Luettelo Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista

Tämä on luettelo Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista henkilöistä. Nobelin fysiikanpalkinto jaetaan vuosittain henkilöille, jotka ovat tehneet kaikkein merkittävimmän löydön tai keksinnön fysiikan alalla. Palkinnonsaajat päättää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, ja palkinnon myöntää Alfred Nobelin testamentilla perustettu Nobel-säätiö. Säätiön sääntöjen mukaan palkinto voidaan jakaa tasan kahdelle eri saavutukselle. Lisäksi yhden aiheen sisällä palkinto voidaan jakaa tasan enimmillään kolmen henkilön kesken, kuitenkin niin että kerralla palkittavien henkilöiden kokonaismäärä on korkeintaan kolme. Jos yksikään ehdotetuista töistä ei ole tiedeakatemian mielestä riittävän merkittävä, palkintoraha säästetään ja kyseisen vuoden palkinto voidaan jakaa seuraavana vuonna. Esimerkiksi Albert Einsteinin vuoden 1921 palkinto myönnettiin vasta vuonna 1922. Myös vuosien 1914, 1918, 1924, 1925, 1928, 1932 ja 1943 palkinnot jaettiin vuoden myöhässä. Jos seuraavanakaan vuonna ei löydy riittävän hyvää ehdokasta, palkintoa ei jaeta lainkaan ja palkintosumma rahastoidaan. Palkintoa ei jaettu ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1916, vuosina 1931 ja 1934 eikä myöskään toisen maailmansodan aikana vuosina 1940–1942. John Bardeen on ainoa henkilö, joka on voittanut Nobelin fysiikanpalkinnon kahdesti, vuosina 1956 ja 1972. Myös Marie Curie on voittanut kaksi Nobelin palkintoa, fysiikanpalkinnon vuonna 1903 ja kemianpalkinnon vuonna 1911. Viisi naista on voittanut Nobelin fysiikanpalkinnon: Marie Curie, Maria Goeppert-Mayer (1963), Donna Strickland (2018), Andrea Ghez (2020) ja Anne L'Huillier (2023). == Palkinnonsaajat == Alla oleva luettelo on kronologinen lista Nobelin fysiikanpalkinnon saajista. Palkinnonsaajien nimet on esitetty pääosin NobelPrize.org-sivuston henkilösivuillaan käyttämän lyhyen mallin mukaisesti. Sarakkeeseen Maa on merkitty palkinnonsaajan kansallisuudet palkinnon myöntöhetkellä. Perustelu on Nobel-komitean palkinnon perusteluksi esittämä lyhyt sitaatti. Nobel-komitea perustelee palkintoja monisanaisemmin palkintopuheissaan ja lehdistötiedotteissaan, ja niissä esiintyneitä keskeisiä aiheita on lueteltu joidenkin palkintojen aiheen selventämiseksi sitaatin jälkeen. === 1900-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1901 75px Wilhelm Conrad Röntgen (1845–1923) ”mukaansa nimettyjen säteiden löytämisestä” (röntgensäteet) 1902 Hendrik A. Lorentz (1853–1928) ”tutkimuksista, jotka koskevat magnetismin vaikutusta säteilyilmiöihin” (Zeemanin ilmiö) 1902 Pieter Zeeman (1865–1943) ”tutkimuksista, jotka koskevat magnetismin vaikutusta säteilyilmiöihin” (Zeemanin ilmiö) 1903 Henri Becquerel (1852–1908) ”spontaanin radioaktiivisuuden löytämisestä” 1903 Pierre Curie (1859–1906) ”yhteisistä tutkimuksistaan, jotka koskevat professori Henri Becquerelin löytämiä säteilyilmiöitä” (poloniumin ja radiumin löytäminen) 1903 Marie Curie (1867–1934) Puola ”yhteisistä tutkimuksistaan, jotka koskevat professori Henri Becquerelin löytämiä säteilyilmiöitä” (poloniumin ja radiumin löytäminen) 1904 Lordi Rayleigh (1842–1919) ”kaasujen tiheyksiä koskevista tutkimuksistaan, sekä argonin löytämisestä näiden tutkimusten yhteydessä” 1905 Philipp Lenard (1862–1947) ”katodisäteisiin liittyvistä töistään” 1906 J.J. Thomson (1856–1940) ”kaasujen sähkönjohtavuuteen liittyvien tutkimustensa teoreettisista ja kokeellisista ansioista” (elektronin löytämisestä) 1907 Albert A. Michelson (1852–1931) ”optisista tarkkuusinstrumenteistaan sekä niiden avulla suoritetuista spektroskopisista ja metrologisista tutkimuksista” (Michelsonin interferometri) 1908 Gabriel Lippmann (1845–1921) ”interferenssiin perustuvan värivalokuvausmenetelmän kehittämisestä” (Lippmannin menetelmä) 1909 Guglielmo Marconi (1874–1937) ”tunnustuksena osuudestaan langattoman lennättimen kehittämisessä” 1909 Ferdinand Braun (1850–1918) ”tunnustuksena osuudestaan langattoman lennättimen kehittämisessä” === 1910-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1910 Johannes Diderik van der Waals (1837–1923) ”työstä kaasujen ja nesteiden tilanyhtälön parissa” (van der Waalsin yhtälö) 1911 Wilhelm Wien (1864–1928) ”lämpösäteilyn lakeihin liittyvistä löydöistä” (Wienin siirtymälaki) 1912 Gustaf Dalén (1869–1937) ”majakoiden ja poijujen valaisemiseen käytettävän kaasuventtiilin automaattisen säätelyjärjestelmän keksimisestä” (aurinkoventtiili) 1913 Heike Kamerlingh Onnes (1853–1926) ”aineen ominaisuuksien tutkimisesta matalissa lämpötiloissa, mikä johti muun muassa heliumin nesteyttämiseen” (kylmäfysiikka, suprajohtavuuden löytäminen) 1914 Max von Laue (1879–1960) palkinto myönnettiin 1915 ”kiteistä tapahtuvan röntgensäteiden diffraktion keksimisestä” 1915 William Bragg (1862–1942) ”röntgensäteisiin perustuvan kiderakenteiden analyysin kehittämisestä” (röntgenkristallografia) 1915 Lawrence Bragg (1890–1971) ”röntgensäteisiin perustuvan kiderakenteiden analyysin kehittämisestä” (röntgenkristallografia) 1916 Ei jaettu, palkintosumma