EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Atlaksenvihertikka

Atlaksenvihertikka (Picus vaillantii) on keskikokoinen luoteisafrikkalainen tikkalintu. Lajin nimesi Alfred Malherbe 1847 ranskalaisen François Le Vaillantin kunniaksi. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 30–32 cm, siipien kärkiväli 41–43 cm ja paino noin 150–170 grammaa. Sen höyhenpuku on yläpuolelta tummanvihreä ja alapuolelta kellanvihreä, yläperä on keltainen. Uloimmat käsisulat ovat mustavalkeat. Koiraalla on karmiininpunainen päälaki, naaraalla se on harmaa tai musta. Äänet muistuttavat vihertikan ääniä. Pärryttää harvoin. Laji muistuttaa suuresti vihertikan alalajia sharpei, ja monet tutkijat luokittelevat sen vihertikan (P. viridis) alalajiksi. == Esiintyminen == Atlaksenvihertikka elää Luoteis-Afrikassa Marokossa, Algeriassa ja Tunisiassa 100 000–1 000 000 neliökilometrin alueella, lähinnä Atlasvuoristossa. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on ilmeisesti paikkalintu. == Elinympäristö == Atlaksenvihertikan elinaluetta ovat vuoristometsät, aina kahden kilometrin korkeuteen saakka. == Lisääntyminen == Laji pesii huhti- kesäkuussa. Se kovertaa syvyydeltään 40–50 cm pesäkolon puuhun. Munia on 4-8 kappaletta, tavallisimmin niitä on kuudesta seitsemään. == Ravinto == Atlaksenvihertikka syö pääasiassa muurahaisia, mutta se käyttää ravinnokseen myös lahopuissa eläviä muita hyönteisiä ja niiden toukkia. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857505-X * Kuvia === Viitteet === Luokka:Vihertikat
Albert O. Hirschman

Albert Otto Hirschman (7. huhtikuuta 1915 Berliini, Saksa – 10. joulukuuta 2012) oli saksalais-yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hän julkaisi useita merkittäviä kirjoja varsinkin poliittisen taloustieteen alalta. Hirschmanin vanhemmat olivat Carl ja Hedwig Marcuse Hirschman. Hän opiskeli Pariisin yliopistossa, HEC Paris ja London School of Economicsissa sekä Triesten yliopistossa, josta hän sai tohtorinarvonsa vuonna 1938. Toisen maailmansodan puhjettua Hirschman teki Varian Fryn kanssa yhteistyötä uhan alle joutuneiden taiteilijoiden ja intellektuellien auttamiseksi pakoon kansallissosialistisesta Saksasta. Hän palveli vuosina 1943–1946 Yhdysvaltain maavoimissa. Hirschman loi huomattavan uran juuri Yhdysvalloissa. 1950-luvulta alkaen hän työskenteli muun muassa 1956–1958 Yalen yliopistossa, 1958–1964 Columbian yliopistossa, 1964–1974 Harvardin yliopistossa ja vuoden 1974 jälkeen Institute for Advanced Studyssä. == Julkaisuja == * National Power and the Structure of Foreign Trade (1945) * Colombia; highlights of a developing economy (1955) * The Strategy of Economic Development (1958) * Latin American issues; essays and comments (1961) * Journeys toward Progress: studies of economic policy-making in Latin America (1963) * Exit, Voice, and Loyalty: Responses to Decline in Firms, Organizations, and States (1970) * A bias for hope : essays on development and Latin America (1971) * The Passions and the Interests: Political Arguments For Capitalism Before Its Triumph (1977) * National power and the structure of foreign trade (1980) * Essays in trespassing: economics to politics and beyond (1981) * Shifting involvements: private interest and public action (1982) * Getting ahead collectively: grassroots experiences in Latin America (1984) * A bias for hope: essays on development and Latin America (1985) * Rival views of market society and other recent essays (1986) * The Rhetoric of Reaction: Perversity, Futility, Jeopardy (1991) * A propensity to self-subversion (1995) * Crossing boundaries: selected writings (1998) == Lähteet == Luokka:Saksalaiset taloustieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Amerikansaksalaiset Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Buda

Buda on Tonavan halkoman Budapestin läntinen puoli, joka sai nimensä hunni Attilan veljen mukaan. Buda käsittää noin kolmasosan Budapestistä ja on maastostaan mäkistä. Budan merkittävin maamerkki on Budan linna. == Historia == Buda oli Unkarin pääkaupunki vuodesta 1361 vuoteen 1541 asti, kun Osmanien valtakunta valtasi kaupungin. Vuonna 1686 Itävalta valtasi Budan, mutta kaupunki oli lähes tuhoutunut ja lukuisat saksalaiset tuotiin rakentamaan kaupunkia uudestaan. Budasta tuli vapaa kuninkaallinen kaupunki vuonna 1703, ja nousi Unkarin pääkaupungiksi uudestaan vuonna 1784. Vuonna 1873 Buda sekä Óbudan ja Pestin kaupungit yhdistyivät Budapestiksi. * Luokka:Budapestin historia
Pest (kaupunki)

Pest on Tonavan halkoman Budapestin kaupungin itäinen puoli, joka on maastoltaan alavaa. Pest käsittää noin kaksi kolmasosaa Budapestin pinta- alasta. Buda, Óbuda ja Pest yhdistyivät vuonna 1873 Budapestiksi. Ennen yhdistymistä Pest oli itsenäinen kaupunki ja kirjoituksissa Pest mainitaan jo vuonna 1148. Tätä ennen muinaisilla kelteillä ja roomalaisilla oli jo asutuksia samalla alueella. Pest tuhottiin vuonna 1241 mongolien hyökkäyksessä, mutta rakennettiin uudelleen pian tämän jälkeen. Vuonna 1849 valmistui ensimmäinen Tonavan ylittänyt riippusilta, Széchenyin ketjusilta. Runsaat kaksikymmentä vuotta myöhemmin muodostui Budapestin kaupunki. == Katso myös== * Pestin lääni == Aiheesta muualla == *
Jõelähtme

Jõelähtme () on kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku on 6 425 (1.1.2018) ja pinta-ala 211 neliökilometriä. Kunta on perustettu vuonna 1816. == Sijainti == Jõelähtme sijaitsee Suomenlahden rannikolla parikymmentä kilometriä Tallinnasta itään. Kunnan naapurikuntia ovat Maardu, Viimsi, Tallinna, Rae, Raasiku, Anija ja Kuusalu. == Asutus == === Väestö === Vuonna 2011 Jõelähtmen kunnassa oli 6 462 asukasta, joista 5 310 (82,2 %) oli virolaisia, 891 (13,8 %) venäläisiä ja 255 (3,9 %) muita kansallisuuksia. === Kylät ja taajamat === Kunta koostuu Kostiveren ja Loon pienkauppaloista (alevik) sekä 34 kylästä: Aruaru, Haapse, Haljava, Ihasalu, Iru, Jõelähtme, Jõesuu, Jägala, Jägala-Joa, Kaberneeme, Kallavere, Koila, Koipsi, Koogi, Kostiranna, Kullamäe, Liivamäe, Loo, Maardu, Manniva, Neeme, Nehatu, Parasmäe, Rammu, Rebala, Rohusi, Ruu, Saha, Sambu, Saviranna, Uusküla, Vandjala, Võerdla ja Ülgase. Kunnan keskuspaikka on Jõelähtmen kylä. Loossa on yli 2 000 asukasta ja Kostiveressä yli 700 asukasta. === Saaret === Kuntaan kuuluu Suomenlahdella muutama pieni saari: Rammu (pinta-ala on 102,6 ha), Laiakari (0,2 ha), Allu (1,6 ha), Koipsi (34,3 ha), Rohusi (12,5 ha), Umblu (1,6 ha), Väike- eli Põhja-Malusi ja Suur- eli Lõuna-Malusi (3,1 ja 7,0 ha) sekä Vahekari (0,6 ha). == Liikenne == Valtatie 1 Tallinnasta Narvaan kulkee Jõelähtmen poikki. Maan suurin tavarasatama, Muugan satama sijaitsee osittain Jõelähtmessä, Uuskülan alueella. Tiedosto:Saha chapel.JPG|Sahan kylän kappeli. Tiedosto:Rebala kalmeväli.jpg|Rebalan historiallinen hautausmaa. Tiedosto:Kostivere2.jpg|Karstimaata Kostiveressä. Tiedosto:Joelahtme kirik.jpg|Jõelähtmen kirkko. Tiedosto:Lagedi-Muuga line, July 2009, 3.jpg|Muugan satamarata ylittää Tallinna–Narva-tien Irun kylässä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
SK Slavia Praha

SK Slavia Praha on tšekkiläinen vuonna 1892 Prahassa perustettu jalkapalloseura. Jo perustamisestaan lähtien seura on ollut yhdessä AC Sparta Prahan kanssa Tšekin parhaimmistoa. Seurojen keskinäiset paikallisottelut ovatkin tunnetuimpia Tšekin jalkapallohistoriassa. Slavia Praha on voittanut useita Tšekin ja Tšekkoslovakian mestaruuksia ja kerran Mitropa Cupin. Slavia Praha pelaa kotiottelunsa Sinobo Stadiumilla Vršovicen kaupunginosassa. == Saavutuksia == * Tšekkoslovakian liigamestaruus 1913, 1925, 1928/29, 1929/30, 1930/31, 1932/33, 1933/34, 1934/35, 1936/37, 1946/47 * Tšekin liigamestaruus 1939/40, 1940/41, 1941/42, 1942/43, 1995/96, 2007/08, 2008/09, 2016/17, 2018/19, 2019/20 * Böömin mestaruus 1897 kevät, 1897 syksy, 1898, 1899, 1900, 1901 * Böömin ja Määrin mestaruus 1918, 1924 * Böömin jalkapalloliiton mestaruus 1913, 1915 * Böömin cupin voitto 1922, 1926, 1927, 1928, 1930, 1932, 1935, 1941 * Tšekin cupin voitto 1941, 1942, 1945, 1974, 1997, 1999, 2002, 2019 * Intercupin voitto 1970, 1972, 1977, 1978, 1986, 1992, 1993 == Entisiä päävalmentajia == * Jaroslav Šilhavý * Miroslav Beránek * Karel Jarolím * Alex Pastoor * Petr Rada == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joukkueen kotisivut Luokka:Prahan urheilu Luokka:Tšekkiläiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1892 perustetut urheiluseurat
Ludwig-Musser

Ludwig-Musser on yhdysvaltalainen rumpu- ja lyömäsoitinvalmistaja. Ludwig- Musserin tuotemerkkejä ovat Ludwig ja Musser. ==Historiaa== Yrityksen perustivat vuonna 1910 veljekset William F. ja Theo Ludwig. Alkuun yritys toimi Ludwig & Ludwig -nimisenä. Vuonna 1930 yritys yhdistyi C.G. Conn Companyn kanssa, ja samassa yhteydessä William jätti yrityksen. Hän perusti W.F.L. Drum Companyn vuonna 1937. Vuonna 1955 Ludwigin suku osti Ludwigin tuotannon Connilta ja nimesi sen Ludwig Drum Companyksi. Vuonna 1966 Ludwig osti lyömäsoitinvalmistaja Musser Marimba Companyn. Ludwig oli 1970-luvulla maailman suurin rumpuvalmistaja ja sen rumpuja käyttivät silloin useat tunnetut rumpalit. Yritys nousi 1960-luvulla kun Beatlesin Ringo Starr käytti sen valmistamia rumpuja. Toinen kuuluisa käyttäjä oli Led Zeppelinin John Bonham. Ludwigin suosio alkoi laskea 1980-luvulla. Nykyisin Ludwig valmistaa edelleen rumpuja, mutta ei kuulu enää isoimpiin rumpuvalmistajiin. ==Kuuluisia Ludwig-rumpaleita== * John Bonham, Led Zeppelin * Ian Paice, Deep Purple * Eric Carr, Kiss * Roger Taylor, Queen * Ringo Starr, The Beatles * Alex Van Halen, Van Halen ==Aiheesta muualla== * Ludwig-Musserin kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset soitinvalmistajat
Suso Cecchi D’Amico

pienoiskuva|Suso Cecchi D’AmicoSuso Cecchi D’Amico (s. Giovanna Cecchi, 21. heinäkuuta 1914 Rooma, Italia – 31. heinäkuuta 2010 Rooma, Italia) oli italialainen käsikirjoittaja. Hän teki yhteistyötä useiden maansa huippuohjaajien, kuten Vittorio De Sican, Luchino Viscontin ja Michelangelo Antonionin kanssa. Muita tunnettuja Cecchi D’Amicon elokuvia ovat Rakas vihollinen (1947), Rocco ja hänen veljensä (1960), Boccaccio '70 (1962), Tiikerikissa (1962), Kuinka äkäpussi kesytetään (1967), Mortadella (1971), Ludwig II (1972), Jeesus Nasaretilainen (1977) ja Hänen kaksi elämäänsä (1985). Myös Cecchi D'Amicon isä Emilio Cecchi tuli tunnetuksi elokuvan parista. Cecchi D’Amico oli 1960-luvulla ehdolla Parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saajaksi työstä elokuvassa Casanova 70. Vuonna 1982 hän oli Cannesin elokuvajuhlien tuomariston jäsen. Hän voitti useita merkittäviä palkintoja eri elokuvajuhlilla. Vuonna 1994 hänelle myönnettiin elämäntyöstään Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona. == Lähteet == Luokka:Italialaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Alfred Malherbe

Alfred Malherbe (14. heinäkuuta 1804, Isle de France–14. elokuuta 1866, Metz) oli ranskalainen raatimies ja amatööriluonnontieteilijä. Malherbe oli Metzin museon hoitaja ja Metzin luonnontieteellisen seuran puheenjohtaja 1844–1865. Hän matkusteli paljon Pohjois-Afrikassa ja Sisiliassa. Hän julkaisi 4-osaisen tikkoja käsittelevän teoksen Monographie des picidées (1859–62). Hän nimesi atlaksenvihertikan François Le Vaillantin kunniaksi. == Teokset == * Notice sur quelques espèces de chênes et spécialement sur le chêne liège (Quercus suber) (Verronnais, Metz, 1839). * Faune ornithologique de la Sicile avec des observations sur l'habitat ou l'apparition des oiseaux de cette île, soit dans le reste de l'Europe, soit dans le Nord de l'Afrique (S. Lamort, Metz, 1843). * Catalogue raisonné d'oiseaux de l'Algérie, comprenant la description de plusieurs espèces nouvelles (Verronnais, Metz, 1846). * Nouvelle classification des picinées ou pics, devant servir de base à une monographie de ces oiseaux grimpeurs (S. Lamort, Metz, 1849). * Ascension à l'Etna, ou Fragment d'un voyage en Sicile et en Italie (Imprimerie de Nouviau, Metz, 1851). * Faune ornithologique de l'Algérie (J. Verronnais, Metz, 1855). * Description de quelques grimpeurs du genre linéen Picus (J. Verronnais, Metz, 1857). * Revue des collections composant, en 1857, le Muséum d'histoire naturelle de la ville de Metz (J. Verronnais, Metz, 1857). * Monographie des picidées (J. Verronnais, Metz, 1859–62). == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1866 kuolleet
Lakimies (lehti)

Lakimies on Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuodesta 1903 julkaisema aikakirja. Lehdessä julkaistaan oikeustieteellisiä artikkeleita, oikeustapauskommentteja ja kirja-arvosteluja. Lehden päätoimittaja on apulaisprofessori Tatu Hyttinen. == Kirjoittajapalkinnot == Suomalainen Lakimiesyhdistys on vuosittain jakanut jollekin Lakimieslehdessä artikkelin julkaisseelle kirjoittajalle parhaan kirjoituksen palkinnon vuodesta 1979 alkaen ja nuoren kirjoittajan palkinnon vuodesta 1999 alkaen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lakimiehen digitoidut vuosikerrat 1903–1999 (Kansalliskirjasto) Luokka:Suomalaiset tiedelehdet Luokka:Suomalaiset ammattilehdet Luokka:Oikeustieteelliset lehdet ja aikakauskirjat
Kevin Kurányi

Kevin Dennis Kurányi (s. 2. maaliskuuta 1982 Rio de Janeiro, Brasilia) on saksalainen jalkapalloilija, joka pelasi kotimaansa seurojen lisäksi Venäjän liigaseura FK Dynamo Moskovan riveissä. Hän pelasi myös Saksan jalkapallomaajoukkueessa. Hänellä on saksalais-unkarilainen isä ja panamalainen äiti. Hänellä on kroatialainen vaimo, jonka kanssa hänellä on poika ja tytär. == Ura == === Seurajoukkue === Jalkapalloilun Kurányi aloitti seitsemänvuotiaana vuonna 1988 Serrano FC-nimisessä joukkueessa Rio de Janeirossa Brasiliassa. Vuonna 1993 perheen muuttaessa Panamaan hän siirtyi Las Promesas Panaman joukkueeseen, jossa vuoden pelattuaan palasi Serranoon. 1996 hänen perheensä muutti jälleen Panamaan ja hän palasi vanhaan seuraansa. 1997 Kurányi muutti Saksaan, jossa hän pääsi pelaamaan VfB Stuttgartin juniorijoukkueeseen. Muutaman U-20 -pelin pelattuaan hän pääsi Stuttgartin edustusjoukkueeseen, jonka kanssa hän teki ensimmäisen sopimuksensa vuonna 2001. Kaudella 2002-2003 hän oli Bundesliigan paras saksalainen maalintekijä, ja oli yksi joukkueen tärkeimpiä pelaajia joukkueen päädyttyä sarjassa toiseksi. Hän siirtyi Stuttgartista FC Schalkeen kesällä 2005. Kaudeksi 2010–2011 Kurányi siirtyy FK Dynamo Moskovaan. === Maajoukkue === Kurányi pelasi vuosina 2003-2008 Saksan maajoukkueessa 52 ottelua ja teki 19 maalia. Hänet valittiin myös vuosien 2004 ja 2008 EM-kilpailuihin, mutta jäi joukkueen ulkopuolelle Saksassa pidetyistä MM-kilpailuista 2006. Ottelussa Venäjää vastaan 11. lokakuuta 2008 Kurányi oli jätetty pelaavaan kokoonpanon ulkopuolelle ja joutui seuraamaan ottelun katsomosta. Ensimmäisen puoliajan jälkeen hän päätti omavaltaisesti poistua kotiin, minkä seurauksena päävalmentaja Joachim Löw ilmoitti seuraavana päivänä, ettei tule enää valitsemaan Kurányita maajoukkueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurányin kotisivut Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antonín Stavjaňa

Antonín Stavjaňa (s. 10. helmikuuta 1963) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi JoKP:ssä, Joensuussa vuosina 1990–1992. Vuonna 1986 Calgary Flames varasi Stavjaňan NHL:n 12. varauskierroksella (numerolla 247). Hän ei kuitenkaan pelannut NHL:ssä tai ylipäätään Pohjois-Amerikassa. JoKP:n lisäksi Antonín Stavjaňa on pelannut HV71:ssä, Ruotsin Elitserienissä ja Tšekin pääsarjassa Extraligassa. Hän on myös pelannut Tšekkoslovakian maajoukkueessa Kanada Cupissa vuosina 1987, 1991 ja myöhemmin Tšekin maajoukkueessa. Stavjaňa voitti alle 18-vuotiaiden EM- hopeaa vuosina 1980 ja 1981 sekä alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa vuosina 1982 ja 1983. Hän on kaksinkertainen maailmanmestari (vuosilta 1985 ja 1996) sekä nelinkertainen MM-pronssimitalisti (1987, 1989, 1990 ja 1993). Lisäksi hänellä on Extraligan mestaruudet vuosilta 1995, 1996, 1997 ja 1998. Hänet valittiin myös Extraligan parhaaksi puolustajaksi vuosina 1995 ja 1997. Keväällä 1998 hän sai myös Extraliigan herrasmiespelaajan palkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Calgary Flamesin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
SPV (levy-yhtiö)

SPV GmbH on saksalainen metallimusiikin julkaisemiseen erikoistunut levy- yhtiö. Se perustettiin vuonna 1984 Roadrunner Recordsin saksalaiseksi jakelijaksi. SPV:n alaisuudessa toimii myös useita pienempiä levy-yhtiöitä, kuten Steamhammer, Synthetic Symphony, Oblivion, SPV Recordings ja Audiopharm. SPV:n kautta levyjään ovat julkaisseet muun muassa yhtyeet Kreator, Motörhead, Saxon, Sodom, Symphony X, Iced Earth, Skinny Puppy, Rage, Type O Negative, Angra ja Helloween. Yhtiön nimi tulee saksan kielen sanoista Schallplatten, Produktion ja Vertrieb. == Aiheesta muualla == * SPV:n virallinen sivusto Luokka:Saksalaiset levy-yhtiöt Luokka:Metallimusiikin levy-yhtiöt Luokka:Rockmusiikin levy-yhtiöt
Aleksandr Hotovitski

Aleksandr Aleksandrovitš Hotovitski (, myös Aleksander Helsinkiläinen, 11. helmikuuta 1872 Kremenets, nyk. Ukraina – noin 16. kesäkuuta 1937) oli ortodoksinen pappi, lähetystyöntekijä ja Helsingin ortodoksisen seurakunnan kirkkoherra vuosina 1914–1917. Hotovitski opiskeli Volynian hengellisessä seminaarissa ja Pietarin hengellisessä akatemiassa. Päätettyään opiskelunsa hänet lähetettiin lähetystyöntekijäksi New Yorkiin pyhän Nikolaoksen seurakuntaan. Hänet vihittiin avioliittoon ja pappeuteen vuonna 1896 San Franciscossa ja toimi tämän jälkeen pyhän Nikolaoksen seurakunnan kirkkoherrana. Hotovitski pyrki aktiivisesti kehittämään ortodoksisuutta Pohjois-Amerikassa ja perusti useita uusia seurakuntia. Hän myös toimitti perustamaansa The American Orthodox Messenger -lehteä. Vuonna 1914 Hotovitski nimitettiin Venäjän Berliinin suurlähetystön kirkon kirkkoherraksi, mutta ensimmäinen maailmansota muutti suunnitelmia ja Hotovitski saapui Helsinkiin kaupungin seurakunnan kirkkoherraksi ja ortodoksisten kirkkojen piirinvalvojaksi. Helsingissä hän toimitti Gelsingforskij Prihodskij Listok -lehteä. Näkyväksi muistomerkiksi jäi Uspenskin katedraalin Golgata-risti, jonka hän hankki vuonna 1916 yksityisin lahjoituksin; tosin ikonikokonaisuuteen alun perin tarkoitettu taustakuva, jossa olisi ollut kevyesti hahmotettu Jerusalemin kaupunki yllään puolipilvinen yötaivas, jäi toteuttamatta sopivan taiteilijan puutteessa. Vuonna 1917 hän siirtyi Moskovaan Kristus Vapahtajan kirkon kalustonhoitajaksi. Lokakuun vallankumouksen jälkeen kirkon tilanne vaikeutui. Hotovitski vangittiin 1920-luvulla useita kertoja ja tuomittiin vallankumoustribunaalissa 13. joulukuuta 1922 kymmeneksi vuodeksi pakkotyöhön. Hänet kuitenkin armahdettiin viiden vankilavuoden jälkeen. Viimeisen kerran Hotovitski vangittiin 16. kesäkuuta 1937 ja ilmeisesti tuomittiin teloitettavaksi jo samana päivänä. Tuomion syynä oli "osallistuminen kirkollisten terroristien organisaation neuvostovastaiseen toimintaan ja kiihotukseen". Venäjän ortodoksinen kirkko kanonisoi Hotovitskin vuonna 1994 ja vuoteen 2012 saakka hänen muistopäiväänsä vietettiin Suomessa ja Pohjois-Amerikassa 4. joulukuuta, hänen kanonisointipäivänänään. Vuodesta 2012 lähtien pappismarttyyri Aleksanderin muistopäivä on hänen kuolinpäivänään 19. elokuuta. Uspenskin katedraalin krypta on pyhitetty pappismarttyyri Aleksander Hotovitskin muistolle. Kryptan temppelijuhlaa vietetään hänen muistopäivänään 19.8. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Aleksanteri Hotovitskin kappeli Helsingin ortodoksinen seurakunta Luokka:Ukrainalaiset papit Luokka:Suomen ortodoksisen kirkon papit Luokka:Lähetyssaarnaajat Luokka:Venäläiset pyhät Luokka:Ukrainalaiset teloitetut Luokka:Stalinin vainoissa kuolleet Luokka:Suomessa vaikuttaneet pyhät ja autuaaksi julistetut Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Tiiviin aineen fysiikan tutkimus Suomessa

Suomessa tutkitaan tiiviin aineen fysiikkaa usean korkeakoulun tutkimuslaboratoriossa. Teknillisessä korkeakoulussa fysiikan laboratorio tutkii kokeellista ja laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa. Sen kylmälaboratorio tutkii nanoelektroniikkaa ja matalien lämpötilojen teoreettista ja kokeellista fysiikkaa ja onkin saavuttanut tässä merkittäviä tuloksia: laboratoriossa on päästy hyvin lähelle absoluuttista nollapistettä. TKK:n Optiikka ja molekyylimateriaalit -laboratoriossa tutkitaan muun muassa supramolekyylejä ja itseorganisoitumista. ==Aalto-yliopisto== *Fysiikan laboratorio – kokeellista ja laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa *Kylmälaboratorio – nanoelektroniikkaa ja matalien lämpötilojen teoreettista ja kokeellista fysiikkaa *Optiikka ja molekyylimateriaalit – muun muassa supramolekyylejä ja itseorganisoitumista ==Jyväskylän yliopisto== *Nanotieteen laitos – monitieteistä nanotutkimusta *Nanofysiikan ryhmä – kokeellista nanoelektroniikkaa *Nanoelektroniikan ryhmä – suprajuoksevuuden ja atomikaasujen teoriaa, kokeellista molekulaarielektroniikkaa ja sensoreita *Atomiklusterit ja kvanttipisteet – laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa *Pehmeän tiiviin aineen fysiikan ryhmä – tilastollista fysiikkaa ==Oulun yliopisto== * Kondensoidun aineen teoria – nanoelektroniikan teoriaa ==Tampereen teknillinen yliopisto== *Laskennallisen fysiikan tutkimusryhmä *Puolijohdefysiikan ryhmä – laskennallista puolijohdefysiikkaa *Pintatiederyhmä – pintojen ominaisuuksien tutkimusta ==Turun yliopisto== *Materiaalitieteen laboratorio – Pintatutkimusta *Teoreettinen fysiikka – Muun muassa laskennallista materiaalifysiikkaa *Wihurin fysiikan tutkimuslaboratorio – Kokeellista magnetismin, korkean lämpötilan suprajohtavuuden ja elektronitunnelointispektroskopian tutkimusta ==Åbo Akademi== *Fysiikan laitos – Teoreettisesti muun muassa kiinteiden aineiden optisia ominaisuuksia, korkean lämpötilan suprajohtavuutta ja perkolaatiota, kokeellisesti molekulaarista elektroniikkaa ja Mössbauer-spektroskopiaa ==Helsingin yliopisto== * Materiaalifysiikan osasto – Osastolla on Nanomateriaalien laboratorio, Ionisuihkuanalyysi­laboratorio, Elektronisten rakenteiden laboratorio, Mikrotomografia­laboratorio ja Elektroniikan laboratorio. Tutkimusalueita ovat muun muassa nanoteknologia, laskennallinen fysiikka sekä polymeerien, biomateriaalien, suprajohteiden, nesteiden ja magneettisten materiaalien rakennetutkimusta röntgensäteilyä käyttäen Luokka:Tiiviin aineen fysiikka
PTEN

PTEN (, suom. fosfataasi- ja tensiinihomologi) on ihmisen geeni, joka kuuluu kasvunrajoitegeeneihin. Se sijaitsee kromosomissa 10q23.3. Geeniä vastaava PTEN-proteiinia on olemassa lähes kaikissa ihmiskehon kudoksissa. Geenin tuote toimii fosfataasientsyymeihin kuuluvana fosfodiesteraasina. PTEN-geenin mutaatioita ja deleetioita on havaittu useissa syöpäkasvaimissa, esimerkiksi glioblastoomassa, eturauhassyövässä ja rintasyövässä. Geenin inaktivaatio johtaa lisääntyneeseen soluproliferaatioon ja vähentyneeseen solukuolemaan. Mutaatio PTEN-geenissä lisää alttiutta sairastua harvinaiseen Cowdenin oireyhtymään. Luokka:Geenit Luokka:Proteiinit
Hugh Martin

Hugh Martin (11. elokuuta 1914 Birmingham, Alabama – 11. maaliskuuta 2011 Encinitas, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen musikaalien säveltäjä ja sanoittaja sekä laulaja ja pianisti. Martin oli mukana työstämässä musikaalia Meet Me in St. Louis (1944), johon sisältyi hänen tunnetuimpien laulujensa joukkoon lukeutuva "Have Yourself a Merry Little Christmas". Hän oli Judy Garlandin läheinen ystävä. Huomattavassa osassa Martinin lauluista (ml. "Have Yourself a Merry Little Christmas" ja "The Trolley Song") hänen yhteistyökumppaninaan toimi Ralph Blane. Martin oli Blanen kanssa kahdesti ehdolla parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi ja oli lisäksi nelinkertainen Tony-ehdokas. Hän oli vanhuuteensa saakka levyttänyt muiden muassa Michael Feinsteinin ja Del Delkerin kanssa sekä esiintynyt julkisuudessa. Hän oli seitsemännen päivän adventisti. Hugh Martin otettiin vuonna 1983 Songwriters Hall of Famen jäseneksi. Hän kuului myös Alabama Music Hall of Fameen. == Tuotantoa == * Best Foot Forward (1941) * Meet Me In St. Louis (1944) * Look Ma, I'm Dancin (1948) * Make A Wish (1951) * High Spirits (1964) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet Luokka:Songwriters Hall of Fame
Siw Malmkvist

Siw Gunnel Margareta Malmkvist (s. 31. joulukuuta 1936 Landskrona) on ruotsalainen laulajaDiscogs ja näyttelijä. Hänen läpimurtonsa tapahtui Ruotsissa vuonna 1959, jolloin hän voitti sikäläisen laulukilpailun. Malmkvist on levyttänyt myös suomeksi ja ollut suosittu myös Suomessa. Eurovision laulukilpailuissa hän edusti Ruotsia vuonna 1960. Toisen kerran hän osallistui edustaen Länsi-Saksaa Eurovision laulukilpailussa v. 1969 kappaleella "Prima Ballerina" ja sijoittui yhdeksänneksi. Malmkvist on ollut naimisissa Lasse Mårtensonin kanssa. Malmkvist esitti Ruotsin euroviisukarsintana toimivassa Melodifestivalenissa voittokappaleen myös vuosina 1959 ja 1961, mutta noina vuosina häntä ei valittu esittämään Ruotsin edustuskappaletta kansainväliseen kilpailuun. Vuonna 1961 Malmkvist esitti Melodifestivalenissa myös neljänneksi sijoittuneen Vår i hjärtat -kappaleen. Malmkvist on osallistunut Melodifestivaleniin myös vuonna 1988 kappaleella Det är kärlek, joka karsiutui finaalin ensimmäisellä kierroksella, sekä vuonna 2004 Ann-Louise Hansonin ja Towa Carsonin kanssa kappaleella C'est la vie, joka sijoittui finaalin kymmenenneksi. == Diskografia == === Singlet === * Tweedlee dee / Ro Ro Ro Robinsson (1955) * Den som glad är / Piccolissima serenata (1958) * Jazzbacillen / Låt bli att bli kär i mig (1959) * Augustin / Nya fågelsången (1959) * Flickor bak i bilen / Åh vilka kyssar (1959) * Tunna skivor / Tänk att få se just dig på knä (1960) * Förälskad i Köpenhamn / Inte alls förälskad (1960) * Bortom bergen / För kärleks skull (1961) * Du har bara lekt med mej / Pär var inte där (1961) * Läs inte brevet jag skrev dej / Det var en gång i Trinidad (1961) * April april / Du förstår ingenting (1961) * Gulle dej / Monisieur (1963) * Bergsprängartango / Visa till sommaren (1966) * Den person som tillgrep en väska i grönt i kön på Centralen igår / Gustav Lindströms visa (1966) * Slit och släng / Jag kunde aldrig glömma dig (1966) * Tangoa Jällivaarassa / En koskaan voinut unhoittaa (1966) * Arvid / Downtown (1967) * Sprattelgumma / Nånting fånigt (1967) * Jon Andreas visa / Den som lever får se (1968) * Sen drömmer jag en stund om dej / Hjälten hela dan, Tegelbruksgatan 20 (1968) * Lyckans ost / Prima Ballerina (1968) * Mamma är lik sin mamma / Ingenting går upp mot gamla Skåne (1968) * Regnet det bara öser ner / La la la (1970) * På en gammal bänk / Ett rött äpple (1971) * Peppar peppar ta i trä / Hörru Karlsson (1973) * Paloma blanca / Det sa boom (1975) ===Albumit=== * Siw (1963) * 12 sidor Siw (1967) * Från Jazzbacillen till Balladen om det stora slagsmålet på Tegelbacken (1968) * Nu (1968) * Harlekin (1968) * Spanska Siw (1970) * Underbara Siw (1970) * Mycket Siw och lite dragspel (1971) * Ragtime (1974) * Greatest Hits 1958-75 Vol 1 (1975) * Explosiw (1976) * Pippi Långstrump på Folkan (1980) * Alla tiders Siw (1985) * Siwan! (3-CD-box) (1995) * Siws bästa (2003) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Malmkvist Siw Malmkvist Siw Luokka:Ruotsin euroviisuedustajat Luokka:Saksan euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuoden 1960 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1969 euroviisuedustajat
Đoković

Đoković -nimisiä henkilöitä: *Marko Đoković (s. 1991), serbialainen tennispelaaja *Novak Đoković (s. 1987), serbialainen tennispelaaja, Marko Đokovićin veli
Kansainväliset situationistit

Kansainväliset situationistit (Situationist international, SI) oli vuonna 1957 perustettu ranskalaisen marxilaisälymystön muodostama ryhmittymä. Avantgardistiseksi ja radikaalimarxilaiseksi luonnehdittu liike toimi lähinnä Pariisissa ja suunnitteli mittavia sosiaalisia ja poliittisia muutoksia: SI:n suurellinen tavoite oli kieltää koko olemassa oleva yhteiskunta poistamalla kaikki, mikä on olemassa yksilöstä erillisenä järjestelmänä. Sederholm, Helena: Intellektuaalista terrorismia, s. 34 Jyväskylän Yliopisto, 1994 Maailman viimeiseksi avantgarde-liikkeeksi luonnehditun ryhmän toiminta päättyi 1972. Sederholm, Helena: Intellektuaalista terrorismia, s. 189 Jyväskylän Yliopisto, 1994 SI perustettiin Cosio d'Arroscian vuoristokylässä Italiassa 1957 kolmen avantgarde-liikkeen yhdistämiskonferenssissa. Läsnä olivat Kansainvälisen Imaginistisen Bauhausliikkeen (MIBI), L'Internationale Lettristen sekä London Psychogeographical Association -liikkeiden edustajia; tosin viimeinen yhdistys keksittiin konferenssin aikana luomaan mielikuvaa tapahtuman kansainvälisyydestä. Konferenssi oli noin viikon mittainen ja yhdistymisestä äänestettiin 28. heinäkuuta. Sederholm, Helena: Intellektuaalista terrorismia, s. 31 Jyväskylän Yliopisto, 1994 Situationistisen liikkeen ideoiden pääarkkitehteja olivat COBRAn Asger Jorn ja Constantin, lettristien Gil Wolman ja Guy Debord sekä Raoul Vaneigem. Individualismia ja vapaata luovuutta korostavassa SI:ssäkin korostui avantgarde-liikkeiden tyypillinen ongelma: liike puhui kollektiivisesta luomisesta, mutta samalla situationistit eivät kyenneet kuvittelemaan maailmaa ilman intellektuellien etujoukkoa, joka tietää millainen maailman tulisi olla ja kertoo, miten ihmisten pitäisi toimia. Sederholm, Helena: Intellektuaalista terrorismia, s. 35 ja 36 Jyväskylän Yliopisto, 1994 Ryhmän julkaiseman lehden Internationale situationnisten ensimmäisessä numerossa määriteltiin sana "situationisti": "Situaatioiden rakentamisen teoriaan tai käytäntöön liittyvä. Joku joka osallistuu situaatioiden rakentamiseen. Situationistisen internationaalin jäsen". Samassa lehdessä määriteltiin myös "situationismi": "Edellä mainitusta johdettu merkityksetön termi. Ei ole olemassa situationismia, joka tarkoittaisi olemassa olevien tosiasioiden selittämisjärjestelmää. Käsite situationismi on selvästi antisituationistien keksimä". Kun situationistinen liike uhkasi tulla tunnetuksi, liikkeen toiminta hiipui vähitellen. Vuoteen 1972 mennessä miltei kaikki jäsenet olivat eronneet tai erotettu. Liike kuoli kyvyttömyyteensä uudistua: Pariisin 1968 mellakoiden jälkeen syntyi lukuisia situationisteille myönteisiä pro-situ -ryhmiä, mutta itse situationistiliike sanoutui niistä irti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Marxilainen filosofia Luokka:Marxilaisuuden suuntaukset
Pinto Colvig

Vance DeBar "Pinto" Colvig (11. syyskuuta 1892 Jacksonville, Oregon – 3. lokakuuta 1967 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen vaudeville-, radio- ja ääninäyttelijä sekä sanomalehtisarjakuvien piirtäjä ja sirkustaiteilija. Hän valmistui Oregon State Universitystä 1911. Ehkä parhaiten Colvig tunnetaan ääniroolistaan The Walt Disney Companyn piirroselokuvien Hessu Hopona. Hän esitti myös muita rooleja Disneyn elokuvissa: yhtenä porsaana Kolmessa pienessä porsaassa, Jörönä ja Uneliaana Lumikissa ja seitsemässä kääpiössä sekä haukkuvana Plutona. Hän oli myös alkuperäinen Bozo-klovni, jota hän esitti vuodesta 1946 lähtien kokonaisen vuosikymmenen. Colvig ei työskennellyt ainoastaan Disneylle vaan myös muille elokuvastudioille: Warner Bros. -animaatiostudiolle, Fleischerin studioille ja MGM:lle. Viimeksi mainitun elokuvista hänellä oli äänirooli Ihmemaa Ozissa (1939). Colvig kuoli 75-vuotiaana keuhkosyöpään. Hän oli tupakoinut koko ikänsä ja oli Yhdysvalloissa ensimmäisiä, jotka yrittivät saada tupakka- askeihin syöpävaroitusta. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset radionäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset ääninäyttelijät Luokka:Klovnit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Wangfujing

Wangfujing (; pinyin: Wángfǔjǐng) on yksi Pekingin suosituimmista ostoskaduista. Se on suljettu autoilijoilta ja usein aivan täynnä ihmisiä. Kadulla on pitkä historia ja se toimi aristokraattien sekä prinsessojen asuinalueena Qing-dynastian aikaan, koska paikalta löydettiin makean veden lähde. Vuonna 1903 alueella alettiin harrastaa laajamittaisempaa kaupankäyntiä. Vuoteen 1949 saakka katu tunnettiin myös nimellä Morrison Street australialaisen lehtimiehen George Ernest Morrisonin mukaan. Katu alkaa Wangfujing Nankousta, missä sijaitsevat Oriental Plaza ja Beijing Hotel. Sieltä se jatkuu pohjoiseen ja kadun varrella on muun muassa Pekingin suurin vieraskielinen kirjakauppa. Luokka:Kiinan kadut Luokka:Pekingin liikenne
Nissi

Nissi on entinen kunta Pohjois-Virossa, Harjumaan maakunnassa, Tallinnan lounaispuolella. Nissi liitettiin osaksi uutta Sauen kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin Nissin suurimmista taajamista, Riisiperestä ja Turbasta tuli Sauen kunnan pienkauppaloita (alevik). Nissin kunnan keskus oli Riisipere, jonka lisäksi kuntaan kuului Turba sekä 17 pienempää kylää. Kunnan pinta-ala oli 264,92 neliökilometriä. Vuoden 2014 alussa sen asukasluku oli 2 897 asukasta ja asukastiheys 10,9 asukasta neliökilometrillä. Nissin väkiluku oli vuoden 2006 alussa 3 360. Riisipereen on rautatieyhteys Tallinna–Paldiski- radalta Keilasta. ==Väestö== Vuonna 2011 Nissin kunnassa oli 2 902 asukasta, joista 2 670 (92,0 %) oli virolaisia, 174 (6,0 %) venäläisiä ja 57 (2,0 %) muita kansallisuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Saue
Padise

Padise () on entinen kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Padisen kunta liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa. Sen asukasluku oli 1 573 (1.1.2014), pinta-ala 366,55 neliökilometriä ja asukastiheys 4,3 asukasta neliökilometrillä. Padiseen kuului 24 kylää. ==Väestö== Vuonna 2011 Padisen kunnassa oli 1 528 asukasta, joista 1 449 (94,8 %) oli virolaisia, 51 (3,3 %) venäläisiä ja 27 (1,8 %) muita kansallisuuksia. == Nähtävyydet == Padisen nähtävyyksiä ovat sisterssiläisluostarin rauniot sekä Padisen kartano. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Lääne-Harju
Laukaan lukio

thumb|Sydän-Laukaan koulu ja Laukaan lukio, 2003-2007 peruskorjattu osa Laukaan lukio on Laukaassa toimiva lukiokoulutusta antava oppilaitos. Lukion rehtorina toimii Jyri Pesonen. Lukion sijaitsee Laukaan kirkonkylällä ja opiskelijoita lukiossa on noin 260. ==Peruskorjaus 2003–2007== Laukaan lukion ja Sydän-Laukaan koulun yhteisten tilojen peruskorjaus aloitettiin vuonna 2003, jolloin vanhempien tilojen yhteyteen rakennettiin liikuntahalli. Liikuntahalli on koulun omaisuutta, mutta koulun lisäksi sen tiloja käyttävät useat urheilujärjestöt ja -joukkueet. Halli otettiin käyttöön syksyllä 2004, mutta viralliset avajaiset pidettiin vasta joulukuussa 2004. Koulun vanhempien tilojen peruskorjaus aloitettiin noin vuosi liikuntahallin valmistumisen jälkeen. Peruskorjauksen ensimmäisessä osassa koulun A-siipi, jossa oli lähinnä Sydän-Laukaan koulun tiloja, purettiin sisältä täysin ja peruskorjattiin uuteen muotoon. Seuraavana oli vuorossa koulun osa, jossa sijaitsivat opettajainhuone, juhlasali ja ruokala. Kyseinen osa purettiin täysin ja paikalle rakennettiin uusi rakennus, joka valmistui kesällä 2007. Uudessa osassa sijaitsevat nykyisin opettajainhuone, tiloja opiskelijoille, ruokala, musiikkiluokka ja noin 100 hengelle tarkoitettu auditorio. Uusi rakennus otettiin käyttöön syksyllä 2007. Samalla kun uutta osaa rakennettiin, peruskorjattiin koulun historiallisin osa. Pääpiirteittäin rakennuksen sisältä purettiin kaikki pois, jonka jälkeen rakennettiin uutta tilalle. Joidenkin luokkatilojen kokoa ja käyttötarkoitusta muutettiin peruskorjauksen yhteydessä. Peruskorjauksen viimeisessä vaiheessa korjattiin koulun lukiosiipi, joka siirtyi vuonna 2020 yläkoulun käyttöön lukion uusien tilojen valmistuttua. ==Uudet tilat otettiin käyttöön 2020== Laukaan lukion uusien tilojen rakentaminen aloitettiin kesällä 2019 ja ne otettiin käyttöön lukuvuonna 2020–2021. Uudisosaan tuli lukiolle mm. uudet luokkatilat, runsaasti välituntitilaa, paikkoja opiskelijoiden itsenäiseen opiskeluun ja ryhmätyöskentelyyn sekä oma opettajainhuone ja muut hallintotilat. Lisäksi uudisrakennukseen rakennettiin Sydän-Laukaan koulun kanssa yhteinen ruokala ja musiikin opiskelutilat. Uusia liikunnan ja kuvataiteen tiloja ei rakennettu. Uudisosaan rakennettiin luokka- ja muita opetustiloja myös ammattioppilaitos POKElle. POKEn opiskelijat myös käyttävät yhteistä ruokalaa ja välituntitiloja. == Lähteet == Luokka:Laukaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Laukaan oppilaitokset Luokka:Suomen lukiot
Mahdollisuus

Mahdollisuus viittaa johonkin, mikä voi tapahtua. Metafysiikassa ja modaalilogiikassa (looginen) mahdollisuus on yksi modaliteeteista välttämättömän ja kontingentin ohella. Loogisesti mahdollisen väittämän voi katsoa olevan väittämä, joka ei sisällä loogista ristiriitaisuutta. Toinen tapa ilmaista sama asia on se, että väittämä on loogisesti mahdollinen, jos ja vain jos todellisuus voisi olla johdonmukaisella tavalla sellainen, että väittämä olisi tosi. Tämän mukaisesti loogista mahdollisuutta voidaan analysoida mahdollisten maailmojen avulla. Tällöin jonkin asiantilan mahdollisuus tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) ainakin yhdessä kaikista mahdollisista maailmoista. Mahdollisuuden vastakohta on mahdottomuus. == Katso myös == * Kontingenssi, välttämättömyydestä eroava satunnaisuus * Mahdolliset maailmat * Runsauden periaate * Välttämättömyys == Lähteet == Luokka:Filosofian termit Luokka:Modaalilogiikka
Välttämättömyys

Välttämättömyys viittaa johonkin, mikä ei voisi olla toisin. Metafysiikassa ja modaalilogiikassa (looginen) välttämättömyys on yksi modaliteeteista mahdollisen ja kontingentin ohella. Loogisesti välttämättömän väittämän voi katsoa olevan väittämä, joka ei voisi olla epätotta ilman loogista ristiriitaisuutta. Loogista välttämättömyyttä voidaan analysoida mahdollisten maailmojen avulla. Tällöin jonkin asiantilan välttämättömyys tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) kaikissa mahdollisissa maailmoissa. == Katso myös == * Kontingenssi, välttämättömyydestä eroava satunnaisuus * Mahdolliset maailmat * Mahdollisuus * Välttämätön ja riittävä ehto == Lähteet == Luokka:Filosofian termit Luokka:Modaalilogiikka pt:Necessidade
Turun Osuuskauppa

Turun Osuuskauppa (TOK) on Varsinais-Suomessa toimiva S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa, jolla on yli 171 000 asiakasomistajaa. Yli 2 600 henkilöä työllistävä TOK on yksi alueensa suurimmista palvelualan työnantajista. Vuonna 2022 yrityksen liikevaihto oli noin 731 miljoonaa euroa. == Historia == Turun Osuuskauppa perustettiin vuonna 1901 edistysmielisten turkulaisten toimesta. Aluksi se toimi nimellä Vähäväkisten Osuusliike. Vuonna 1918 nimi muuttui Turun Osuuskaupaksi. TOK on Suomen ensimmäinen osuustoimintalain aikana perustettu osuuskauppa. Fuusioiden kautta Turun Osuuskauppaan ovat liittyneet Raision Osuusliike vuonna 1927, Piikkiön Osuuskauppa vuonna 1930, Rymättylän Osuuskauppa vuonna 1932, lietolainen Härkätien Osuuskauppa vuonna 1963, Littoisten Osuuskauppa ja Naantalin Osuuskauppa vuonna 1965, nousiaislainen Osuuskauppa Noustenmaa vuonna 1974, Vahdon Osuuskauppa vuonna 1979, sauvolainen Osuuskauppa Aitta vuonna 1980, mynämäkeläinen Osuuskauppa Apaja, pöytyäläinen Osuuskauppa Maapohja ja Vakka-Suomessa toiminut Osuuskauppa Vakkaseutu vuonna 1984 sekä loimaalainen Saviseudun Osuuskauppa vuonna 1985. Handelslaget Öboden, ruotsinkielinen osuuskauppojen yhteenliittymä Turunmaan saaristossa pilkottiin kahtia vuonna 1989, jolloin Dragsfjärd, Kemiö ja Västanfjärd siirtyivät Salon Seudun Osuuskaupan alueeseen sekä Houtskari, Iniö, Korppoo, Nauvo ja Parainen TOK:n alueeseen. Samana vuonna Koski Tl:n ja Marttilan alueet siirtyivät keskinäisellä sopimuksella TOK:lta Salon Seudun Osuuskaupalle. Viimeinen itsenäinen paikallisosuuskauppa alueella oli Vehmaan Osuuskauppa, joka liittyi TOK:iin vuonna 2007. Osuuskauppojen nykyiset toimialueet löytyvät luettelosivulta. == Toimipaikat == *Kuusi Prisma- hypermarkettia: Itäharjulla, Länsikeskuksessa ja Tampereentiellä Turussa, Piispanristillä Kaarinassa, Loimaalla ja kauppakeskus Myllyssä Raisiossa *Sokos-tavaratalo: Sokos Wiklund Turussa, Emotion Mylly, Kauppakeskus Mylly, Raisio ja Emotion Skanssi, kauppakeskus Skanssi, Turku. *21 S-marketia ja 28 Sale-myymälää. Turun Osuuskaupan omistamia hotelleja ovat muun muassa Turussa sijaitsevat Original Sokos Hotel Wiklund, Original Sokos Hotel Kupittaa, Solo Sokos Hotel Turun Seurahuone ja Radisson Blu Marina Palace. Osuuskauppa omistaa myös useita ravintoloita ja kahviloita sekä 3 ABC-liikennemyymälää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Turun Osuuskaupan kotisivut Luokka:Alueosuuskaupat Luokka:Varsinais-Suomi
Raasiku

Raasiku () on kunta Virossa, Tallinnan itäpuolella, Harjumaan maakunnassa. Raasikussa on 5 050 asukasta (1.1.2018). Kunnan keskus on Arukülan pienkauppala (alevik), jonka lisäksi siellä on Raasikun pienkauppala ja 13 kylää. == Liikenne == Raasiku sijaitsee Tallinna–Tapa-rautatien varrella. Elronin matkustajajunat pysähtyvät Raasikun rautatieasemalla sekä Arukülan seisakkeella. ==Väestö== Vuonna 2011 Raasikun kunnassa oli 4 579 asukasta, joista 4 227 (92,3 %) oli virolaisia, 237 (5,2 %) venäläisiä ja 108 (2,4 %) muita kansallisuuksia. Tiedosto:Arukyla Mois.jpg|Arukülan kartano. Tiedosto:Harju-Jaani kirik2.jpg|Harju-Jaanin kirkko. Tiedosto:Kiviloo mõisa peahoone.jpg|Kiviloon kartanon päärakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Parthenopaios

Parthenopaios oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi seitsemästä Thebaa vastaan hyökänneistä sotapäälliköistä. Hän oli Atalantan ja joko HippomeneenApollodoros: Kirjasto 3.9.2 (engl. käännös)., Talaoksen,Pausanias: Kreikan kuvaus 9.18.6 (engl. käännös)., MelanioninApollodoros: Kirjasto 3.6.3 (engl. käännös)., Areen tai MeleagroksenHyginus; Fabulae lxx (engl. käännös). poika. Vastasyntyneenä Parthenopaioksen äiti hylkäsi poikansa Parthenios- vuorelle voidakseen edelleen väittää olevansa neitsyt. Samaan aikaan myös Auge hylkäsi vuorelle poikansa Telefoksen. Paimenet löysivät pojat ja kasvattivat nämä, ja pojista tuli keskenään hyviä ystäviäHyginus, Fabulae xcix (engl. käännös).. Myöhemmin Parthenopaios seurasi Telefosta auttaessaan tätä etsimään äitiään ja liittyi tämän mukaan myös taisteluun Idasta vastaan Telefoksen puolustaessa Teuthrasin valtakuntaa tätä vastaanHyginus, Fabulae c (engl. käännös).. Parthenopaioksella oli nymfi Klymenen kanssa poika, Tlesimenes tai BiantesHyginus, Fabulae lxxi (engl. käännös)., tai PromakhosPausanias: Kreikan kuvaus 9.19.2 (engl. käännös). Hän kuoli epäonnistuneessa hyökkäyksessä Thebaa vastaan, jossa hänet surmasi joko Periklymenos, Asfodikos tai AmfidikosApollodoros: Kirjasto 3.6.8 (engl. käännös).. == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia
Vasalemma

Vasalemma () on entinen kunta ja vuodesta 2017 pienkauppala (alevik) Harjumaan maakunnassa, Virossa. Vasalemmassa oli kolme pienkauppalaa (Vasalemma, Rummu, Ämari) sekä kaksi kylää (Veskiküla ja Lemmaru). Vasalemma liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa. Ämarissa on Viron tärkein lentotukikohta. Vasalemman kunnan pinta-ala oli 38,66 neliökilometriä. Sen asukasluku oli 2 655 (1.1.2014) ja asukastiheys 68,7 asukasta neliökilometrillä. ==Väestö== Vuonna 2011 Vasalemman kunnassa oli 2 699 asukasta, joista 1 353 (50,1 %) oli virolaisia, 1 059 (39,2 %) venäläisiä ja 285 (10,6 %) muita kansallisuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Lääne-Harju
Maryam Namazie

Maryam Namazie (s. 1966 Teheran) on iranilaissyntyinen ihmisoikeusaktivisti ja kirjailija. Namazie on johtanut kampanjoita kivityksiä ja teloituksia vastaan islamilaisissa valtioissa, vastustanut lasten hunnuttamista ja uskonnollisia lakeja, (šaria), puolustanut uskonnollisten tunnuksien kieltämistä kouluissa ja julkisissa laitoksissa ja vaatinut sekularismia, ilmaisunvapautta ja yhteiskunnan vapauttamista uskonnoista. Namazie oli aiemmin Iranin työväenkommunistisen puolueen kansainvälisten suhteiden komitean sihteeri sekä poliittisen toimikunnan jäsen. Hän erosi puolueesta vuonna 2017. Aiemmin Namazie on toiminut seitsemän vuoden ajan kansainvälisen iranilaisten pakolaisten liiton toiminnanjohtajana. Vuonna 2005 National Secular Society nimitti radio- ja televisioesiintymisistään tunnetun Namazien Vuoden sekularistiksi. Maryam Namaziesta tuli Rationalist Internationalin kunniajäsen vuonna 2007. Namazie on asunut Lontoossa vuodesta 2000 lähtien. == Aiheesta muualla == * Namazien kotisivut. == Lähteet == Luokka:Ateismiaktivistit Luokka:Iranilaiset kommunistit Luokka:Islamin kriitikot Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Iranilaiset kirjailijat
Kummeliturskat

Kummeliturskat (Merlucciidae) on turskankaltaisten kalojen heimo. Kummeliturskia esiintyy Atlantissa ja Tyynen valtameren itäosassa sekä eteläisillä Tasmaniaa ja Uutta-Seelantia ympäröivillä vesillä. Kummeliturskat ovat isokokoisia petokaloja, jotka saalistavat mannerjalustalla esiintyviä pienempiä kaloja. Useilla lajeilla, varsinkin suvuissa Merluccius ja Macruronus, on kaupallista merkitystä ruokakaloina. ==Suvut ja lajit== Kummeliturskalajeja on 23 ja ne jakautuvat viiteen sukuun: (Vain suomalaisten nimien lähde) * Suku Lyconodes ** Hopeahoki Lyconodes argenteus * Suku Lyconus ** Syvännehoki Lyconus brachycolus ** Siimahoki Lyconus pinnatus * Suku Macruronus ** Kapinhoki Macruronus capensis ** Macruronus maderensis ** Patagonianhoki Macruronus magellanicus ** Sinihoki, Macruronus novaezelandiae * Suku Merluccius **Ulappakummeli, Merluccius albidus ** Panamankummeli Merluccius angustimanus ** Etelänkummeli, Merluccius australis ** Hopeakummeli, Merluccius bilinearis ** Rantakummeli, Merluccius capensis ** Perunkummeli, Merluccius gayi *** Merluccius gayi gayi *** Merluccius gayi peruanus ** Merluccius hernandezi ** Argentiinankummeli, Merluccius hubbsi ** Kummeliturska, Merluccius merluccius ** Teräskummeli (syvänmerenkummeliturska), Merluccius paradoxus ** Merluccius patagonicus ** Tummakummeli Merluccius polli ** Kaliforniankummeli, Merluccius productus ** Senegalinkummeli Merluccius senegalensis * Suku Steindachneria ** Lyhtykummeli Steindachneria argentea ==Lähteet == == Aiheesta muualla == *Animal Diversity Web Luokka:Turskakalat
Viimsi

Viimsi on kunta Harjumaalla Pohjois-Virossa Suomenlahden rannikolla. Kunnassa on noin 20 000 asukasta ja sen pinta-ala on 73 km². Viimsin kunnanjohtajana toimii Laine Randjärv. == Sijainti == Viimsi sijaitsee Tallinnan koillis- ja pohjoispuolella Viimsin niemellä sekä muutamalla Suomenlahden saarella mukaan lukien Naissaari, Prangli ja Aksi. == Kylät ja taajamat == Viimsiin kuuluu kaksi pienkauppalaa (), Haabneeme ja Viimsi, sekä 20 kylää. ==Väestö== Vuonna 2011 Viimsin kunnassa oli 18 533 asukasta, joista 15 726 (84,9 %) oli virolaisia, 2 151 (11,6 %) venäläisiä ja 633 (3,4 %) muita kansallisuuksia. == Liikenne == Maan suurin tavarasatama, Muugan satama, sijaitsee osittain Viimsissä. == Muuta == Ylivieska on Viimsin ystävyyskunta.Kaupunki-info == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Panenteismi

Panenteismi ( (pân) ”kaikki”; (en) ”jossakin, -ssa”; ja (theós) ”jumala”; ”kaikki-Jumalassa” tai ”Jumala-kaikessa”) on teologinen näkökanta Jumalan ja kaikkeuden välisestä suhteesta. Se ei ole sama asia kuin panteismi. Panenteismi voidaan jakaa kahteen päälajiin, jotka voidaan nimittää pan- enteismiksi ja panen-teismiksi. Pan-enteismi on näkökanta, jonka mukaan Jumala on kaikessa. Kaikkeus ei kuitenkaan ole osa Jumalaa, joka on transsendentti suhteessa todellisuuteen. Jumala on luonut maailman, mutta maailma ei ole Jumala. Kaikkeus on äärellinen, mutta Jumala on ääretön ja läsnä myös todellisuudessa. Tämä näkökanta on muun muassa ortodoksien opetuksessa. Panen- teismi – kaikki on Jumalassa – puolestaan tarkoittaa käsitystä, jonka mukaan kaikkeus on substantiaalisesti osa Jumalaa, mutta Jumala itsessään on suurempi kuin äärellinen maailma. == Kuuluisia panenteisteja == * Kurt Gödel * G. W. F. Hegel * Karl Krause * Jürgen Moltmann * Friedrich von Schelling == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Teismi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit