Oikeusperiaate

Oikeusperiaate on oikeuteen yleisesti tai yksittäiseen oikeudenalaan sisältyvä keskeinen arvo tai tavoite.Mattila (päätoim.) 1999, palsta 791 Oikeusperiaatteet erotetaan oikeusnormeina oikeussäännöistä. Oikeusperiaatteet ovat tavallisesti sisällöllisesti laaja-alaisempia, väljemmin muotoiltuja ja vahvemmin arvoperustaisia oikeudellisia tulkinta- ja ratkaisuperusteita kuin oikeussäännöt.Siltala 2010, s. 210 Ne toimivat käyttäytymistä ohjaavina standardeina, oikeudenmukaisuutta luovina ja ylläpitävinä maksiimeina sekä esitysteknisinä peukalosääntöinä.Tolonen 2003, s. 49 Oikeusperiaatteiden merkitys liittyy etenkin siihen, että ne avaavat oikeutta moraalin ja politiikan suuntaan.Lindroos-Hovinheimo 2014, s. 18Tolonen 2003, s. 45 Oikeusperiaatteet voivat myös muuttua ja kehittyä normitodellisuuden kehityksen mukana ja ilmaista samalla yhteiskunnassa muuttuvia ja kehittyviä uusia arvokannanottoja.Tolonen 2003, s. 46 Aikaisemmin oikeusperiaatteille ei oikeustieteessä aina annettu itsenäistä oikeudellista merkitystä, vaan ne saatettiin mieltää oikeudellista tulkintaa edeltäviksi tai täydentäviksi näkökohdiksi taikka sääntöjen perusteella tehdyiksi yleistyksiksi ilman itsenäistä ratkaisuarvoa.Siltala 2010, s. 7 Oikeusperiaatteiden merkitys on tunnustettu 1970-luvun lopulta alkaen, jolloin Ronald Dworkin ja Robert Alexy käynnistivät laajan teoreettisen keskustelun niistä.Lindroos-Hovinheimo 2014, s. 16Laakso 2012, s. 237 Oikeusperiaatteista käydyn keskustelun lähtökohdat ovat kuitenkin olleet erilaisia eri oikeusjärjestelmissä. Manner-Euroopassa oikeusperiaatteet ovat olleet ilmausta oikeuden, politiikan ja moraalin lomittumisesta toisiinsa. Sen sijaan common law -maissa, erityisesti Yhdysvalloissa, oikeusperiaatteiden aseman tarkastelu on liittynyt laajempaa keskusteluun oikeuden asemasta ylipäätänsä, jossa on asetettu vastakkain yhtäältä oikeusperiaatteet ja toisaalta yhteiskuntapoliittiset toimintalinjat (eng. policies).Mattila (päätoim.) 1999, palstat 794–795 Yleisesti ottaen oikeusperiaatteiden merkitys on lisääntymässä. == Oikeusperiaatteiden voimassaolo ja soveltaminen == Oikeusperiaatteet ovat voimassaolevaa oikeutta väljemmän kriteerin mukaisesti kuin oikeussäännöt, ja ne pikemminkin kehittyvät hitaasti kuin syntyvät ehdottomasti tiettynä ajankohtana. Oikeusperiaatteiden voimassaolo perustuu niiden eri oikeuslähteistä, kuten tuomioistuinten prejudikaateista, lakien esitöistä, tapaoikeudesta ja oikeuskirjallisuudesta, enemmän tai vähemmän ja jopa vain epäsuorasti saamaan institutionaaliseen tukeen sekä niiden nauttimaan yhteisölliseen hyväksyntään. Juuri institutionaalinen tuki erottaa oikeusperiaatteet puhtaasti moraalisista periaatteista. Oikeusperiaatteet ovat siis voimassa enemmän tai vähemmän, niiden pätevyys muodostaa pikemminkin tietyn sisällöllisen vyöhykkeen tai skaalan kuin ehdottoman rajan.Tolonen 2003, s. 45–46Siltala 2010, s. 94 Oikeusperiaatteet soveltuvat yksittäiseen oikeustapaukseen enemmän tai vähemmän -tyyppisesti. Oikeusperiaatteilla on siis sisällöllisen painoarvon ulottuvuus, ja niihin liittyy harkinnanvaraisia kriteerejä. Oikeusperiaatteiden soveltaminen perustuu niiden painoarvon punnintaan ja keskinäiseen yhteensovittamiseen yksittäisessä soveltamistilanteessa. Oikeusperiaatteet soveltuvat oikeussääntöjä laajemmin erilaisiin tilanteisiin, sillä niihin sisältyvä tunnusmerkistö on usein hyvin väljä ja yleinen. Oikeusperiaatteen ratkaisuarvo on kuitenkin tavallisesti oikeussääntöä heikompi, ja ne enemmänkin vievät ratkaisuharkintaa tiettyyn suuntaan kuin määräävät yksityiskohtaisesti sen lopputuloksen. Toisaalta nykyään esimerkiksi ihmisoikeusperiaatteet ovat nousseet eräänlaisiksi valttikorteiksi, joiden argumentaatiovoima on varsin suuri. Samaan tapaukseen voi soveltua useita erisuuntaisia oikeusperiaatteita, mutta tällaisesa oikeusperiaatteiden ristiriitatilanteessa yksi periaate ei syrjäytä toisia oikeussäntöjen ristiriitojen ratkaisuperusteiden mukaan, vaan niitä punnitaan keskenään ja tosiaan vastaan.Lindroos-Hovinheimo 2014, s. 17–18Mattila (päätoim.) 1999, palstat 792–793Tolonen 2003, s. 46–47 ==Erilaisia oikeusperiaatteita== Yleisellä tasolla kaikkea modernia länsimaista oikeutta luonnehtii yhdenvertaisuuden oikeusperiaate, jonka mukaan olennaisissa suhteissa samanlaiset tapaukset on ratkaistava samalla tavoin. Varsinkin varallisuusoikeudessa voimistuneen kohtuusperiaatteen voi katsoa ilmentävän yleistä suhteellisuusperiaatetta, jonka mukaan kaikessa lainkäytössä on kiinnitettävä huomiota siihen, ettei yhtä oikeutta toteutettaessa jouduta kohtuuttomasti loukkaamaan tai rajoittamaan toista oikeutta.Mattila (päätoim.) 1999, palstat 791–792 Eri oikeudenaloilla on täsmennettyjä keskeisiä periaatteita, kuten ympäristöoikeudessa varovaisuus- ja aiheuttamisperiaate, varallisuusoikeudessa eri osapuolten oikeusasemien muodostumista ja sisältöä koskevat sopimusvapauden, vaihdannan intressin ja heikomman suojelemisen periaatteet, rikosoikeudessa rangaistavuuden yleisiä edellytyksiä koskeva laillisuusperiaate ja prosessioikeudessa kontradiktorinen periaate.Mattila (päätoim.) 1999, palsta 792 == Lähteet == * * * * * === Viitteet === Luokka:Yleinen oikeustiede en:Principle of law