aloitti uransa 1970-luvulla Yle TV2:n Ajankohtainen kakkonen -ohjelmassa taloustoimittajana. Oltuaan välillä erityisohjelmien tuottajana ja pankkitiedottajana hänet nimitettiin TV1:n johtajaksi 1980. Wessberg ajoi innokkaasti 1986 toimintansa aloittaneen Kolmoskanavan perustamista ja hän johti myös Kolmostelevision hallitusta. Vuonna 1990 Wessberg siirtyi Yle TV2:n johtajaksi. Hän oli pääjohtaja Reino Paasilinnan seuraaja 1994–2005 ja toimi Yleisradion korkeimpana johtajana 50 vuoden tauon jälkeen toimitusjohtajan nimikkeellä. Vuonna 2001 Wessberg valittiin Euroopan yleisradioliiton EBU:n puheenjohtajaksi. Wessbergin kausi EBU:n puheenjohtajana päättyi kolmen kauden jälkeen vuonna 2006. Wessberg oli Nokia Oy:n hallituksen jäsen vuosina 2001–2006. Puoluetaustaltaan Wessberg on sosiaalidemokraatti. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ylen toimitusjohtajat Luokka:Nokian henkilöstö Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Franz Boas

Franz Uri Boas (9. heinäkuuta 1858 Minden, Saksa – 21. joulukuuta 1942 New York, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen, Yhdysvalloissa vaikuttanut antropologi, joka tunnetaan erityisesti Pohjois-Vancouverin ja Brittiläisen Kolumbian kwakiutl-intiaanien parissa tekemästään tutkimuksesta, jonka tuloksena hän kehitti uuden käsityksen kulttuureista. Boas oli myös ensimmäisiä tutkijoita, joka kyseenalaisti käsityksen ihmiskunnan jakaantumisesta rotuihin. Boasia on nimitetty ”yhdysvaltalaisen antropologian isäksi”. Boas suoritti kandidaatin tutkinnon Heidelbergin yliopistossa vuonna 1881 ja samana vuonna myös tohtorin tutkinnon Kielin yliopistossa. Hänet nimitettiin vuonna 1899 professoriksi Columbia Universityyn New Yorkiin. Boasin keskeinen anti antropologialle oli kulttuurirelativismin liittäminen antropologiseen tutkimukseen. Boasin mukaan erot eri ihmisryhmien välillä johtuivat historiallisista, sosiaalisista ja maantieteellisistä olosuhteista, ja kaikilla populaatioilla oli täydellinen ja yhtä kehittynyt kulttuuri. Boasin mukaan olisi tieteellisesti harhaanjohtavaa arvioida toisia kulttuureja länsimaisen ”kehitystason” perusteella. Hänen näkemyksensä kyseenalaistivat aikaisemmat Louis Henry Morganin ja Edward Tylorin teoriat, joiden näkemyksen mukaan kaikki kulttuurit kehittyivät tiettyjen vaiheiden kautta. == Teoksia == * Growth of Children (1896–1904) * The Mind of Primitive Man, 1938 * Primitive Art, 1927 * Anthropology and Modern Life, 938 * Race, Language, and Culture, 1940 * Dakota Grammar, 1941 == Lähteet == Luokka:Saksalaiset antropologit Luokka:Yhdysvaltalaiset antropologit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Uno Westerholm

Karl Uno Alexander Westerholm (3. kesäkuuta 1877 Helsinki – 12. huhtikuuta 1932 Tukholma) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, urheilutoimittaja, uimahyppääjä ja toimitusjohtaja. Westerholm oli 1900-luvun alkupuolella yksi Suomen merkittävimmistä urheilujohtajista. Hän oli yksi Suomen Palloliiton perustajista ja toimi sen puheenjohtajana 1910–1911. Westerholm oli myös perustamassa Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoa, Suomen Uimaliittoa ja Suomen Hiihtoliittoa. Suomen Olympiakomiteassa Westerholm vaikutti 20 vuoden ajan. Vuonna 1912 perustetun Svenska Finlands Idrottsförbundin hallituksessa Westerholm toimi kymmenen vuoden ajan. Hän oli myös HIFK:n perustajajäsen sekä puheenjohtaja vuosina 1899–1914. Urheilu-urallaan Westerholm voitti uimahypyissä kerroshyppyjen Suomen-mestaruuden 1906. Hän edusti tällöin Helsingin Uimaseuraa. Westerholm oli yksi Suomen ensimmäisistä urheilutoimittajista ja hän perusti Finskt Idrottsblad -urheilulehden vuonna 1904. Työuransa aikana Westerholm toimi Elinkorkolaitos Hereditasin sekä Oy Amko Ab:n toimitusjohtajana. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset uimahyppääjät Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
US Festival

