EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
RMB

RMB on Rolf Maier-Boden (s. 6. maaliskuuta 1974 Berliini) ja Farid Gharadjedaghin (s. 26. toukokuuta 1974 Teheran) muodostama saksalainen elektronista musiikkia soittava yhtye. Yhtyeen varhainen materiaali on enemmän tekno ja rave -henkistä, mutta kehittyi 90-luvun loppua kohden enemmän trancetyyliin ottaen vaikutteita myös monista muista tyylilajeista. http://www.findance.com/haastattelut/195/rmb ==Historia== Rolf Maier-Bodella sekä Farid Gharadjedaghilla oli pieniä musiikkiprojekteja opiskeluidensa ohella 90-luvun alussa. Kaksikko lyöttäytyi lopulta yhteen vuonna 1993 pienellä Adam&Eve; levymerkillä josta he siirtyivät pian Low Spirit Recordsille.http://www.jalam.org/musisusi/musiikki/armb.htm Vuonna 1994 julkaistiin single Redemption ja vuonna 1995 Passport To Heaven sekä Experience singlet. Singlet ja 1995 julkaistu albumi This World Is Yours menestyivät hyvin Saksassa. Vuonna 1996 julkaistiin single Spring, jota myytiin Saksassa muutamassa kuukaudessa yli 250 000 kappaletta.http://www.danceartistinfo.com/rmb.htm Spring nousi myös Suomen viralliselle single-listalle.http://www.ifpi.fi/tilastot/virallinen- lista/artistit/rmb/spring Vuonna 1997 ilmestynyt Break The Silence -single nousi puolestaan kahdeksaksi viikoksi Suomen virallisen single-listan top-20:een.http://www.ifpi.fi/tilastot/virallinen- lista/artistit/rmb/break+the+silence Vuonna 1998 ilmestyi RMB:n kolmas albumi Widescreen, joka kävi myös Suomen albumi-listojen top20:ssä. Kolme vuotta myöhemmin ilmestyi RMB:n neljäs albumi Mission Horizon, josta tehtiin 2002 kahden levyn uusintatuotanto. RMB otti musiikissaan ja musiikkivideoissaan vahvasti kantaa ympäristöongelmiin. Molemmat artistit osallistuivat myös erilaisiin ympäristönsuojeluhankkeisiin sekä ympäristöjärjestö Greenpeacen protesteihin. Molemmat osallistuivat mm. protesteihin Mururoa Atollilla, joka toimi Ranskan ydinkoealueena. RMB julkaisi myös kappaleen "Our Trip to Mururoa" joka oli omistettu Mururoan atollin prostestille. Rolf Maier-Bode jatkaa tätä nykyä soolouralla ja häneltä on ilmestynyt albumi "Thirteen Stories" vuonna 2009.http://www.rolfmaierbode.com/ == Diskografiahttp://www.discogs.com/artist/RMB#p=1&t;=Releases_All == === Albumit === * * * * * * * ===Singlet=== *Trax 1 (1993) *Trax 2 (1993) *Heaven & Hell EP (1993) *Love EP (1994) *Redemption (1994) *Redemption (Remixes) (1994) *Experience (1995) *Experience (Remixes) (1995) *Love Is An Ocean (1995) *Love Is An Ocean (Remixes) (1995) *Passport to Heaven (1995) *Passport to Heaven (Remixes) (1995) *Spring (1996) *Spring (Mixes) (1996) *Reality (1996) *Reality (Mixes) (1996) *Break the Silence/Everything (1997) *Shadows (1998) *Everything EP (1998) *To France (1998) *Deep Down Below (2000) *Horizon (2001) *Selected Works (2001) *Redemption 2.0 (2002) *Spring 2003 (2003) *Touch the Sky/Feel the Flame (2003) *Gangster/Killer (2004) *April/Beauty of Simplicity (2004) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *RMB - Music Label "Various" *RMB Discogsin sivuilla *Danceartistinfo Discography *Thirteen Nights *RMB:n haastattelu Finlancen sivuilla Luokka:Saksalaiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:Saksalaiset tekno-yhtyeet
Solmu (täsmennyssivu)

Solmu on solminnan lopputulos. Solmu voi tarkoittaa myös seuraavia asioita: *solmu, matematiikassa *solmu, verkon osa verkkoteoriassa *solmu, verkon osa tietojenkäsittelytieteessä *solmu, virtapiirin osa sähkötekniikassa *solmu, nopeusyksikkö merenkulussa ja ilmailussa *solmu, piste, jossa planeetan tai kuun rata leikkaa ekliptikan tason *solmu, kasvitieteessä tietyntyyppinen nivel *Solmu, suomenkielinen miehen etunimi *Solmu, lukiolaisille tarkoitettu matematiikan lehti *Solmu, pakinoitsija Eino Auerin nimimerkki. *Solmut, Siru Airistolan esikoisalbumi
Pleissaus

Pleissaus (myös spleissaus tai pujonta) on köyden tai vaijerin säikeiden punomista itsensä tai muiden köysien kanssa siten, että muodostuu kestävä ja pitävä pujos, joka paksuntaa köyttä vain vähän. Pleissauksen ero solmuun on, että pujos ei ole helposti avattavissa, mutta köysi kulkee rissojen yms. läpi paremmin kuin solmittu liitos ja pleissaus heikentää köyttä merkittävästi vähemmän kuin solmiminen.Clifford W. Ashley: The Ashley Book of Knots: Doubleday, New York. 1960 Merimiesperinteessä purjelaivojen aikana kaikki kiinteät liitokset tehtiin pleissaamalla ja solmuja käytettiin vain köysien väliaikaiseen kiinnittämiseen. == Tyypit == Yleisimpiä pleissaustyyppejä ovat köyden jatkaminen (tai köyden päiden punominen yhteen), silmukkapleissi (luonnollisen silmukan teko köyden päähän) ja kruunupleissi (köyden avoimen pään päättely luonnollisesti). == Pleissauksen teko == Kierretyssä, yleensä kolmisäikeisessä, köydessä avataan köyden säikeitä päästä n. 6 kierrosta ja pujotaan säikeet toisen köyden säikeiden väliin. Vaijeri pleissataan vastaavalla tavalla. Mikäli köydessä tai vaijerissa on ydin, menetelmä on monimutkaisempi. Köyttä pleissattaessa säikeitä voidaan ohentaa 3-4 pujotuksen jälkeen, jolloin tulos on kauniimpi ja päättyy sulavasti. Punottujen ytimettömien köysien pleissaminen on helppoa, köysi voidaan vain työntää riittävän pitkältä matkalta (10-20 kertaa köyden paksuus) köyden muodostaman putken sisälle ja varmistaa liitos ompelemalla. Punottujen ytimellisten köysien pleissaus riippuu köyden rakenteesta. Jos myös ydin on ontto, putkirakenteinen, kerrokset voidaan pujottaa toistensa sisään ja saada kestävä liitos. Eräillä valmistajilla on tarjoilla suuria muovineuloja heidän köysiensä liittämiseksi. Joidenkin köysien kohdalla tarvitaan erityisiä tekniikkoja. == Työkalut == Yleisin työkalu on kourumalspiikki (suom. myös pujotuspuikko, eng. marlinspike tai fid), jolla avataan köyden säikeitä ja pujotetaan säikeet säikeiden lomaan. Vaijerien pleissaukseen tarvitaan umpinaista teräksistä malspiikkia. Lisäksi voidaan tarvita purjeneuloja ja lankaa työn päättelyyn rihmaamalla sekä ruuvipenkkiä tai lukkopihtejä vaijerin käsittelyyn.Barbara Merry: The Splicing Handbook, International Marine, 2000 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Splicing Guides (kuvaoppaita) * Kuvasarja 3-säikeisen pleissauksesta * Animoitu kuvasarja 3-säikeisen pleissauksesta Luokka:Solmut
Liechtensteinin lippu

