Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Ukrainassa

Ukrainan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt kohtaavat oikeudellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia kotimaassaan, mutta 2010-luvulla on otettu joitakin askelia kohti hyväksyvämpää suhtautumista lain näkökulmasta. == Historia == Tiettävästi ensimmäinen avoimesti homoseksuaali sotilas Ukrainan asevoimissa on Viktor Pylypenko, joka palveli terrorismin vastaisessa yksikössä Donbassin alueella. Itä-Ukrainan kriisin käynnistyttyä vuonna 2014 seksuaalivähemmistöihin kuuluneet ukrainalaiset ovat paenneet yhä enenevissä määrin maan länsiosiin ja raportoineet, että heidän elämänsä on käynyt entistä tukalammaksi Venäjän tukemien kapinallisten noustua valtaan. Donetskin ja Luhanskin separatistijohtajat puolestaan ovat syyttäneet Kiovaa länsimaistumisesta ja seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen hyväksymisestä. Donetskin kapinallisjohtajat ovat myös sanoneet haluavansa hävittää ”homoseksuaalisuuden kulttuurin”. Ensimmäinen pride-marssi Ukrainassa järjestettiin Kiovassa vuonna 2003. Vuonna 2021 Kiovassa järjestettyyn pride- marssiin osallistui arviolta noin 7000 ihmistä. Poliisi on joutunut suojelemaan marssia aikaisempina vuosina äärioikeiston häirinnältä. Petro Porošenkosta tuli vuonna 2015 Ukrainan ensimmäinen presidentti, joka on asettunut julkisesti tukemaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä sanomalla, että Kiovaan tuona vuonna suunniteltu pride-marssi pitäisi järjestää niin kuin on suunniteltu ja että jokaisella Ukrainan kansalaisella on ”perustuslaillinen oikeus” osallistua. Vuonna 2018 Ukrainan ortodoksisen kirkon metropoliitta Epifani I sanoi, että on syytä pyrkiä muuttamaan ukrainalaisten kantaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä kohtaan positiivisempaan suuntaan pikkuhiljaa. Hän ei itse ottanut kantaa siihen, mitä mieltä on asiasta. == Nykyään == Vaikka seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen olot ovatkin jokseenkin parantuneet, tietyt isot ongelmat ovat säilyneet. Näihin kuuluvat muun muassa uskonnollisten yhteisöjen äänekäs vastustaminen, laista löytyvät porsaanreiät ja se, että vähemmistöjä vastaan tehdyt hyökkäykset eivät aina kiinnosta poliisia. Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 ulkona liikkuminen on ollut vaarallista Venäjän pommittaessa siviilejä. Kiovan pride-kulkue päätettiin tästä syystä pitää Puolan pääkaupungissa Varsovassa sen oman pride-kulkueen yhtedessä, minkä lisäksi kulkueessa osoitettiin yleistä tukea Ukrainalle sodan keskellä. Vuonna 2023 julkaistun kyselytutkimuksen mukaan 56 % ukrainalaisista sallisi parisuhteen rekisteröimisen samaa sukupuolta oleville pareille, kun taas 24 % vastusti tätä. Samassa kyselyssä kävi ilmi, että 44 % kansalaisista kannattaa tasa-arvoista avioliittolakia, kun taas 36 % vastusti sitä. === Samaa sukupuolta olevien avioliitto === Ukrainan perustuslain 51. artikla määrittelee avioliiton yhden miehen ja yhden naisen väliseksi vapaaehtoiseksi liitoksi, minkä vuoksi Ukraina ei salli samaa sukupuolta olevien avioliittoa. Ukraina ei myöskään tunnusta missään muussakaan muodossa samaa sukupuolta olevien parien parisuhdetta. Vuonna 2018 arvioitiin, että maassa oli noin 5000 henkilöä, jotka ovat virallistaneet parisuhteensa jollain tavalla samaa sukupuolta olevan puolisoon kanssa. Suurimmassa osassa näistä pariskunnista toinen osapuoli on ulkomaalainen. === Sukupuolen korjaus === Sukupuolenkorjaus on laillista Ukrainassa, ja prosessia on nopeutettu vuonna 2016, jolloin poistettiin vaatimus psykologin lausunnosta ja kuukauden mittaisesta kirjautumisesta mielenterveysosastolle ennen kuin korjausprosessi voitiin aloittaa. Sukupuoltaan korjaavalta ei vaadita sterilisaatiota. Vuodesta 2021 lähtien kaikki vähintään 16-vuotiaat Ukrainan kansalaiset ovat voineet myös vaihtaa nimensä, tai sen osia (kuten isännimen), itsenäisesti. == Virstanpylväitä == Tapahtuma Laillisuus (vuosi) Lähde Homoseksuaalisuus kyllä Mahdollisuus asepalvelukseen kyllä Samaa sukupuolta olevien avioliitto ei (perustuslaki kieltää) Avoimesti homoseksuaalien verenluovutus kyllä == Lähteet == *