US Festival on San Bernandinossa, Yhdysvalloissa järjestetty musiikkifestivaali. Vuonna 1983 toista kertaa järjestetty festivaali oli yksi maailman suurimmista. Festivaaleilla esiintyivät muun muassa Judas Priest Van Halen, Mötley Crue ja Ozzy Osbourne. Saksalainen hard rock -legenda Scorpions rikkoi tapahtumassa kaikki yleisöennätykset keräämällä paikalle 325 000 kuuntelijaa. Myöhemmin tämän ennätyksen on rikkonut vain Scorpions itse Rock In Riossa, jossa yhtye keräsi 350 000 hengen yleisön. Luokka:Musiikkitapahtumat Yhdysvalloissa
Richard Bango

Richard Igbineghu (s. 21. huhtikuuta 1968) eli Richard Bango on nigerialainen nyrkkeilijä. Vuoden 1992 kesäolympialaisissa Bango voitti hopeaa yli 91-kiloisten sarjassahttp://www.databaseolympics.com/players/playerpage.htm?ilkid=IGBINRIC01. Viitattu 16.3.2011. == Ammattilaisena == Bango siirtyi ammattilaisuralle vuonna 1994. Hän sai kohtalaisen nopeasti 19—0 listan, mutta lopetti nyrkkeilyn kolmeksi vuodeksi 1996–1999. 36-vuotiaana Bango joutui ensimmäiseen varsinaiseen koetukseensa kohdatessaan Nikolai Valujevin. Ottelun hän hävisi teknisellä tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Vuonna 2006 Bango hävisi urallaan nousukiidossa olevalle Alexander Povetkinille kahdessa erässä tyrmäyksellä. == Olympiatulokset == http://amateur- boxing.strefa.pl/Championships/OlympicGames1992.html KO = Tyrmäys, TKO = Tekninen tyrmäys, PTS = Pisteillä Tulos Vastustaja Tuomio Erä Päivä Paikka Huomio Voitto Gytis Juskevicius (Liettua) KO 2 4.8.1992 - - Voitto Svilen Rusinov (Bulgaria) PTS (9-7) \- 7.8.1992 - - Häviö Roberto Balado (Kuuba) PTS (2-13) \- 9.8.1992 - - == Lähteet == == Aiheesta muualla == *http://www.boxrec.com/list_bouts.php?human_id=25708&cat;=boxer Luokka:Nigerialaiset nyrkkeilijät Luokka:Nigerialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valkoviirujuurekas

Valkoviirujuurekas (Rhodocollybia butyracea, syn. Collybia butyracea) on kupera tai laakealakkinen valkosäikeinen tumman punaruskea säiejuurekaslaji. Lakki voi myös olla purppuranpunainen. Sienen heltat ovat valkoiset. Jalka on lakin värinen. Malto on valkoista ja maultaan karvasta. Juurekas kasvaa kuusikoissa yleisenä koko Suomessa. == Lähteet == Luokka:Säiejuurekkaat
Rahkakynsikäs

Rahkakynsikäs (Sphagnurus paluster syn. Lyophyllum palustre) on kupera tai laakealakkinen harmaa sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset tai harmahtavat. Jalka on vaalea, harmaa tai jopa rusehtava. Rahkakynsikäs kasvaa soilla rahkasammalen joukossa. Se on yleinen koko Suomessa. == Lähteet == Luokka:Lyophyllaceae