rahastoitiin 1917 Charles Glover Barkla (1877–1944) palkinto myönnettiin 1918 ”alkuaineiden karakteristisen röntgensäteilyn löytämisestä” 1918 Max Planck (1858–1947) palkinto myönnettiin 1919 Saksa ”tunnustuksena palveluksistaan, jotka hän on tehnyt fysiikan edistämiseksi keksimällä energiakvantin” (Planckin laki, kvantittuminen) 1919 Johannes Stark (1874–1957) Saksa ”kanavasäteiden Doppler-ilmiön, sekä sähkökentän aikaansaaman spektriviivojen jakaantumisen havaitsemisesta” (Starkin ilmiö) === 1920-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1920 Charles Édouard Guillaume (1861–1938) ”tarkkuusmittauksissa hyödynnettävien nikkeli-teräs-seosten anomalioiden keksimisestä” (invar) 1921 Albert Einstein (1879–1955) palkinto myönnettiin 1922 ”teoreettisen fysiikan hyväksi tekemistään palveluksista, ja erityisesti valosähköistä ilmiötä koskevan lain keksimisestä” 1922 Niels Bohr (1885–1962) ”atomien rakennetta ja niiden tuottamaa säteilyä koskevista tutkimuksista” (Bohrin atomimalli) 1923 Robert A. Millikan (1868–1953) ”työstään sähköisen alkeisvarauksen ja valosähköisen ilmiön parissa” 1924 Manne Siegbahn (1886–1978) palkinto myönnettiin 1925 ”löydöistään ja tutkimuksestaan röntgenspektroskopian saralla” 1925 James Franck (1882–1964) palkinto myönnettiin 1926 ”elektronien ja atomien välisiä törmäyksiä hallitsevien lakien löytämisestä” (Franckin ja Hertzin koe) 1925 Gustav Hertz (1887–1975) palkinto myönnettiin 1926 ”elektronien ja atomien välisiä törmäyksiä hallitsevien lakien löytämisestä” (Franckin ja Hertzin koe) 1926 Jean Baptiste Perrin (1870–1942) ”työstään aineen epäjatkuvan rakenteen parissa ja erityisesti sedimentaatiotasapainon keksimisestä” (Brownin liike) 1927 Arthur H. Compton (1892–1962) ”mukaansa nimetyn ilmiön löytämisestä” (Comptonin ilmiö) 1927 C.T.R. Wilson (1869–1959) ”menetelmästään, jolla voidaan tehdä sähköisesti varatut hiukkaset näkyviksi höyryn tiivistymisen kautta” (Wilsonin sumukammio) 1928 Owen Willans Richardson (1879–1959) palkinto myönnettiin 1929 ”työstään termionisen ilmiön parissa ja erityisesti mukaansa nimetyn lain keksimisestä” 1929 Louis de Broglie (1892–1987) ”elektronin aaltoluonteen löytämisestä” (aalto-hiukkasdualismi, de Broglien aalto) === 1930-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1930 75px Sir Chandrasekhara Venkata Raman (1888–1970) ”valon siroamista koskevista töistään ja mukaansa nimetyn ilmiön löytämisestä” (Ramansironta) 1931 Ei jaettu, palkintosumma rahastoitiin 1932 Werner Heisenberg (1901–1976) palkinto myönnettiin 1933 ”kvanttimekaniikan luomisesta, mikä on johtanut muun muassa vedyn allotrooppisten muotojen löytymiseen” 1933 Erwin Schrödinger (1887–1961) ”uusien hedelmällisten atomiteorian muotojen keksimisestä” (Schrödingerin ja Diracin yhtälöt) 1933 Paul Dirac (1902–1984) ”uusien hedelmällisten atomiteorian muotojen keksimisestä” (Schrödingerin ja Diracin yhtälöt) 1934 Ei jaettu, palkintosumma rahastoitiin (1/3 päärahastoon, 2/3 tälle palkinnolle) 1935 James Chadwick (1891–1974) ”neutronin havaitsemisesta” 1936 Victor F. Hess (1883–1964) ”kosmisen säteilyn havaitsemisesta” 1936 Carl David Anderson (1905–1991) ”positronin havaitsemisesta” 1937 Clinton Davisson (1881–1958) ”kiteistä tapahtuvan elektronidiffraktion kokeellisesta havaitsemisesta” 1937 George Paget Thomson (1892–1975) ”kiteistä tapahtuvan elektronidiffraktion kokeellisesta havaitsemisesta” 1938 Enrico Fermi (1901–1954) ”kokeistaan jotka osoittavat neutronisäteilyn tuottamien uusien radioaktiivisten alkuaineiden olemassaolon, sekä hitaiden neutroneiden aikaansaaman ydinreaktion löytämisestä” (ausenium ja hesperium, neutroniaktivointi) 1939 Ernest Lawrence (1901–1958) ”syklotronin keksimisestä ja kehittämisestä sekä sillä saaduista tuloksista, erityisesti keinotekoisiin radioaktiivisiin alkuaineisiin liittyen” === 1940-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1940– 1942 Ei jaettu, palkintosumma rahastoitiin (1/3 päärahastoon, 2/3 tälle palkinnolle) 1943 Otto Stern (1888–1969) palkinto myönnettiin 1944 ”osuudestaan molekyylisädemenetelmän kehittämisessä sekä protonin magneettimomentin määrittämisestä” (Sternin-Gerlachin koe, elektronin ja atomiytimen spin) 1944 Isidor Isaac Rabi (1898–1988) ”atomiytimien magneettisten ominaisuuksien tutkimiseen käytetystä resonanssimetodistaan” (ydinmagneettinen resonanssi) 1945 Wolfgang Pauli (1900–1958) ”Paulin kieltosäännön keksimisestä” 1946 Percy W. Bridgman (1882–1961) ”äärimmäisen korkean paineen luomiseen kykenevän laitteiston kehittämisestä, ja sen avulla tehdyistä löydöistä korkeapainefysiikan alalla” 1947 Edward V. Appleton (1892–1965) ”yläilmakehän fysiikkaa koskevista tutkimuksista, ja erityisesti niin sanotun Appletonin kerroksen löytämisestä” 1948 Patrick M.S. Blackett (1897–1974) ”Wilsonin sumukammiomenetelmän kehittämisestä ja sen avulla tehdyistä löydöistä ydinfysiikan ja kosmisen säteilyn saralla” 1949 Hideki Yukawa (1907–1981) ”mesonien olemassaolon ennustamisesta ydinvoimia käsittelevän teoreettisen työn pohjalta” === 1950-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1950 Cecil