Liechtensteinin lippu on Liechtensteinin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Siinä on ruhtinaskunnan kansalliset värit punainen ja sininen samankokoisina vaakasuuntaisina raitoina, sininen ylhäällä. Sinisen raidan vasemmassa reunassa on kultainen ruhtinaan kruunu. Sininen väri kuvaa kirkasta taivasta ja punainen kotilieden hiillosta. Kultainen kruunu kuvaa ruhtinassuvun ja kansan yhteyttä. Lipun mittasuhteet ovat 3:5. Kruunu lisättiin vuonna 1937 sen jälkeen, kun Liechtensteinin lippu oli vuonna 1936 Berliinin olympialaisissa sekoittunut identtiseen Haitin lippuun. Kruunun ulkomuotoa muutettiin hiukan vuonna 1982. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Valtioiden liput lippu
Liechtensteinin vaakuna

Liechtensteinin vaakuna on Liechtensteinin tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se on samalla myös ruhtinashuoneen tunnus. Sitä käytetään paitsi virallisissa yhteyksissä, myös postimerkeissä ja muussa sellaisessa. Oikeus vaakunan käyttöön on ainoastaan ruhtinashuoneen jäsenillä ja valtion virkamiehillä. Hallitus voi myös antaa yksityisille henkilöille ja yrityksille oikeuden käyttää vaakunaa, jos se hyödyttää myös valtiota. Heraldinen selitys: *Sydänkilvessä on ruhtinasperheen kultaan ja punaiseen katkoinen vaakuna. *Kentässä 1 on Sleesian vaakuna, jossa on kultaisessa kilvessä musta kruunattu kotka, päällikkeenä kultainen sidekruunu (Kleenstengel). *Kentässä 2 on Saksin (Kuenringen) vaakuna, joka on kahdeksasti kultaan ja mustaan katkoinen, päällikkeenä vihreä kruununvanne (Kränzlein). *Kentässä 3 on Troppaun herttuakunnan vaakuna, joka on halkoinen punaiseen ja hopeaan. *Kentässä 4 on Itä-Friisinmaan eli Rietbergin vaakuna, jossa on kultaisessa kilvessä musta harpyija (neitsytkotka), jolla on hopeinen pää. *Alimpana tyviössä on Jägerndorfin herttuakunnan tunnus, sinisessä kilvessä kultainen metsästystorvi. *Kilven yläpuolella on ruhtinaallinen kruunu *Kilven taustalla on ruhtinaallinen kruunausviitta. Luokka:Valtioiden vaakunat vaakuna
Mont Pelée

Mont Pelée (, ) on aktiivinen tulivuori Martiniquen (Ranskan merentakainen departementti Länsi-Intiassa) saaren pohjoiskärjessä Karibianmerellä. Sammuneeksi luultu Mont Pelée purkautui 8. toukokuuta 1902 (katso Mont Peléen tulivuorenpurkaus 1902) tuhoten noin kuusi kilometriä vuorenhuipusta etelään sijainneen Saint-Pierren kaupungin. Saint Pierre oli tuolloin saaren pääkaupunki, asukasluvultaan noin 25 000, jota kasvattivat 25. huhtikuuta alkaneiden pienempien tulivuorenpurkauksien mutavyöryjä ja pieniä räjähdyksiä paenneet pakolaiset. 8. toukokuuta noin 30 000 ihmistä sai tulivuorenpurkauksessa surmansa muutaman minuutin sisällä purkauksen alkamisesta. Ainoastaan kaksi pelastui: kaupunginvankilan maanalaisessa kuolemansellissä ollut kuolemaantuomittu vanki (armahdettiin myöhemmin), sekä kaupungin laidalla asunut mies. Kuolleiden joukossa oli useita kaupungin satamaan ankkuroituneiden laivojen matkustajia ja miehistön jäseniä. 26\. huhtikuuta kadonneen Roraima-laivan uskotaan uponneen jonkin pääpurkausta edeltäneen purkauksen tuhkapilven uhrina. Mont Pelée jatkoi hävitystyötään pitkälle vuoteen 1903 asti. 30. elokuuta 1902 laavavirta iski Morne Rougen kylään, jolloin ainakin 1 000 ihmistä sai surmansa. Viimeksi tulivuori on purkautunut vuosina 1929–1932. Mont Pelée on nykyään tulivuorentutkijoiden ja geofyysikkojen jatkuvan tarkkailun kohteena. Image:Pelee 1902 1.jpg|Mt. Pelée 26. huhtikuuta 1902. Image:Pelee 1902 2.jpg|Mt. Pelée purkauksen tuhkapilvi. Image:Pelee 1902 3.jpg|St. Pierre Image:Pelee 1902 4.jpg|Tuhkapilvi Mt. Peléen yllä 30. elokuuta 1902. Image:Pelee 1902 5.jpg|St. Pierren eteläosaa. Image:Mount Pelée 1902 - Morne Rouge.jpg|Morne Rougen pääkatu 30. elokuuta 1902. Image:Pelee 1902 6.jpg|Mt. Peléen laavapylväs. Image:Pelee 1902 8.jpg|Mt. Pelée laavapylvään sorruttua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mont Peléen purkaus vuonna 1902 Luokka:Pohjois-Amerikan tulivuoret Luokka:Martinique Luokka:Kerrostulivuoret Luokka:Pohjois-Amerikan vuoret
Rytmi

Rytmi musiikin käsitteenä tarkoittaa äänen järjestelmällistä jakamista erilaisiin keskenään suhteellisiin aikakestoihin. Absoluuttista aikakestoa tarkoittaa käsite tempo. J. Combarieun mukaan ”rytmi syntyy siitä, että sävelteoksen esittämiseen tarvittava aika järjestelmällisesti jakaantuu korvalle tajuttavalla lailla”. Ilmari Krohn kuvailee, että ”säveltaiteessa rytmi tarkoittaa sävelteosten osien, – niin laajempien kuin pienempienkin – suhtautumista siihen kokonaisuuteen, johon ne lähinnä kuuluvat”. Ilmari Krohnin käyttämät rytmiyksiköt: # Iskuala (isku) # Iskupari # Säe # Säepari # Lauseke # Taite, säkeistö # Sikermä # Jakso # Yksiö # Kehiö # Täysiö # Täysiösarja Iskun puolestaan voidaan katsoa jakautuvan seuraavanlaisesti: # täyspitkä (1) (taaaa) # spondee (1/2 + 1/2) (taa taa) # daktyyli (1/2 + 1/4 + 1/4) (taa ti ti) # vastadaktyyli (1/4 + 1/4 + 1/2) (ti ti taa) # (1/2. 1/4) (ta-aa ti) # (1/4 1/2.) (ti ta-aa) # synkooppi (1/4 + 1/2 + 1/4) (ti taa ti) # trioli (1/3 + 1/3 + 1/3) (ti ti ti) # nelisävel (1/4 + 1/4 + 1/4 + 1/4) (ti ti ti ti) == Kirjallisuutta == * Krohn, Ilmari: Musiikin teorian oppijakso, osa I: Rytmioppi. WSOY 1958. == Aiheesta muualla == * Luokka:Musiikin teoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oben am jungen Rhein

