Keski-Suomen sairaanhoitopiiri

Keski-Suomen sairaanhoitopiiri oli 21 keskisuomalaisen kunnan sairaanhoitopiiri. Noin 270 000 asukkaallaan se oli Suomen suurin ei- yliopistollinen sairaanhoitopiiri. Jyväskylässä sijaitseva Keski-Suomen Sairaala Nova otettiin käyttöön 18.–19.1.2021, ja se tarjoaa lähes kaikkien erikoissairaanhoidon alojen hoitoa. Erityistason sairaanhoidosta Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella vastasi Kuopion yliopistollinen sairaala. Sairaanhoitopiiri työllisti 3 785 henkeä. Työntekijöistä 476 oli lääkäreitä, 2 219 hoitohenkilöstöä ja 1 090 muuta henkilöstöä. Toiminnan menot 2020 olivat yhteensä 376,7 miljoonaa euroa. Keski-Suomen sairaanhoitopiiri oli Jyväskylän kaupungin toiseksi suurin työnantaja. Keski-Suomen sairaanhoitopiirin toiminta lakkasi 31. joulukuuta 2022 osana Sote-uudistusta. Nykyisin alueen sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palvelut tuottaa Keski-Suomen hyvinvointialue. == Jäsenkunnat == * Hankasalmi * Joutsa * Jyväskylä * Kannonkoski * Karstula * Keuruu * Kinnula * Kivijärvi * Konnevesi * Kyyjärvi * Laukaa * Luhanka * Multia * Muurame * Petäjävesi * Pihtipudas * Saarijärvi * Toivakka * Uurainen * Viitasaari * Äänekoski Keski-Suomen maakuntaan kuuluva Jämsä ei kuulunut alueen sairaanhoitopiiriin, vaan se oli osa Pirkanmaan sairaanhoitopiiriä vuodesta 2013. == Keski-Suomen Sairaala Nova == Keski-Suomen keskussairaalan alueelle Jyväskylän Kukkumäkeen ryhdyttiin 2016 rakentamaan uutta Keski-Suomen Sairaala Novaa. Uuteen sairaalaan valmistui 360 tutkimus- ja vastaanottohuonetta, vuodeosastoille 368 sairaansijaa, leikkaussaleja 24 ja synnytyssaleja 10. Sairaalan sisustuksen inspiraatioina ovat Keski-Suomen kansallispuistot. Uuden sairaalan rakennus projektinjohtourakoitsijana toimi SRV Rakennus Oy. SRV luovutti sairaalan Keski-Suomen sairaanhoitopiirille 30.10.2020. Sairaala vihittiin käyttöön 1.12.2020. Sairaalan käyttöönotto tapahtui 18.–19.1.2021. Sairaala maksoi 554 miljoonaa euroa. == Historia == Keski-Suomeen perustettiin ensimmäinen sairaala vuonna 1848. Sen perustamista ajoivat apteekkari Kristian Hobin ja piirilääkäri Wolmar Schildt. Ennen sairaalan perustamista lähin sairaala sijaitsi Vaasassa. Sairaala toimi ensin yksityisenä ja sen jälkeen valtion avustuksella. Sairaala siirtyi valtion omistamaksi 1868 ja toimi nimellä Jyväskylän yleinen sairaala. Sairaalan päärakennus paloi kahteen kertaan vuosina 1885 ja 1901, jonka jälkeen rakennettiin jugend-tyylinen päärakennus. Jyväskylän yleisen sairaalan rakennus tunnetaan nykyisin nimellä Vanha Ortopedia. Uuden sairaalan rakentamista suunniteltiin 1930-luvulla alkaen, kuitenkin sotavuosien vuoksi rakentaminen viivästyi. Jyväskylän yleinen sairaala toimi vuoteen 1954 asti, jolloin Jyväskylään avattiin uusi Keski-Suomen keskussairaala.Keski-Suomen keskussairaala sairaalamuseo Keski-Suomen sairaanhoitopiirin omistuksessa olleita sairaaloita: * Haukkalan sairaala, Jyväskylä * Juurikkaniemen sairaala, Keuruu * Kangasvuoren sairaala, Jyväskylä *Keski-Suomen keskussairaala, Jyväskylä * Kinkomaan sairaala, Muurame * Sisä-Suomen sairaala, Suolahti *Sädesairaala, Jyväskylä * Vanha Ortopedia, Jyväskylä ==Lähteet== Luokka:Keski-Suomi Luokka:Suomen sairaanhoitopiirit