Powell (1903–1969) ”ydinreaktioiden tutkimiseen käytetyn valokuvamenetelmän kehittämisestä ja sen avulla tehdyistä mesoneihin liittyvistä löydöistä" 1951 John Cockcroft (1897–1967) ”uraauurtavasta työstä keinotekoisesti kiihdytettyjen atomaaristen hiukkasten aikaansaaman atomiydinten transmutaation parissa” 1951 Ernest T.S. Walton (1903–1995) ”uraauurtavasta työstä keinotekoisesti kiihdytettyjen atomaaristen hiukkasten aikaansaaman atomiydinten transmutaation parissa” 1952 Felix Bloch (1905–1983) ”uusien menetelmien kehittämisestä atomiytimien magnetismin mittaamiseksi, ja niihin liittyvistä löydöistä” (ydinmagneettinen resonanssispektroskopia) 1952 E. M. Purcell (1912–1997) ”uusien menetelmien kehittämisestä atomiytimien magnetismin mittaamiseksi, ja niihin liittyvistä löydöistä” (ydinmagneettinen resonanssispektroskopia) 1953 Frits Zernike (1888–1966) ”vaihekontrastimenetelmän ja vaihekontrastimikroskoopin keksimisestä” 1954 Max Born (1882–1970) ”perustavanlaatuisista kvanttimekaniikkaa koskevista tutkimuksistaan, erityisesti aaltofunktion tilastollisesta tulkinnasta” 1954 Walther Bothe (1891–1957) ”koinsidenssimenetelmästä ja sen avulla tehdyistä löydöistä” 1955 Willis E. Lamb (1913–2008) ”vedyn spektrin hienorakennetta koskevista löydöistä” (Lambin siirtymä) 1955 Polykarp Kusch (1911–1993) ”elektronin magneettimomentin tarkasta määrittämisestä” (anomaalinen magneettimomentti) 1956 William B. Shockley (1910–1989) ”tutkimuksistaan puolijohteiden parissa ja transistori-ilmiön löytämisestä” 1956 John Bardeen (1908–1991) ”tutkimuksistaan puolijohteiden parissa ja transistori-ilmiön löytämisestä” 1956 Walter H. Brattain (1902–1987) ”tutkimuksistaan puolijohteiden parissa ja transistori-ilmiön löytämisestä” 1957 Chen Ning Yang (s. 1922) ”niin kutsuttujen pariteettilakien syväluotaavasta tarkastelusta, joka on johtanut merkittäviin alkeishiukkasia koskeviin löytöihin” 1957 Tsung-Dao Lee (s. 1926) ”niin kutsuttujen pariteettilakien syväluotaavasta tarkastelusta, joka on johtanut merkittäviin alkeishiukkasia koskeviin löytöihin” 1958 Pavel Tšerenkov (1904–1990) ”Tšerenkovin ilmiön löytämisestä ja tulkitsemisesta” 1958 Ilja Frank (1908–1990) ”Tšerenkovin ilmiön löytämisestä ja tulkitsemisesta” 1958 Igor Tamm (1895–1971) ”Tšerenkovin ilmiön löytämisestä ja tulkitsemisesta” 1959 Emilio Segrè (1905–1989) ”antiprotonin havaitsemisesta” 1959 Owen Chamberlain (1920–2006) ”antiprotonin havaitsemisesta” === 1960-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1960 Donald A. Glaser (1926–2013) ”kuplakammion keksimisestä” 1961 Robert Hofstadter (1915–1990) ”uraauurtavista tutkimuksistaan, jotka koskevat elektronien sirontaa atomiytimistä, ja niiden avulla tehdyistä nukleonien rakennetta koskevista löydöistä” 1961 Rudolf Mössbauer (1929–2011) ”tutkimuksistaan, jotka liittyvät gammasäteilyn resonanssiabsorptioon, sekä nimeään kantavan ilmiön löytämisestä” (Mössbauerin ilmiö) 1962 Lev Landau (1908–1968) ”uraauurtavista tiivistä ainetta, ja etenkin nestemäistä heliumia koskevista teorioistaan” (ferminesteteoria, supranesteiden teoria) 1963 Eugene Wigner (1902–1995) ”atomiydintä ja alkeishiukkasia koskevan teorian kehittämisestä, erityisesti perustavanlaatuisten symmetriaperiaatteiden keksimisestä ja soveltamisesta” 1963 Maria Goeppert-Mayer (1906–1972) ”atomiytimen kuorirakennetta koskevista löydöistään” 1963 J. Hans D. Jensen (1907–1973) ”atomiytimen kuorirakennetta koskevista löydöistään” 1964 Charles H. Townes (1915–2015) ”kvanttielektroniikan alalla tehdystä perustavanlaatuisesta työstä, joka on johtanut maser–laser-periaatteella toimivien oskillaattorien ja vahvistimien valmistamiseen” (laserin kehittämisestä) 1964 Nikolai G. Basov (1922–2001) ”kvanttielektroniikan alalla tehdystä perustavanlaatuisesta työstä, joka on johtanut maser–laser-periaatteella toimivien oskillaattorien ja vahvistimien valmistamiseen” (laserin kehittämisestä) 1964 Aleksandr M. Prohorov (1916–2002) ”kvanttielektroniikan alalla tehdystä perustavanlaatuisesta työstä, joka on johtanut maser–laser-periaatteella toimivien oskillaattorien ja vahvistimien valmistamiseen” (laserin kehittämisestä) 1965 Shin’ichirō Tomonaga (1906–1979) ”perustavanlaatuisista kvanttisähködynamiikkaa käsittelevistä töistään, joilla on syvällisiä seurauksia alkeishiukkasten fysiikan kannalta” 1965 Julian Schwinger (1918–1994) ”perustavanlaatuisista kvanttisähködynamiikkaa käsittelevistä töistään, joilla on syvällisiä seurauksia alkeishiukkasten fysiikan kannalta” 1965 Richard Feynman (1918–1988) ”perustavanlaatuisista kvanttisähködynamiikkaa käsittelevistä töistään, joilla on syvällisiä seurauksia alkeishiukkasten fysiikan kannalta” 1966 Alfred Kastler (1902–1984) ”atomien radiotaajuuksisten resonanssien tutkimiseen käytettävien optisten menetelmien keksimisestä ja kehittämisestä” (optinen pumppaus) 1967 Hans Bethe (1906–2005) ”osuudestaan ydinreaktioiden teorian kehittämisessä, erityisesti tähtien energianmuodostusta koskevista löydöistään” 1968 Luis Alvarez (1911–1988) ”ratkaisevasta panoksestaan alkeishiukkasfysiikkaan, erityisesti useiden resonanssitilojen löytämisestä, minkä mahdollisti hänen kehittämänsä vetykuplakammiota ja data-analyysiä hyödyntävä menetelmä” 1969 Murray Gell- Mann (1929–2019) ”osuudestaan ja löydöistään alkeishiukkasten luokitteluun ja niiden välisiin vuorovaikutuksiin liittyen” (kvarkkimalli) === 1970-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1970 Hannes Alfvén (1908–1995) ”magnetohydrodynamiikkaa koskevasta perustavanlaatuisesta työstä ja löydöistä, joilla on hedelmällisiä sovelluksia plasmafysiikan eri osa- alueilla” 1970 Louis Néel (1904–2000) ”antiferromagnetismia ja ferrimagnetismia koskevasta perustavanlaatuisesta työstä ja löydöistä, jotka ovat johtaneet merkittäviin sovellutuksiin kiinteän olomuodon fysiikan alalla” 1971 Dennis Gabor (1900–1979) ”holografisen menetelmän keksimisestä ja kehittämisestä” 1972 John Bardeen (1908–1991) ”yhdessä kehittämästään suprajohtavuuden teoriasta, joka tunnetaan nimellä BCS-teoria” 1972 Leon N. Cooper (s. 1930) ”yhdessä kehittämästään suprajohtavuuden teoriasta, joka tunnetaan nimellä BCS-teoria” 1972 Robert Schrieffer (1931–2019) ”yhdessä kehittämästään suprajohtavuuden teoriasta, joka tunnetaan nimellä BCS-teoria” 1973 Leo Esaki (s. 1925) ”kokeellisista löydöistään koskien tunnelointia puolijohteisiin ja suprajohteisiin, tässä järjestyksessä” (tunnelidiodi, suprajohteiden energia- aukko) 1973 Ivar Giaever (s. 1929) ”kokeellisista löydöistään koskien tunnelointia puolijohteisiin ja suprajohteisiin, tässä järjestyksessä” (tunnelidiodi, suprajohteiden energia- aukko) 1973 Brian D. Josephson (s. 1940) ”tunneliliitoksen läpi kulkevaan supravirtaan liittyvistä teoreettisista ennusteistaan, erityisesti koskien Josephsonin ilmiöinä tunnettuja ilmiöitä” 1974 Martin Ryle (1918–1984) ”uraauurtavista tutkimuksistaan radioastrofysiikan parissa: Rylelle havainnoistaan ja keksinnöistään, erityisesti aukkosynteesitekniikasta, ja Hewishille ratkaisevasta roolistaan pulsarien löytämisessä” 1974 Antony Hewish (1924–2021) ”uraauurtavista tutkimuksistaan radioastrofysiikan parissa: Rylelle havainnoistaan ja keksinnöistään, erityisesti aukkosynteesitekniikasta, ja Hewishille ratkaisevasta roolistaan pulsarien löytämisessä” 1975 Aage N. Bohr (1922–2009) ”atomiytimen kollektiivisen liikkeen ja hiukkasten liikkeen välisen yhteyden keksimisestä, ja siihen perustuvan atomiytimen rakennetta koskevan teorian kehittämisestä” (deformoitu kuorimalli) 1975 Ben R. Mottelson (1926–2022) ”atomiytimen kollektiivisen liikkeen ja hiukkasten liikkeen välisen yhteyden keksimisestä, ja siihen perustuvan atomiytimen rakennetta koskevan teorian kehittämisestä” (deformoitu kuorimalli) 1975 James Rainwater (1917–1986) ”atomiytimen kollektiivisen liikkeen ja hiukkasten liikkeen välisen yhteyden keksimisestä, ja siihen perustuvan atomiytimen rakennetta koskevan teorian kehittämisestä” (deformoitu kuorimalli) 1976 Burton Richter (1931–2018) ”uraauurtavasta työstään uudentyyppisen raskaan alkeishiukkasen löytämisessä” (J/ψ-mesoni, lumokvarkki) 1976 Samuel C.C. Ting (s. 1936) ”uraauurtavasta työstään uudentyyppisen raskaan alkeishiukkasen löytämisessä” (J/ψ-mesoni, lumokvarkki) 1977 Philip W. Anderson (1923–2020) ”magneettisten ja epäjärjestyneiden järjestelmien elektronirakenteen perustavanlaatuisista teoreettisista tutkimuksista” (mm. Andersonin lokalisaatio, Mott-eriste, ligandikenttäteoria) 1977 Sir Nevill F. Mott (1905–1996) ”magneettisten ja epäjärjestyneiden järjestelmien elektronirakenteen perustavanlaatuisista teoreettisista tutkimuksista” (mm. Andersonin lokalisaatio, Mott-eriste, ligandikenttäteoria) 1977 John H. Van Vleck (1899–1980) ”magneettisten ja epäjärjestyneiden järjestelmien elektronirakenteen perustavanlaatuisista teoreettisista tutkimuksista” (mm. Andersonin lokalisaatio, Mott-eriste, ligandikenttäteoria) 1978 Pjotr Kapitsa (1894–1984) ”keksinnöistään ja löydöistään kylmäfysiikan alalla” 1978 Arno Penzias (s. 1933) ”kosmisen taustasäteilyn löytämisestä” 1978 Robert Woodrow Wilson (s. 1936) ”kosmisen taustasäteilyn löytämisestä” 1979 Sheldon Glashow (s. 1932) ”osuudestaan alkeishiukkasten välisen sähköisen ja heikon vuorovaikutuksen yhtenäisteorian kehittämisessä, mukaan lukien myös heikon neutraalin virran ennustaminen” (sähköheikko vuorovaikutus) 1979 Abdus Salam (1926–1996) ”osuudestaan alkeishiukkasten välisen sähköisen ja heikon vuorovaikutuksen yhtenäisteorian kehittämisessä, mukaan lukien myös heikon neutraalin virran ennustaminen” (sähköheikko vuorovaikutus) 1979 Steven Weinberg (1933–2021) ”osuudestaan alkeishiukkasten välisen sähköisen ja heikon vuorovaikutuksen yhtenäisteorian kehittämisessä, mukaan lukien myös heikon neutraalin virran ennustaminen” (sähköheikko vuorovaikutus) === 1980-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1980 James Cronin (1931–2016) ”perusluonteiseen symmetriaperiaatteeseen liittyvien poikkeusten havaitsemisesta K-mesonien hajoamisprosesseissa” (CP-rikko) 1980 Val Fitch (1923–2015) ”perusluonteiseen symmetriaperiaatteeseen liittyvien poikkeusten havaitsemisesta K-mesonien hajoamisprosesseissa” (CP-rikko) 1981 Nicolaas Bloembergen (1920–2017) ”osuudestaan laserspektroskopian kehittämisessä” 1981 Arthur L. Schawlow (1921–1999) ”osuudestaan laserspektroskopian kehittämisessä” 1981 Kai M. Siegbahn (1918–2007) ”osuudestaan korkearesoluutioisen elektronispektroskopian kehittämisessä” 1982 Kenneth G. Wilson (1936–2013) ”kehittämästään faasitransitioihin liittyvästä kriittisten ilmiöiden teoriasta” (renormalisaatioryhmä) 1983 Subrahmanyan Chandrasekhar (1910–1995) ”tähtien rakenteen ja evoluution kannalta keskeisten fysikaalisten prosessien teoreettisesta tutkimuksesta” 1983 William A. Fowler (1911–1995) ”maailmankaikkeuden alkuaineiden muodostumisen kannalta tärkeiden ydinreaktioiden teoreettisesta ja kokeellista tutkimuksista” 1984 Carlo Rubbia (s. 1934) ”ratkaisevasta osuudestaan laajassa projektissa, joka johti W- ja Z-bosonien, heikon vuorovaikutuksen välittäjähiukkasten, löytämiseen” 1984 Simon van der Meer (1925–2011) ”ratkaisevasta osuudestaan laajassa projektissa, joka johti W- ja Z-bosonien, heikon vuorovaikutuksen välittäjähiukkasten, löytämiseen” 1985 Klaus von Klitzing (s. 1943) ”kvantittuneen Hallin ilmiön löytämisestä” 1986 Ernst August Friedrich Ruska (1906–1988) ”perustavanlaatuisesta työstään elektronioptiikan parissa, sekä ensimmäisen elektronimikroskoopin suunnittelemisesta” 1986 Gerd Binnig (s. 1947) ”pyyhkäisytunnelointimikroskoopin suunnittelemisesta” 1986 Heinrich Rohrer (1933–2013) ”pyyhkäisytunnelointimikroskoopin suunnittelemisesta” 1987 J. Georg Bednorz (s. 1950) ”tärkeästä läpimurrostaan keraamisten materiaalien suprajohtavuuden löytämisessä” (korkean lämpötilan suprajohtavuus) 1987 K. Alex Müller (1927–2023) ”tärkeästä läpimurrostaan keraamisten materiaalien suprajohtavuuden löytämisessä” (korkean lämpötilan suprajohtavuus) 1988 Leon M. Lederman (1922–2018) ”neutriinosädemenetelmästä ja leptonien dupletti-rakenteen osoittamisesta myonin neutriinon havaitsemisen kautta” 1988 Melvin Schwartz (1932–2006) ”neutriinosädemenetelmästä ja leptonien dupletti-rakenteen osoittamisesta myonin neutriinon havaitsemisen kautta” 1988 75px Jack Steinberger (1921–2020) ”neutriinosädemenetelmästä ja leptonien dupletti-rakenteen osoittamisesta myonin neutriinon havaitsemisen kautta” 1989 Norman F. Ramsey (1915–2011) ”erotettujen värähtelykenttien menetelmän keksimisestä ja sen käyttämisestä vety-maserissa ja muissa atomikelloissa” 1989 Hans G. Dehmelt (1922–2017) ”ioniloukkutekniikan kehittämisestä” 1989 Wolfgang Paul (1913–1993) ”ioniloukkutekniikan kehittämisestä” === 1990-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 1990 Jerome I. Friedman (s. 1930) ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” 1990 Henry W. Kendall (1926–1999) ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” 1990 Richard E. Taylor (1929–2018) ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” ”elektronien sekä protonien tai sidottujen neutronien välistä syvää epäelastista sirontaa käsittelevistä tutkimuksista, jotka ovat olleet olennaisen tärkeitä hiukkasfysiikan kvarkkimallin kehityksessä” 1991 Pierre-Gilles de Gennes (1932–2007) ”löydöstään, että menetelmät, jotka on kehitetty kuvaamaan yksinkertaisten systeemien järjestysilmiöitä, voidaan yleistää koskemaan monimutkaisempia systeemeitä, erityisesti nestekiteitä ja polymeerejä” ”löydöstään, että menetelmät, jotka on kehitetty kuvaamaan yksinkertaisten systeemien järjestysilmiöitä, voidaan yleistää koskemaan monimutkaisempia systeemeitä, erityisesti nestekiteitä ja polymeerejä” 1992 75px Georges Charpak (1924–2010) ”hiukkasilmaisimien, erityisesti monijohtoisen verrannollisuuskammion, kehittämisestä” ”hiukkasilmaisimien, erityisesti monijohtoisen verrannollisuuskammion, kehittämisestä” 1993 Russell A. Hulse (s. 1950) ”uudentyyppisen pulsarin löytämisestä, mikä on avannut uusia mahdollisuuksia gravitaation tutkimiseksi (Hulsen-Taylorin pulsari) ”uudentyyppisen pulsarin löytämisestä, mikä on avannut uusia mahdollisuuksia gravitaation tutkimiseksi (Hulsen-Taylorin pulsari) 1993 Joseph H. Taylor Jr. (s. 1941) ”uudentyyppisen pulsarin löytämisestä, mikä on avannut uusia mahdollisuuksia gravitaation tutkimiseksi (Hulsen-Taylorin pulsari) ”uudentyyppisen pulsarin löytämisestä, mikä on avannut uusia mahdollisuuksia gravitaation tutkimiseksi (Hulsen-Taylorin pulsari) 1994 Bertram N. Brockhouse (1918–2003) ”neutronispektroskopian kehittämisestä” ”uraauurtavasta työstä tiiviin aineen tutkimuksissa käytettävien neutronisirontatekniikoiden kehittämisessä” 1994 Clifford G. Shull (1915–2001) ”neutronidiffraktiotekniikan kehittämisestä” ”uraauurtavasta työstä tiiviin aineen tutkimuksissa käytettävien neutronisirontatekniikoiden kehittämisessä” 1995 Martin L. Perl (1927–2014) ”tau-leptonin havaitsemisesta” ”uraauurtavasta kokeellisesta panoksesta leptonifysiikkaan” 1995 Frederick Reines (1918–1998) ”neutriinon havaitsemisesta” ”uraauurtavasta kokeellisesta panoksesta leptonifysiikkaan” 1996 David M. Lee (s. 1931) ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” 1996 Douglas D. Osheroff (s. 1945) ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” 1996 Robert C. Richardson (1937–2013) ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” ”helium-3:n suprajuoksevuuden löytämisestä” 1997 Steven Chu (s. 1948) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) 1997 75px Claude Cohen-Tannoudji (s. 1933) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) 1997 William D. Phillips (s. 1948) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) ”laservalolla tehtävään atomien jäähdyttämiseen ja loukuttamiseen käytettävän menetelmän kehittämisestä” (laserjäähdytys) 1998 Robert B. Laughlin (s. 1950) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) 1998 Horst L. Störmer (s. 1949) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) 1998 Daniel C. Tsui (s. 1939) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) ”uudenlaisen kvanttinesteen, jonka viritykset ovat murtolukuvarautuneita, löytämisestä” (murtokvantittunut Hallin ilmiö) 1999 Gerardus 't Hooft (s. 1946) ”fysiikan sähköheikkojen vuorovaikutusten kvanttirakenteen valaisemisesta” (ei-abelisten mittateorioiden renormalisaatio) ”fysiikan sähköheikkojen vuorovaikutusten kvanttirakenteen valaisemisesta” (ei-abelisten mittateorioiden renormalisaatio) 1999 Martinus J. G. Veltman (1931–2021) ”fysiikan sähköheikkojen vuorovaikutusten kvanttirakenteen valaisemisesta” (ei-abelisten mittateorioiden renormalisaatio) ”fysiikan sähköheikkojen vuorovaikutusten kvanttirakenteen valaisemisesta” (ei-abelisten mittateorioiden renormalisaatio) === 2000-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 2000 Žores I. Alfjorov (1930–2019) ”suurnopeus- ja optoelektroniikassa käytettävien puolijohde- heterorakenteiden kehittämisestä” ”perustavanlaatuisesta työstä tieto- ja viestintäteknologian parissa” 2000 Herbert Kroemer (s. 1928) ”suurnopeus- ja optoelektroniikassa käytettävien puolijohde- heterorakenteiden kehittämisestä” ”perustavanlaatuisesta työstä tieto- ja viestintäteknologian parissa” 2000 Jack Kilby (1923–2005) ”osuudestaan mikropiirin keksimisessä” ”perustavanlaatuisesta työstä tieto- ja viestintäteknologian parissa” 2001 Eric A. Cornell (s. 1961) ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen-Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen- Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” 2001 Wolfgang Ketterle (s. 1957) ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen-Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen- Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” 2001 Carl E. Wieman (s. 1951) ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen-Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” ”harvoissa alkaliatomikaasuissa aikaansaadusta Bosen- Einsteinin kondensaatiosta, sekä varhaisesta perustavanlaatuisesta työstä kondensaattien ominaisuuksien parissa” 2002 Raymond Davis Jr. (1914–2006) ”uraauurtavasta työstä astrofysiikan alalla, erityisesti kosmisten neutriinojen havaitsemisesta ”uraauurtavasta työstä astrofysiikan alalla, erityisesti kosmisten neutriinojen havaitsemisesta 2002 Masatoshi Koshiba (1926–2020) ”uraauurtavasta työstä astrofysiikan alalla, erityisesti kosmisten neutriinojen havaitsemisesta ”uraauurtavasta työstä astrofysiikan alalla, erityisesti kosmisten neutriinojen havaitsemisesta 2002 Riccardo Giacconi (1931–2018) ”astrofysiikan alalla tehdystä uraauurtavasta työstä, joka johti kosmisten röntgenkohteiden havaitsemiseen” (röntgentähtitiede) ”astrofysiikan alalla tehdystä uraauurtavasta työstä, joka johti kosmisten röntgenkohteiden havaitsemiseen” (röntgentähtitiede) 2003 75px Aleksei Abrikosov (1928–2017) ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” 2003 Vitali L. Ginzburg (1916–2009) ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” 2003 Anthony J. Leggett (s. 1938) ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” ”uraauurtavista töistään koskien suprajohteiden ja supranesteiden teoriaa” 2004 75px David J. Gross (s. 1941) ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” 2004 H. David Politzer (s. 1949) ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” 2004 Frank Wilczek (s. 1951) ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” ”vahvan vuorovaikutuksen teoriassa ilmenevän asymptoottisen vapauden löytämisestä” 2005 Roy J. Glauber (1925–2018) ”osuudestaan optisen koherenssin kvanttimekaanisen teorian kehittämisessä” (kvanttioptiikka) ”osuudestaan optisen koherenssin kvanttimekaanisen teorian kehittämisessä” (kvanttioptiikka) 2005 John L. Hall (s. 1934) ”osuudestaan laserpohjaisen tarkkuusspektroskopian kehittämisessä, mikä käsittää myös optisen taajuuskampatekniikan” ”osuudestaan laserpohjaisen tarkkuusspektroskopian kehittämisessä, mikä käsittää myös optisen taajuuskampatekniikan” 2005 Theodor W. Hänsch (s. 1941) ”osuudestaan laserpohjaisen tarkkuusspektroskopian kehittämisessä, mikä käsittää myös optisen taajuuskampatekniikan” ”osuudestaan laserpohjaisen tarkkuusspektroskopian kehittämisessä, mikä käsittää myös optisen taajuuskampatekniikan” 2006 John C. Mather (s. 1946) ”kosmisen taustasäteilyn anisotropian ja sen mustan kappaleen säteilyä vastaavan muodon havaitsemisesta” ”kosmisen taustasäteilyn anisotropian ja sen mustan kappaleen säteilyä vastaavan muodon havaitsemisesta” 2006 George F. Smoot (s. 1945) ”kosmisen taustasäteilyn anisotropian ja sen mustan kappaleen säteilyä vastaavan muodon havaitsemisesta” ”kosmisen taustasäteilyn anisotropian ja sen mustan kappaleen säteilyä vastaavan muodon havaitsemisesta” 2007 75px Albert Fert (s. 1938) ”valtavan magnetoresistanssin löytämisestä” ”valtavan magnetoresistanssin löytämisestä” 2007 Peter Grünberg (1939–2018) ”valtavan magnetoresistanssin löytämisestä” ”valtavan magnetoresistanssin löytämisestä” 2008 Yōichirō Nambu (1921–2015) ”hiukkasfysiikassa ilmenevän spontaanin symmetriarikon mekanismin löytämisestä” (Nambun–Jona-Lasinion malli) ”hiukkasfysiikassa ilmenevän spontaanin symmetriarikon mekanismin löytämisestä” (Nambun–Jona-Lasinion malli) 2008 Makoto Kobayashi (s. 1944) ”rikkoutuneen symmetrian alkuperän löytämisestä, mikä ennustaa ainakin kolmen kvarkkiperheen olemassaolon” (CP-rikko, Cabibbo–Kobayashi–Maskawa-matriisi) ”rikkoutuneen symmetrian alkuperän löytämisestä, mikä ennustaa ainakin kolmen kvarkkiperheen olemassaolon” (CP- rikko, Cabibbo–Kobayashi–Maskawa-matriisi) 2008 Toshihide Maskawa (1940–2021) ”rikkoutuneen symmetrian alkuperän löytämisestä, mikä ennustaa ainakin kolmen kvarkkiperheen olemassaolon” (CP-rikko, Cabibbo–Kobayashi–Maskawa-matriisi) ”rikkoutuneen symmetrian alkuperän löytämisestä, mikä ennustaa ainakin kolmen kvarkkiperheen olemassaolon” (CP- rikko, Cabibbo–Kobayashi–Maskawa-matriisi) 2009 Charles K. Kao (1933–2018) ”uraauurtavista saavutuksistaan koskien valon etenemistä tiedonsiirtoon käytetyissä optisissa kuiduissa” ”uraauurtavista saavutuksistaan koskien valon etenemistä tiedonsiirtoon käytetyissä optisissa kuiduissa” 2009 Willard S. Boyle (1924–2011) ”puolijohteisiin perustuvan kuvantamispiirin, CCD-kennon, kehittämisestä” ”puolijohteisiin perustuvan kuvantamispiirin, CCD-kennon, kehittämisestä” 2009 George E. Smith (s. 1930) ”puolijohteisiin perustuvan kuvantamispiirin, CCD-kennon, kehittämisestä” ”puolijohteisiin perustuvan kuvantamispiirin, CCD-kennon, kehittämisestä” === 2010-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 2010 Andre Geim (s. 1958) ”uraauurtavista kokeista kaksiulotteiseen materiaalin, grafeenin, parissa” ”uraauurtavista kokeista kaksiulotteiseen materiaalin, grafeenin, parissa” 2010 Konstantin Novoselov (s. 1974) ”uraauurtavista kokeista kaksiulotteiseen materiaalin, grafeenin, parissa” ”uraauurtavista kokeista kaksiulotteiseen materiaalin, grafeenin, parissa” 2011 Saul Perlmutter (s. 1959) ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” 2011 Adam G. Riess (s. 1969) ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” 2011 Brian P. Schmidt (s. 1967) ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” ”maailmankaikkeuden kiihtyvää laajenemista koskevasta löydöstä, joka tehtiin kaukaisia supernovia havainnoimalla” 2012 Serge Haroche (s. 1944) ”uraauurtavista kokeellisista menetelmistä, jotka mahdollistavat yksittäisten kvanttisysteemien mittaamisen ja käsittelemisen” (kaviteetti-QED) ”uraauurtavista kokeellisista menetelmistä, jotka mahdollistavat yksittäisten kvanttisysteemien mittaamisen ja käsittelemisen” (kaviteetti-QED) 2012 David J. Wineland (s. 1944) ”uraauurtavista kokeellisista menetelmistä, jotka mahdollistavat yksittäisten kvanttisysteemien mittaamisen ja käsittelemisen” (kaviteetti-QED) ”uraauurtavista kokeellisista menetelmistä, jotka mahdollistavat yksittäisten kvanttisysteemien mittaamisen ja käsittelemisen” (kaviteetti-QED) 2013 François Englert (s. 1932) ”atomia pienempien hiukkasten massan alkuperää valaisevan mekanismin – joka sai kokeellisen vahvistuksen, kun sen ennustama alkeishiukkanen havaittiin CERNin LHC-kiihdyttimen ATLAS- ja CMS-kokeissa – löytämisestä” (Higgsin bosoni) ”atomia pienempien hiukkasten massan alkuperää valaisevan mekanismin – joka sai kokeellisen vahvistuksen, kun sen ennustama alkeishiukkanen havaittiin CERNin LHC-kiihdyttimen ATLAS- ja CMS-kokeissa – löytämisestä” (Higgsin bosoni) 2013 Peter W. Higgs (s. 1929) ”atomia pienempien hiukkasten massan alkuperää valaisevan mekanismin – joka sai kokeellisen vahvistuksen, kun sen ennustama alkeishiukkanen havaittiin CERNin LHC-kiihdyttimen ATLAS- ja CMS-kokeissa – löytämisestä” (Higgsin bosoni) ”atomia pienempien hiukkasten massan alkuperää valaisevan mekanismin – joka sai kokeellisen vahvistuksen, kun sen ennustama alkeishiukkanen havaittiin CERNin LHC-kiihdyttimen ATLAS- ja CMS-kokeissa – löytämisestä” (Higgsin bosoni) 2014 Isamu Akasaki (1929–2021) ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” 2014 Hiroshi Amano (s. 1960) ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” 2014 Shūji Nakamura (s. 1954) ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” ”tehokkaiden sinisten LEDien keksimisestä, mikä on mahdollistanut kirkkaiden ja energiatehokkaiden valkoisten valonlähteiden kehittämisen” 2015 Takaaki Kajita ”neutriino-oskillaatioiden havaitsemisesta, mikä osoittaa että neutriinoilla on massa” ”neutriino-oskillaatioiden havaitsemisesta, mikä osoittaa että neutriinoilla on massa” 2015 Arthur B. McDonald (s. 1959) ”neutriino-oskillaatioiden havaitsemisesta, mikä osoittaa että neutriinoilla on massa” ”neutriino-oskillaatioiden havaitsemisesta, mikä osoittaa että neutriinoilla on massa” 2016 David J. Thouless (1934–2019) ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” 2016 F. Duncan M. Haldane (s. 1951) ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” 2016 J. Michael Kosterlitz (s. 1943) ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” ”topologisten faasimuutosten ja topologisten aineen olomuotojen teoreettisesta löytämisestä” 2017 Rainer Weiss (s. 1932) ”ratkaisevista panoksistaan LIGO-havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” ”ratkaisevista panoksistaan LIGO- havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” 2017 Barry C. Barish (s. 1936) ”ratkaisevista panoksistaan LIGO-havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” ”ratkaisevista panoksistaan LIGO- havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” 2017 Kip S. Thorne (s. 1940) ”ratkaisevista panoksistaan LIGO-havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” ”ratkaisevista panoksistaan LIGO- havaintolaitteiston suunnittelussa ja gravitaatioaaltojen havaitsemisessa” 2018 Arthur Ashkin (1922–2020) ”optisista pinseteistä ja niiden soveltamisesta biologisiin systeemeihin” ”uraauurtavista keksinnöistä laserfysiikan alalla” 2018 Gérard Mourou (s. 1944) ”menetelmästä, jonka avulla voidaan tuottaa voimakkaita ultralyhyitä optisia pulsseja” ”uraauurtavista keksinnöistä laserfysiikan alalla” 2018 Donna Strickland (s. 1959) ”menetelmästä, jonka avulla voidaan tuottaa voimakkaita ultralyhyitä optisia pulsseja” ”uraauurtavista keksinnöistä laserfysiikan alalla” 2019 James Peebles (s. 1935) ”teoreettisista löydöistä fysikaalisen kosmologian alalla” ”työstä, joka auttaa ymmärtämään maailmankaikkeuden kehitystä ja Maan paikkaa kosmoksessa” 2019 75px Michel Mayor (s. 1942) ”Auringon tyyppistä tähteä kiertävän eksoplaneetan löytämisestä” (51 Pegasi b) 2019 Didier Queloz (s. 1966) ”Auringon tyyppistä tähteä kiertävän eksoplaneetan löytämisestä” (51 Pegasi b) === 2020-luku === Vuosi Palkinnonsaaja Palkinnonsaaja Maa Perustelut 2020 Roger Penrose (s. 1931) ”havainnosta, että mustien aukkojen muodostuminen on yleisen suhteellisuusteorian robusti ennuste” ”havainnosta, että mustien aukkojen muodostuminen on yleisen suhteellisuusteorian robusti ennuste” 2020 Reinhard Genzel (s. 1952) ”Linnunradan keskellä sijaitsevan supermassiivisen kompaktin objektin havaitsemisesta” (Sagittarius A*) ”Linnunradan keskellä sijaitsevan supermassiivisen kompaktin objektin havaitsemisesta” (Sagittarius A*) 2020 Andrea Ghez (s. 1965) ”Linnunradan keskellä sijaitsevan supermassiivisen kompaktin objektin havaitsemisesta” (Sagittarius A*) ”Linnunradan keskellä sijaitsevan supermassiivisen kompaktin objektin havaitsemisesta” (Sagittarius A*) 2021 Klaus Hasselmann (s. 1931) ”maapallon ilmaston fysikaalisesta mallintamisesta, vaihtelevuuden kvantifionnista ja ilmaston lämpenemisen luotettavasta ennustamisesta” ”uraauurtavasta työstä monimutkaisten järjestelmien ymmärtämiseksi” 2021 Syukuro Manabe (s. 1931) ”maapallon ilmaston fysikaalisesta mallintamisesta, vaihtelevuuden kvantifionnista ja ilmaston lämpenemisen luotettavasta ennustamisesta” 2021 Giorgio Parisi (s. 1948) ”atomien kokoluokasta planetaariseen kokoluokkaan asti ilmenevän epäjärjestyksen ja satunnaisvaihteluiden välisen vuorovaikutuksen löytämisestä” (spinlasit) 2022 Alain Aspect (s. 1947) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) 2022 John Clauser (s. 1942) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) 2022 Anton Zeilinger (s. 1945) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) ”lomittuneilla fotoneilla tehdyistä kokeista, jotka osoittivat Bellin epäyhtälöiden rikkoutumisen” (kvantti-informaatiotiede) 2023 Pierre Agostini (s. 1941) ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” 2023 Ferenc Krausz (s. 1962) ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” 2023 75px Anne L’Huillier (s. 1958) ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” ”kokeellisista menetelmistä jotka tuottavat attosekuntipulsseja elektronidynamiikan tutkimiseen” 2024 John Hopfield (s. 1933) ”keinotekoisia neuroverkkoja hyödyntävän koneoppimisen mahdollistavat tutkimukset ja löydöt” ”keinotekoisia neuroverkkoja hyödyntävän koneoppimisen mahdollistavat tutkimukset ja löydöt” 2024 Geoffrey Hinton (s. 1947) / ”keinotekoisia neuroverkkoja hyödyntävän koneoppimisen mahdollistavat tutkimukset ja löydöt” ”keinotekoisia neuroverkkoja hyödyntävän koneoppimisen mahdollistavat tutkimukset ja löydöt” === Huomautukset === ==Katso myös== *Luettelo Nobelin kemianpalkinnon saaneista *Luettelo Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saaneista *Luettelo Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneista *Luettelo Nobelin rauhanpalkinnon saaneista *Luettelo Nobelin taloustieteen palkinnon saaneista ==Lähteet== * === Viitteet === * Luokka:Fysiikan palkinnot