Oben am jungen Rhein on Liechtensteinin kansallislaulu. Sen sanat on kirjoittanut vanhan perinteisen runon pohjalta saksalainen pappi Jakob Jauch. Melodiana on käytössä myös Ison-Britannian kansallislaulun God Save the Kingin melodiana. Sanoitus sisälsi alun perin viisi säkeistöä, mutta Liechtensteinin parlamentin päätöksellä laulun sanoja muokattiin ja lyhennettiin vuonna 1963. Laulun ”saksalaisesta Reinistä” tuli ”nuori Rein” ja ”saksalaisesta isänmaasta” ”kallis isänmaa”. Vanhastaan on ollut tapana, että viimeisen säkeistön sanojen ”Hoch leb' der Fürst vom Land” kohdalla oikea käsi kohotetaan tervehdykseksi ruhtinaalle. Koska tämä ele muistuttaa monien mielestä liikaa Hitler-tervehdystä, noudatetaan tapaa nykyään enää harvoin. Oben am jungen Rhein 1\. Oben am jungen Rhein lehnet sich Liechtenstein an Alpen höh'n. Dies liebe Heimatland, das teure Vaterland hat Gottes weise Hand für uns erseh'n. Dies liebe Heimatland, das teure Vaterland hat Gottes weise Hand für uns erseh'n. 2\. Hoch lebe Liechtenstein blühend am jungen Rhein glücklich und treu. Hoch leb der Fürst vom Land hoch unser Vaterland durch Bruderliebe Band vereint und frei. Hoch leb der Fürst vom Land hoch unser Vaterland durch Bruderliebe Band vereint und frei. \---- Epävirallinen suomennos: Ylhäällä nuorella Reinillä 1\. Ylhäällä nuorella Reinillä nojaa Liechtenstein korkeisiin Alppeihin. Tämän rakkaan kotimaan, kalliin isänmaan on Jumalan viisas käsi meille valinnut. Tämän rakkaan kotimaan, kalliin isänmaan on Jumalan viisas käsi meille valinnut. 2\. Korkealla elää Liechtenstein kukoistavana nuorella Reinillä onnellisena ja vilpittömänä. Kauan eläköön maan ruhtinas, kauan eläköön isänmaamme, läpi veljesrakkauden yhtenäisenä ja vapaana. Kauan eläköön maan ruhtinas, kauan eläköön isänmaamme, läpi veljesrakkauden yhtenäisenä ja vapaana. Vuoteen 1963 laulu kuului seuraavasti :Oben am deutschen Rhein :Lehnet sich Liechtenstein :An Alpenhöh'n. :Dies liebe Heimatland :Im deutschen Vaterland :Hat Gottes weise Hand :Für uns erseh'n. :Wo einst St. Lucien :Frieden nach Rhätien :Hineingebracht. :Dort an dem Grenzenstein :Und längs dem jungen Rhein :Steht furchtlos Liechtenstein :Auf Deutschlands Wacht. :Lieblich zur Sommerzeit :Auf hoher Alpen Weid :Schwebt Himmelsruh'. :Wo frei die Gemse springt, :Kühn sich der Adler schwingt, :Der Senn das Ave singt :Der Heimat zu. :Von grünen Felsenhöh'n :Freundlich ist es zu seh'n :Mit einem Blick: :Wie des Rheins Silberband :Säumt das schöne Land :Ein kleines Vaterland :Vom stillen Glück. :Hoch lebe Liechtenstein, :Blühend am deutschen Rhein, :Glücklich und treu. :Hoch leb' der Fürst vom Land, :Hoch unser Vaterland, :Durch Bruderliebe Band :Vereint und frei. == Lähteet == Luokka:Kansallislaulut Luokka:Liechtensteinin kansallissymbolit Luokka:Liechtensteinin musiikki
Luettelo Liechtensteinin ruhtinaista

Tämä on luettelo Liechtensteinin ruhtinaista. ==Liechtenstein-suvun ruhtinaat== Järjestys Monarkki Vallassa 1 align="center" 2 align="center" 3 align="center" 4 align="center" 5 align="center" 6 align="center" 7 align="center" 4 align="center" 8 Frans Joosef I 10. helmikuuta 1772 – 18. elokuuta 1781 9 Alois I 18. elokuuta 1781 – 24. maaliskuuta 1805 10 align="center" 11 align="center" 12 align="center" 13 Frans 11. helmikuuta 1929 – 25. heinäkuuta 1938 14 align="center" 15 align="center" ==Kruununprinssit== *Alois, ruhtinas Hans Adam II:n poika (s. 1968) *Josef Wenzel, kruununprinssi Aloisin poika (s. 1995) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ruhtinashuoneen viralliset kotisivut * Luettelo Liechtensteinin ruhtinaat
Luettelo Liechtensteinin pääministereistä

Tämä on luettelo Liechtensteinin pääministereistä () 1921 lähtien. Nykyisenä pääministerinä toimii Daniel Risch, joka vannoi virkavalansa 25. maaliskuuta 2021. Vuonna 2015 pääministerin palkka oli 254 000 frangia vuodessa. == Luettelo pääministereistä == Nro Kuva Pääministeri (syntynyt-kuollut) Virassa Puolue Monarkki 1\. Josef Ospelt (1881–1961) 1921–1922 Edistyksellinen kansanpuolue Juhana II (vt.) Alfons Feger toukokuu 1922 Sitoutumaton (vt.) Felix Gubelmann kesäkuu 1922 Sitoutumaton 2\. Gustav Schädler (1883–1961) 15\. kesäkuuta 1928 Kristillissosiaalinen kansanpuolue (vt.) prinssi Alfred von und zu Liechtenstein 1928 Sitoutumaton 3\. Josef Hoop (1895–1959) 1928–1945 Edistyksellinen kansanpuolue Frans I 4\. Alexander Frick (1910–1991) 1945–1962 Edistyksellinen kansanpuolue Frans Joosef II 5\. Gerard Batliner (1928–2009) 1962–1970 Edistyksellinen kansanpuolue 6\. Alfred Hilbe (1928–2011) 1970–1974 Isänmaallinen liitto 7\. Walter Kieber (1931–) 1974–1978 Edistyksellinen kansanpuolue 8\. Hans Brunhart (1945–) 1978–1993 Isänmaallinen liitto 9\. Markus Büchel (1959–2013) 1993 Edistyksellinen kansanpuolue Hans Adam II 10\. Mario Frick (1965–) 1993–2001 Isänmaallinen liitto 11\. Otmar Hasler (1953–) 2001–2009 Edistyksellinen kansanpuolue 12\. Klaus Tschütscher (1967–) 2009–2013 Isänmaallinen liitto 13\. Adrian Hasler (1964–) 2013–2021 Edistyksellinen kansanpuolue 14\. Daniel Risch (1978–) 2021– Isänmaallinen liitto Lähde: ==Lähteet== * * Liechtenstein
Hans Adam II

Hans Adam II (koko nimi Johannes Adam Ferdinand Alois Josef Maria Marco d’Aviano Pius Fürst von und zu Liechtenstein, s. 14. helmikuuta 1945 Zürich, Sveitsi) on Liechtensteinin ruhtinas. Hän on ruhtinas Frans Joosef II:n ja ruhtinatar Ginan vanhin poika. Nimen Hans Adam hän sai toimiakseen yhteytenä menneisyyden ja tulevaisuuden välillä. Ruhtinas Hans Adam I, joka hallitsi 1699–1712, oli ruhtinaskunnan perustaja. == Elämäkerta == Hans Adam kasvoi sisarustensa kanssa Vaduzin linnassa. Hän kävi kansakoulunsa Vaduzissa, jossa hän toimi myös partiolaisena. Isänsä tavoin prinssi Hans Adam meni Schottengymnasiumin kouluun Wieniin 1956. Vuonna 1960 hän siirtyi opiskelemaan Zuoziin, missä hän valmistui sekä sveitsiläisestä että saksalaisesta lukiosta ylioppilaaksi. Myöhemmin Hans Adam toimi harjoittelijana pankissa Lontoossa. Äidinkielensä saksan lisäksi hän puhuu englantia, ranskaa ja italiaa. Syksyllä 1965 Hans Adam aloitti taloustieteen opintonsa St. Gallenin yliopistossa Sveitsissä. Hän valmistui taloustieteen lisensiaatiksi 1969. === Perhe === Vuonna 1967 prinssi Hans Adam meni naimisiin serkkunsa, kreivitär Marie Kinsky von Wchinitz und Tettaun (1940–2021) kanssa. Parilla on neljä lasta: *Kruununprinssi Alois (s. 11. kesäkuuta 1968) *Prinssi Maximilian (s. 16. toukokuuta 1969) *Prinssi Constantin (15. maaliskuuta 1972 – 5. joulukuuta 2023) *Prinsessa Tatjana (s. 10. huhtikuuta 1973) Vuonna 1984, 45 hallitusvuoden jälkeen, Hans Adamin isä, ruhtinas Frans Joosef II nimitti hänet pysyväksi edustajakseen hoitamaan mm. ruhtinaskunnan ulkopolitiikkaa. 13. marraskuuta 1989 ruhtinas Frans Joosef II kuoli, ja Hans Adam tuli ruhtinaaksi ottaen käyttöönsä järjestysluvun II. Ruhtinas Hans Adam II:n hallituskaudella Liechtenstein on liittynyt Yhdistyneisiin kansakuntiin 1990 ja Euroopan talousalueeseen 1995. Elokuussa 2004 Hans Adam II siirsi vastuun päivittäisten päätösten tekemisestä pojalleen kruununprinssi Aloisille valmistautuen näin vallan siirtymiseen uudelle sukupolvelle. Hans Adam II on kuitenkin edelleen muodollinen valtionpäämies. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Hans Adam II Hans Adam II Luokka:Elävät henkilöt
Ruoansulatuskanava

Ruoansulatuskanava irrottaa energiaa ja ravintoaineita ravinnosta monisoluisilla eläimillä. Nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon. Märehtijöillä ruoansulatuskanavaan kuuluvat etumahat sijaitsevat ennen varsinaista mahalaukkua. ==Ruoansulatuskanavan toiminta== Eri ruoansulatuskanavan osat erittävät monia entsyymejä, joista jokainen pilkkoo tiettyä ruoka-ainetta. Hiilihydraattien pilkkoutuminen alkaa jo suussa syljen amylaasientsyymin vaikutuksesta. Amylaasi ei ehdi kuitenkaan vaikuttaa kuin hetken ennen nielaisemista, joten sen merkitys on lähes olematon. Ruoansulaminen jatkuu mahalaukussa, jossa mahanesteeseen erittyy pepsiiniä, joka aloittaa proteiinien pilkkomisen. Mahalaukusta ruoka siirtyy mahanportin kautta ohutsuoleen, jossa loputkin ruoka-aineet pilkkoutuvat sappinesteen, suolinesteen sekä haimanesteen entsyymien ja suolistobakteerien avulla. Tämän jälkeen ruoka siirtyy paksusuoleen, jossa siitä lähinnä poistuu nestettä imusuonistoon. Lopuksi ruoka tulee peräsuoleen, josta se ulostetaan refleksin avulla peräaukon kautta. Jäljelle jääneestä massasta on poistettu kaikki mahdollinen keholle vielä hyödyllinen. Näin ei kuitenkaan aina käy, mistä on seurauksena ripuli, jolle voi olla monia syitä. Myös jotkin suolen toiminnan häiriöitä aiheuttavat sairaudet, kuten esimerkiksi keliakia, voivat aiheuttaa ripulin. ==Ruoansulatuskanavan seinämän rakenne== Ruoansulatuskanavan sisin osa on limakalvo, jossa oleva limakalvon lihaskerros mahdollistaa limakalvon poimujen liikkeet. Limakalvo on useimmiten yhdenkertaista lieriöepiteeliä, mutta kerrostunutta levyepiteeliä esiintyy kuitenkin ruoansulatuskanavan alku- ja loppuosassa eli suusta ruokatorven loppuun ja peräsuolenkanavassa. Limakalvon alla on limakalvonalaiskerros, jota puolestaan ympäröi paksuhko lihaskerros, jossa sisempänä on rengasmainen ja uloimpana pitkittäinen sileälihaskerros. Uloimpana on herakalvo eli seroosa, joka liittää ruoansulatuskanavan vatsaontelossa sijaitsevia osia vatsakalvoon. Poikkijuovaista lihasta on vain kanavan alkuosassa ja loppuosassa eli suusta ruokatorven puoleenväliin saakka ja peräsuolen uloimmassa sulkijalihaksessa. Ruonsulatuskanavassa on kaksi autonomisen hermoston hermopunosta, joista toinen sijaitsee limakalvossa ja toinen rengasmaisen ja pitkittäisen lihaskerroksen välillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruoansulatuselimistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Olio

Olio tarkoittaa seuraavia asioita: * olio, jokin, jolla on ominaisuuksia ja relaatioita, filosofinen käsite * olio on olio-ohjelmoinnissa tietorakenne, jossa on ominaisuuksia ja toimintoja, olio-ohjelmoinnin peruskäsite * olio, jokin, joka on olemassa.
Tietokannan hallintajärjestelmä

Tietokantajärjestelmä (DBMS, ) on ohjelmisto, jolla voi käsitellä, hallita, hakea ja tallentaa tietokantaan säilöttyä tietoa. Tietokannan tietomalli voi käyttää esimerkiksi relaatiomallia, oliomallia, hierarkista mallia tai verkkomallia, ja sisältää elektronista dataa loogisesti jäsenneltynä. Tietokantajärjestelmistä käytetään lyhenteitä kuten RDBMS ja OODBMS tai ORDBMS. Sulautettu tietokanta on teknologia, jossa tietokannan hallintajärjestelmä rakennetaan sovellusohjelmaan eikä erillisenä työkaluna: tämä myös piilottaa tietokannan loppukäyttäjältä. Muistitietokanta on pääasiassa tietokoneen muistia tallennukseen käyttävä tietokanta, jota käytetään kun vasteaika on kriittinen. == Historia == Varhainen tietokannan hallintajärjestelmä oli Charles Bachmanin Integrated Data Store (IDS), joka hallitsi kiintolevylle tallennettuja tietoja ja sovellukset lähettivät pyyntöjä IDS:lle. IDS sisälsi joukon komentoja tietojen hallintaan. Tämä helpotti ohjelmoijien työtä koska heidän ei tarvinnut suoraan käsitellä tietojen tallennusta ja tiedostorakennetta voitiin muuttaa ilman että kaikki tietoja käyttävät sovellukset tarvitsi kirjoittaa uudelleen. == Etuja == * Toiston kontrollointi * Käyttöoikeuksien jakaminen * Erilaisten käyttöliittymien mahdollistaminen * Tietokannan eheyssääntöjen valvominen (katso ACID) * Tietokannassa olevien tietojen suhteiden esittäminen === Hierarkisen mallin tietokantajärjestelmiä === * Information Management System === Verkkomallin tietokantajärjestelmiä === * Integrated Data Store === Relaatiotietokantajärjestelmiä === *DB2 *MySQL *Oracle *PostgreSQL *Microsoft SQL Server *Sybase SQL Server *System R === Oliotietokantajärjestelmiä === *Db4o == Katso myös == *Kolmitasoarkkitehtuuri * ACID * NoSQL == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Kolmitasoarkkitehtuuri

Kolmitasoarkkitehtuuria käytetään tietojärjestelmäarkkitehtuurissa ja siinä käytetään kolmea eri tasoa. == Tasot == === Sisäinen taso === Tällä tasolla kuvataan tietokannan fyysistä tallennusrakennetta ja saantipolkuja. Sisäinen kaava === Käsitetaso === Kuvaillaan tietokannan rakenne käyttäjälle, lukuun ottamatta fyysistä tallennusrakennetta. Käsitekaava === Ulkoinen taso === Tällä tasolla määritellään näkymiä tietokantaan. Tämä tarkoittaa, että kullekin käyttäjäryhmälle on määritelty oma näkymä tietokantaan. Ulkoiset kaavat, näkymät == Tasojen väliset kuvaukset == Tasojen välillä käytetään kuvauksia, jotta tehdyt tietokantakyselyt ja niihin saadut tulokset voidaan välittää tasolta toiselle kullekin tasolle ominaiseen esitysmuotoon. == Tietoriippumattomuus == Kolmitasoarkkitehtuuri tukee tietoriippumattomuutta. Tämä tarkoittaa, että tietokannan kaavan (tietokannan kuvauksen) muutos alemmalla tasolla ei aiheuta muutoksia ylemmälle tasolla. Ainoastaan tasojen välinen kuvaus muuttuu. === Looginen tietoriippumattomuus === Mahdollistaa lisäysten teon käsitekaavaan, ilman tarvetta muuttaa ulkoista kaavaa tai sovelluksia. === Fyysinen tietoriippumattomuus === Mahdollistaa sisäisen kaavan muokkaamisen, ilman, että täytyy muuttaa ulkoista kaavaa tai käsitekaavaa. Luokka:Tietojärjestelmät
TDMA

TDMA () eli aikajakokanavointi on muun muassa GSM-verkoissa käytetty radiotien kanavanvaraustekniikka. Se perustuu eri signaalien viipalointiin eli aikajakoon, jossa jokainen lähetys jaetaan palasiin (kehys) ja palaset lähetetään tietyin väliajoin. Sitä käyttämällä voidaan siirtää ääntä ja dataa (mahdollistaa muun muassa multimediaviestien lähetyksen). Siirtokapasiteetin lisääminen on suhteellisen helppoa ja taloudellista. TDMA:n huonona puolena on se, että jos kaikki aikavälit ovat käytössä, yhteyttä ei voida muodostaa. Solua vaihdettaessa yhteys voi myös katketa, jos uuden solun kaikki aikajaksot on varattu. TDMA on herkkä monitie-etenemisen häiriöille. Ratkaisuna tähän on kehitetty järjestelmän aikarajoitus. TDMA jaetaan kahteen osaan, synkroninen ja asynkroninen TDMA. ==Synkroninen TDMA== Synkronisessa TDMA:ssa siirtotietä käytetään koko ajan. Silloin ei ohjausinformaatiota eikä vuonohjausta tarvita (linkkiprotokolla). Kahden pään välinen kehystahdistus kuitenkin tarvitaan. Kehystahdistuksessa lisätään jokaiseen kehykseen bitti siten, että perättäisten kehysten biteistä muodostuu bittikuvio (esimerkiksi 10101010). Lähteet voivat varata itselleen useampia aikaviipaleita kehyksestä ja sitä kautta nopeuttaa kommunikointiaan. Eri nopeuksilla toimivia lähteitä voidaan yhdistää, kun niiden käyttöön varataan tarvittava määrä aikaviipaleita. Synkronisessa aikajakokanavoinnissa datan on oltava digitaalista, mutta signaali voi olla digitaalinen tai analoginen. Huonona puolena TDMA:ssa on, että siinä hukataan kapasiteettia: jokaiselle linjalle varataan tietty aikajakso, vaikka linjalla ei olisikaan liikennettä. ==Asynkroninen TDMA== Synkronisesta TDMA:sta poiketen asynkronisessa TDMA:ssa siirtotiellä ei ole vakioaikavälejä, joten tarvitaan keino (osoite) kertomaan, minkä linjan dataa aikavälissä siirretään. Jokaisen kehyksen alkuun lisätään osoite kertomaan, mille linjalle kehys kuuluu. Aikavälit varataan dynaamisesti tarpeen mukaan. Huonona puolena on, että osoitetietojen välittäminen hukkaa jonkin verran kapasiteettia. Yhdistävän linjan nopeus voi olla pienempi kuin sisääntulolinjojen nopeuksien summa, joten suurilla käyttöasteilla saattaa seurata ruuhkaa. Luokka:Kanavanvaraus
CDMA

:CDMA voi myös tarkoittaa kokonaista 2G-matkapuhelinjärjestelmää (vrt. GSM), jossa radiotien kanavointitekniikka on CDMA (IS-95). CDMA () eli koodijakokanavointi on yksi radiotien kanavanvaraustekniikoista. Koodijakokanavointia käytetään laajakaistaisissa järjestelmissä. CDMA- kanavoinnissa jokainen käyttäjä voi käyttää hyväkseen koko saatavilla olevaa taajuuskaistaa lähetyksessä ja vastaanotossa. Käyttäjät erotetaan toisistaan yksilöllisellä koodilla. Lähettäjä sisällyttää vastaanottajan koodin signaaliinsa, jolloin vain koodin tunteva asema voi vastaanottaa sen. Koodeja on olemassa miljardeja, tämä voi parantaa tietoturvaa ja tekee esimerkiksi puhelinten kloonauksesta hankalaa. Eri koodien ansiosta useat käyttäjät voivat toimia samanaikaisesti samalla taajuusalueella häiritsemättä liikaa toistensa lähetyksiä. Koodijakokanavointi kehitettiin aluksi sotilassovelluksia varten. Sillä pyrittiin piilottamaan signaalia (estämään salakuuntelu), saamaan vastustuskyky tahallista häirintää vastaan sekä saamaan lähetys sietämään kohinaa. CDMA voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla: * taajuushyppely (frequency-hopping spread spectrum, FHSS) ja * suorasekventointi (direct- sequence spread spectrum, DSSS). Koodijakoon perustuvua matkapuhelinverkkojen radiotekniikoita ovat lähinnä amerikkalainen IS-95 (tunnetaan yleisesti "CDMA":na), CDMA2000 ja WCDMA eli UMTS. W-CDMA tarkoittaa laajakaistaista CDMA-tekniikkaa (wideband). GSM käyttää aikajaon (TDMA) lisäksi taajuushyppelyä, GSM-kehys jaetaan neljään alikehykseen, jotka voidaan lähettää eri taajuuksilla. Maailman matkapuhelinverkoista noin kolmannes perustuu CDMA-tekniikkaan. Datayhteyksissä se on nopeampi kuin GSM:n GPRS- versio, muttei yhtä nopea kuin GSM:n EDGE-versio tai WCMA-3G-versio. == Katso myös == * UWB Luokka:Kanavanvaraus Luokka:Matkapuhelinverkot
FHSS

Taajuushyppely () on DSSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytettävistä tekniikoista. Taajuushyppelyssä lähettäjä vaihtaa lähetystaajuutta tietyn algoritmin mukaisesti. Taajuushyppelyalgoritmi voi olla täysin satunnainen, kuitenkin siten että lähettäjä ja vastaanottaja tietävät satunnaisuuden, tai etukäteen sovittu. Taajuushyppely suoritetaan siten, että laaja taajuusalue (useita megahertsejä) jaetaan suureen määrään kapeita kanavia. Lähetettävä signaali pilkotaan pieniin osiin ja jokainen osa lähetetään aikavälein kullakin kapealla kanavalla. Signaalin lähetys pitkällä aikavälillä käyttää koko taajuusalueen hyväkseen, vaikka tietyllä ajanhetkellä käytetään vain osa taajuusalueesta. Siksi taajuushyppelyäkin kutsutaan laajakaistaiseksi tekniikaksi. Taajuushyppely voidaan toteuttaa joko hitaalla tai nopealla hyppelyllä. Hitaassa lähetetään useita bittejä yhdellä aikavälillä kun taas nopeassa lähetetään yksi bitti usealla aikavälillä. Luokka:Kanavanvaraus ja:スペクトラム拡散#周波数ホッピング
DSSS

Suorasekventointi () on FHSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytössä olevista tekniikoista. Suorasekvennoinnissa lähetettävä sanoma jaetaan pieniin osiin ja lähetetään koko taajuusalueella (useita megahertsejä) yhtenä signaalina. Ongelmaksi muodostuu tällöin muiden signaalien aiheuttamat häiriöt. Ratkaisuna on sekoittaa lähetettävä signaali kohinaa muistuttavaan kantoaaltoon. Sekoituksessa lähetin yhdistää kaksi signaalia; toinen on näennäissatunnaislukugeneraattorin tuottama suurinopeuksinen bittivirta (kohinaa) ja toinen pieninopeuksinen digitaalisesti moduloitu informaatiosignaali eli viesti (yleensä ääntä). Yhdistämällä nämä kaksi saadaan signaali, jonka nopeus on nopeamman signaalin mukainen sisältäen viestin. Vastaanotin pystyy erottamaan signaalit toisistaan, koska se tietää satunnaisen bittivirran sekvenssin. Tämän tekniikan ansiosta voidaan signaalit tulkita oikein vaikka informaatiosignaali olisi 10 desibeliä pienempi kuin kohinan voimakkuus. Tekniikka mahdollistaa myös sen, että saman taajuuden käyttö alueella heikentää yhteyden laatua hitaasti. Luokka:Kanavanvaraus ja:スペクトラム拡散#直接拡散
Kanavanvaraus

Kahden järjestelmän välinen kommunikointi ei vie yleensä koko siirtotien eli kanavan kapasiteettia. Tällöin siirtokapasiteettia voidaan jakaa useamman järjestelmän kesken. Tämä kuitenkin edellyttää kanavanvarauksen käyttöä. == Piirikytkentäinen kanavointi == Piirikytkentäisessä tekniikassa kanavasta varataan kiinteästi (tai pitkäksi aikaa) osa jokaiselle tarvitsijalle. Tällaisen siirtotien jakoa kutsutaan kanavoinniksi (multipleksointi). Kanavointi tapahtuu siten, että tietty määrä syötteitä yhdistetään yhdelle linjalle lähetyspäässä ja vastaanottopäässä ne taas puretaan useaksi syötteeksi. Kanavoinnin avulla käytettävän kanavan siirtonopeus, käyttöaste ja kustannustehokkuus kasvaa. Tämä tapahtuu sen vuoksi, että koko siirtokapasiteettia ei varata tietylle kommunikaatiolle. Soluverkkojen kanavointiin sopivimpia tekniikoita ovat: * Taajuusjakokanavointi FDMA (Frequency Division Multiple Access) * Aikajakokanavointi TDMA (Time Division Multiple Access) * Koodijakokanavointi CDMA (Code Division Multiple Access) == Lähiverkot == Lähiverkoissa on tyypillistä, että kanava varataan vain hetkellisesti ja mahdollisia varaajia on suuri määrä. Lähiverkkojen kanavanvarausmenetelmiä ovat: * CSMA/CD * CSMA/CA == Valokuitu == Valokuidussa käytetään tavallisesti FDMA-taajuusjakokanavoinnin kanssa periaatteeltaan samanlaista aallonpituuskanavointia WDM (Wavelength division multiplexing) -kanavointia. *
FDMA

Taajuusjakokanavointi eli FDMA () on yksinkertainen radiotien kanavanvaraustekniikka. Sen toteutuksessa käytettävä taajuusalue jaetaan osa- alueisiin, joista käyttäjälle annetaan yksi alue yhteyden ajaksi. FDMA:ssa syötettävä data voi olla joko analogista tai digitaalista; signaali on aina analogista johtuen moduloinnista. Taajuusjakokanavointia käytetään muun muassa radioliikenteessä. FDMA:n haittapuolena on, että se tuhlaa kaistaa. Yhteydelle annettu kanava on varattu vaikka dataa ei liikkuisikaan. Luokka:Kanavanvaraus
Solmu (nopeusyksikkö)

Solmu (lyhenne kn) nopeuden yksikkönä on meripeninkulma tunnissa. : 1 solmu = 1 mpk/h = 1,852 km/h ≈ 0,5144 m/s. Solmua käytetään edelleen merenkulussa sekä ilmailussa. Käytännöllinen likiarvoinen muunnos SI-järjestelmän mukaisiksi yksiköiksi on: 1 kn ≈ 0,5 m/s. Solmut on näin helppoa muuttaa metreiksi sekunnissa jakamalla lukema kahdella. Solmun käyttö navigoinnissa on yhä perusteltua sillä se kertoo suoraan montako kaariminuuttia tunnissa sijainti kartalla muuttuu, mikäli kuljetaan pohjois-eteläsuunnassa. 1' (kaariminuutti) = 1 mpk ==Nimen historiaa== Solmu nopeusyksikkönä on syntynyt entisaikojen nopeudenmittaustavan mukaan. Laivan perästä laskettiin mereen köysi, lokiliina, jonka päässä oli lokilevy. Lokilevy oli ympyräsektorin muotoinen ja sen kaarevalla sivulla oli lyijypainot jotka pitivät levyn pystysuorassa ja kellumassa kärki pinnan yläpuolella. Levyn tarkoitus oli pysyä mahdollisimman hyvin paikoillaan mittauksen ajan. Laivan kulkiessa eteenpäin lokiliina laskettiin vapaasti pois kelalta. Lokiliinan annettiin juosta veteen ennalta määrätyn ajan, samalla kun lokiliinaan tehtyjä merkkejä (solmuja) laskettiin. Kun aika oli kulunut loppuun, veteen juosseiden solmujen lukumäärä kertoi nopeuden suoraan solmuina. Lokilevy oli yhdestä tai kahdesta kulmastaan kiinnitetty pysyvästi liinaan, mutta vähintään yhdessä kulmassa oli puutappi, joka irtosi kolostaan, kun köyttä nykäistiin ja näin helpotti liinan takaisin keräämistä. Solmun nimitys on peräisin solmuista, joita oli tehty lokiliinaan määrävälein. Solmujen välinen etäisyys oli yleensä 47 jalkaa ja 3 tuumaa (14,40 metriä). Ajanottoon käytettiin tällöin 28 sekunnin tiimalasia. Tällä tavalla saatiin suoraan laskettua nopeus, jota voitiin käyttää aluksen paikanmäärityksessä. Koska solmun määritelmä on meripeninkulmia/tunti, sanonta "solmua tunnissa" on väärä ilmaus. Tästä seuraava yksikkö meripeninkulmia/tunti² olisi kiihtyvyyden mittayksikkö. == Ilmailuliikenteen termistöä == * KTAS, "knots true airspeed", lentokoneen todellinen ilmanopeus * KIAS, "knots indicated airspeed", lentokoneen ilmanopeus koneen oman mittariston mukaan == Lähteet == Luokka:Nopeusyksiköt Luokka:Navigointi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pariisin maailmannäyttely

Pariisin maailmannäyttely () voi viitata seuraaviin: *Pariisin maailmannäyttely (1855) *Pariisin maailmannäyttely (1867) *Pariisin maailmannäyttely (1878) *Pariisin maailmannäyttely (1889) *Pariisin maailmannäyttely (1900) *Pariisin maailmannäyttely (1937)
Carlo Azeglio Ciampi

Carlo Azeglio Ciampi (9. joulukuuta 1920 Livorno – 16. syyskuuta 2016) oli italialainen pankkiiri ja poliitikko, joka oli Italian presidenttinä 13. toukokuuta 1999 – 15. toukokuuta 2006. Sen jälkeen hän oli elinikäinen senaattori. == Elämäkerta == Ciampi suoritti vuonna 1941 tutkinnon pääaineenaan kirjallisuus Scuola Normale di Pisassa, joka on yksi Italian maineikkaimmista yliopistoista. Meneillään oli toinen maailmansota, ja hänet kutsuttiin sotimaan Albaniaan. Italian antautuessa liittoutuneille Ciampi pakeni Salòn tasavallan joukoista ja liittyi vastarintaliikkeeseen. Vuonna 1946 hän suoritti lainopillisen tutkinnon Pisan yliopistossa (Università di Pisa) ja aloitti 47-vuotisen uransa Italian keskuspankissa. Vuonna 1960 Ciampi kutsuttiin työskentelemään pankin keskushallinnossa. Hänestä tuli pankin pääsihteeri 1973, varapääjohtaja 1976 ja pääjohtaja 1978. Lokakuussa 1979 hänet nimitettiin keskuspankin kuvernööriksi ja Italian rajat ylittävää rahaliikennettä valvovan viraston (Ufficio Italiano Cambi) johtajaksi, jona hän toimi vuoteen 1993. Huhtikuusta 1993 toukokuuhun 1994 Ciampi oli Italian pääministeri virkamieshallituksessa ja huhtikuusta 1996 toukokuuhun 1999 valtiovarainministeri Romano Prodin ja Massimo D’Aleman hallituksissa. Italian valtiontalouden kurinalaistamista euroalueeseen liittymiskriteerit täyttäväksi pidetään hänen saavutuksenaan. Hän valitsi Leonardo da Vincin ”Vitruviuksen miehen” Italian yhden euron kolikkoon. Ciampi valittiin presidentiksi suurella enemmistöllä, ja hän oli ensimmäinen, joka valittiin ensimmäisellä äänestyksellä vaadittavalla ⅔ enemmistöllä edustajainhuoneen ja senaatin yhteisistunnossa. Ciampi ei asettunut ehdolle toiselle kaudelle. Ciampi ei ottanut suoraan kantaan politiikkaan, mutta kommentoi usein yleisesti asioita. Hänen kantansa eivät olleet lähellä paavin tai katolisen kirkon kantoja, kuten edeltäjänsä Oscar Luigi Scalfaron. Hän ylisti usein isänmaallisuutta, jota Italiassa ei pidetä fasistimenneisyyden vuoksi arvossa. Ciampi sanoi kuitenkin haluavansa korostaa itseluottamusta nationalismin sijaan. 5\. toukokuuta 2005 hän sai Aachenin kaupungin myöntämän Kaarle Suuren palkinnon Euroopan idean edistämisestä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italian presidentit Luokka:Italian pääministerit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Kuningasvesi

Kuningasvesi (Aqua regia) on väkevän suolahapon (HCl) ja väkevän typpihapon (HNO3) seos. Kuningasvesi on voimakkaasti syövyttävää, höyryyntyvää, keltaista tai punaista nestettä. Se on yksi harvoista hapoista, jotka syövyttävät kultaa ja platinaa. Koska kulta ja platina ovat vetyä jalompia, syövyttävyys ei kuitenkaan perustu happamuuteen, vaan happojen yhteisvaikutukseen. Typpihappo kykenee syövyttämään häviävän pienen määrän kultaa. Suolahappo taas toimii kloridi-ionien lähteenä ja ajaa typpioksidin ja kullan reaktiota eteenpäin, jolloin syntyy tetrakloroauraatti-ioneja (AuCl4–). Reaktion kemiallinen yhtälö on seuraava: \mathrm{Au} + 3\,\mathrm{NO_3^-} + 6\,\mathrm{H^+} \rightleftharpoons \mathrm{Au^{3+}} + 3\,\mathrm{NO_2 (g)} + 3\,\mathrm{H_2O} \ \\! \mathrm{Au^{3+}} + 4\,\mathrm{Cl^-} \rightarrow \mathrm{AuCl_4^-} \ \\! == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Epäorgaaniset hapot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Malmintori

Malmintori on Ylä-Malmilla Koillis-Helsingissä sijaitseva kauppakeskus. Yhdessä Kauppakeskus Malmin Novan ja Malmin rautatieaseman kanssa se on koko Malmin alueen keskus. Malmintorin kauppakeskus valmistui vuonna 1987. Kauppakeskuksen ulkopuolella on Ylä-Malmin tori ja ratojen toisella puolella Ala-Malmin tori. Niitä yhdistää ratojen yli kulkeva katettu kävelysilta, puhekielessä ”Malmin putki”, jonka kautta pääsee myös asemalaitureille. Pysäköintihalli sijaitsee rakennuksen kellarikerroksessa ja viereisissä pysäköintitaloissa. Keskuksen suurin liike on Prisma. Alkuvaiheessa 1980-luvulla Malmintorilla toimi myös Keskon supermarket Kauppaheikki, jonka toiminnot siirtyivät Ala-Malmintorin puolelle silloiseen Ostoparatiisiin Edvard Pajunen Oy:n lopetettua siellä market-toiminnan. Nykyään Malmintorilla mainituissa tiloissa toimii Lidl. ==Liikkeitä== ===1. kerros=== * Prisma * Lidl * valokuvausliike MV-Kuvat * korukauppa Famosa * TS-Pelipiste * Eestin Extra * suutari * Osuuspankki ===2. kerros=== * valokuvausliike Top Shot * Instrumentarium * kahvila Plaza Mocca * Bagdad Style * optikko Sjöblom * Fysios * Musti & Mirri * Hesburger * ravintola Malmin Mestari * ravintola Lef * Saiturinpörssi * S-pankki ===3. kerros=== * Terveystalo * Jalkaterapiapalvelut Askelma * Kauneuspiste Prava * ATK Malmi ===4. kerros=== *Oral Hammaslääkärit ==Lähteet== Luokka:Helsingin kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Malmi
Helmitorni

Asunto Oy Helsingin Helmitorni, vuoteen 2015 asti nimeltään Kiinteistö Oy Itäkeskuksen Maamerkki, on Helsingin Vartiokylän kaupungiosassa Itäkeskuksen Lyypekinaukion reunalla, Kauppakartanonkadulla sijaitseva tornitalo. Se on 82 metriä korkea ja siinä on 19 kerrosta. Ylhäällä on näköalatasanne.Emporis.com - Itäkeskuksen maamerkki Talo valmistui vuonna 1987 ja sen on suunnitellut arkkitehti Erkki Kairamo. Rakennuksessa on nykyisin yli 50 asuntoa ja muutaman yrityksen toimitiloja. == Arkkitehtuuri == Rakennuksen 82 metriä korkea lasinen porrashuone on yksi selkeimmin erottuvista piirteistä rakennuksen ulkoasussa. Yhdessä rakennuksen katolla olevan lasilyhdyn kanssa ne muodostavat suurimittakaavaisen suprematistisen ristin. Rakennuksen taivaalle kurottautuva porrashuone korostaa rakennuksen korkeutta. Tähän pyrittiin myös katolle johtavien ilmastointikanavien sijoittamisella rungon ulkopuolelle. Näillä arkkitehtonisilla ratkaisuilla rakennuksen muoto on saatu kohtalaisen solakaksi huolimatta siitä, että rakennuksessa on vain 16 varsinaista kerrosta.Gullichsen et al., 1990, s.23. Maamerkin rakentamiseksi Haka järjesti arkkitehtikilpailun vuonna 1977. Kutsukilpailun voitti arkkitehtitoimisto Gullichsen, Kairamo, Vormala/ Arkkitehdit Ky:n ehdotus Valomerkki. Valmistumisestaan vuoteen 2006 asti se oli Helsingin korkein rakennus, muusta kaupunkikuvasta erottuva ”piikki”. Lasiseinäinen rakennuksen ulkopuolinen porrashuone on pimeään aikaan valaistu. Helmitornin rakennus on rungoltaan paikallavalettua betonia ja sen julkisivut ovat klinkkeripintaiset. Kiinteistön omistaja haki lupaa syksyllä 2013 muuttaa rakennuksen 4.–17. kerrokset asunnoiksi. == Kuvia rakennuksesta == Kuva:Maamerkki Itäkeskus (cropped).jpg|Helmitorni kuvattuna Itäväylän ja Kehä I:n risteyksestä. Kuva:Maamerkki from below.jpg|Helmitorni nähtynä Lyypekinaukiolta Kuva:Itäkeskuksen maamerkki (2).jpg|Rakennus Kauppakartanonkadulta nähtynä Kuva:Itäkeskus maamerkki inside.jpg|Rakennuksen ala-aula == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Maamerkki Luokka:Helsingin tornitalot Luokka:Helsingin liikerakennukset Luokka:Helsingin asuinrakennukset
Armeija (täsmennyssivu)

Armeija (ranskasta: armée) voi tarkoittaa: *Valtion puolustuksesta vastaavaa organisaatiota, asevoimia, puolustusvoimia, armeijaa tai itsepuolustusvoimia kokonaisuudessaan. Katso armeija. *Asevoimien maalla toimivia osia eli maavoimia (; maa-armeija). *Armeijakunnista koostuvaa sotilasyksikköä, armeijaa *Yleisemmin mitä tahansa aseistettua joukkoa. *Jotain muuta ”sotilaallisesti” järjestettyä joukkoa, esimerkiksi pelastusarmeija. *Suuria joukkoja yleensä, esimerkiksi ”työttömien armeija.” *Armeijan käymisellä tarkoitetaan Suomessa yleisesti varusmiespalveluksen suorittamista.
Merivoimat

Merivoimat ovat valtion ase- tai puolustusvoimien osa, joka huolehtii meri- ja rannikkoalueiden ulkoisesta turvallisuudesta. Merivoimiin voi laivaston lisäksi kuulua muun muassa merijalkaväki, meri-ilmavoimat ja rannikkotykistö. Suomessa merivoimiin kuuluvat myös rannikkojoukot eli rannikkotykistö- ja rannikkojalkaväkijoukot, ja tästä syystä merivoimat saattaa puolustushaaran nimenä hämätä asiaan perehtymätöntä henkilöä, koska nimenä merivoimat viittaa ensisijaisesti laivastoon. Puolustushaaranimenä laivasto on yleensä suurvaltojen merivoimien nimitys, koska niiden keskeinen toiminta-alue voi liittyä kaukaisiin kohteisiin, ei vain pääasiassa valtioalueen rannikkopuolustukseen, missä ovat mukana myös rannikkopuolustusta suorittavat aselajit. Esimerkiksi Yhdysvalloilla on laivasto puolustushaaranaan samoin kuin Venäjän federaatiolla, mutta Ukrainalla on Mustallamerellä merivoimat. == Lähteitä == * Pääesikunnan sotatalousosasto, Sotatekninen arvio ja ennuste (STAE), 5.10.2004, toinen osa, luku 7 otsikolla "Meripuolustuksen asejärjestelmät" * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sa

Sa tarkoittaa seuraavia: == Alueet == * Etelä-Australia, postilyhenne SA, Australian osavaltio * == Kielet == * * == Järjestöt == * Sturmabteilung, SA, Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen puolisotilaallinen järjestö * Suomen Akatemia, SA, Suomen opetusministeriön alainen tutkimustyön rahoittaja * Suomen armeija, SA, Suomen puolustusvoimat == Tieteet == * samarium, entinen kemiallinen merkki Sa, nykyinen Sm, alkuaine * savi, maalajilyhenne Sa, [selite puuttuu] * sebaceous adenitis, SA, koirien perinnöllinen ihosairaus. == Henkilöt == Sa tai Sá on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * André Sá (s. 1977), brasilialainen tennispelaaja * Francisco de Sá de Miranda (1481–1558), portugalilainen runoilija * José Sá (s. 1993), portugalilainen jalkapallomaalivahti * Kristine Sa (oik. Huỳnh Ngọc Nhã Yến, s. 1982), kanadanvietnamilainen laulaja, runoilija ja sanoittaja * Lesley de Sa (s. 1993), alankomaalainen jalkapalloilija * Luís Sá Silva (s. 1990), angolalainen moottoriurheilija * Mário de Sá-Carneiro (1890–1916), portugalilainen kirjailija * Ricardo Sá Pinto (s. 1972), portugalilainen jalkapalloilija * Sa Chen (s. 1979), kiinalainen pianisti * Sa Dingding (s. 1983), kiinalainen laulaja ja lauluntekijä * Sa Jaehyouk (s. 1985), eteläkorealainen painonnostaja. == Muut == * San Andreas, SA, kuvitteellinen osavaltio * Sarpsborg Arbeiderblad, SA, norjalainen paikallislehti * société anonyme, SA, yhtiömuoto * ”sodanajan”, sa., Puolustusvoimain käyttämä lyhenne, esimerkiksi ”Kyseisen henkilön sa. sijoituspaikka on…” *
Koskela (Helsinki)

Koskela () on Helsingin 26. kaupunginosa, jossa on asukkaita noin 3 300. Sitä reunustavat Käpylä, Kumpula, Vanhakaupunki ja Oulunkylä. Helsingin piirijaossa Koskela lasketaan osaksi Vanhankaupungin peruspiiriä. Koskelan voidaan katsoa jakautuvan kahteen alueeseen: pienen luonnontilassa olevan kaistaleen pohjoispuoliseen omakotitaloalueeseen ja eteläpuoliseen kerrostaloalueeseen. Koskelassa on muun muassa vanhainkoti, kaksi lastenkotia, koulu, päiväkoti, nuorisotalo, keskuspesula (purettu 2012) ja Koskelan vanhustenkeskus. Kaupunkikuvaan kuuluvat varikot Koskelan bussi- ja raitiovaunuvarikko eivät kuulu Koskelaan nimistään huolimatta. Puu-Koskelassa kadut on nimetty uusmaalaisten kuntien mukaan. == Historia == Vanhaankaupunkiin vuonna 1550 perustettu Helsingin kaupunki perustettiin Koskelan kylään. Nimensä (Forsby) kylä oli saanut Vantaan­joen suulla pauhaavasta Vanhan­kaupungin­koskesta. Samaisesta koskesta juontuu myös Helsingin ruotsin­kielisessä nimessä (Helsing­fors) esiintyvä sana fors (koski). Ennen 1990-luvun alun lamaa Koskelassa oli useita kioskeja ja kauppoja. Laman jälkeen näistä jäi jäljelle enää yksi keskellä kerrostaloaluetta nuorisotalon vieressä sijaitseva Alepa- kauppa. Kerrostaloalueella on muun muassa HKL:n henkilöstön työsuhdeasuntoja, kaupungin vuokra-asuntoja, opiskelija-asuntoloita, invalidien asuntoja ja vanhusten asuntoja. 1990-luvun puolivälin jälkeen aloitetut rakennusten pintaremontit ovat muuttaneet alueen kasvoja huomattavasti. ==Julkinen liikenne== Koskelassa sijaitsee bussilinjan 55 päätepysäkki ja alueella liikennöi arkisin lähibussi 603, joiden lisäksi Koskelaa palvelevat Koskelantietä ajavat linjat 57, 69, 518 ja 848/A sekä Käpyläntietä ja Oulunkyläntietä liikennöivät linjat 53 ja 65. Lahdenväylän liikennekäytävän linjat kulkevat Koskelassa, mutta ohittavat asuinalueet noin kilometrin etäisyydellä. Sekä Käpylän että Oulunkylän lähijuna-asemille on Koskelan runsasväkisemmältä kerrostaloalueelta hieman yli kilometrin matka. == Koskelan vanhustenkeskus == Koskelan vanhustenkeskus eli entinen Koskelan sairaala on saanut alkunsa vuonna 1912 perustetusta Forsbyn vaivaistalosta ja työlaitoksesta, joka myöhemmin muutettiin Helsingin kaupungin kunnalliskodiksi. Vuonna 1957 siitä tuli Koskelan sairaskoti, myöhemmin Koskelan sairaala. Sairaalan alueella on toiminut myös vuonna 1971 perustettu Käpylän terveysasema, joka aluksi toimi kahdessa tavallisessa asuinhuoneistossa osoitteessa Käpyläntie 12. Kesällä 1983 terveysasema muutti uuteen osoitteeseen, Käpyläntien ja Kullervonkadun kulmaan. Kuva:Koskela- Artjarventie.jpg|Puu-Koskela, Artjärventie. Kuva:Koskela.jpg|Koskela, Antti Korpin tien ja Juhana Herttuan tien risteys. Kuva:Koskela- koilisesta.jpg|Koskela koillisesta päin kuvattuna. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koskela-seura * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit