EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Karkun evankelinen opisto

Karkun evankelinen opisto on Sastamalan Karkussa Rautaveden rannalla sijaitseva Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) omistama kansanopisto. Opistossa toimii peruskoululinja, lukiolinja, raamattukoulutusta, eräopaskoulutus ja useita lyhytkursseja. Vuonna 2021 opiston rehtoriksi valittiin Matti Rusama, joka aloitti työssään 2022. Vuosina 2012–2021 rehtorina toimi Marja Koskenniemi. == Opiston historiaa == Orpokotiyhdistys Siunauksela perusti kansanopiston vuonna 1918 ensimmäiseksi evankeliseksi kansanopistoksi Suomeen. Ensimmäinen rehtori oli kirjailija ja lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen. Opisto toimi Nokian Maatialassa Siunaukselan orpokodin tiloissa pari ensimmäistä vuotta. Vuonna 1920 ostettiin huutokaupasta Mäkipään entinen ratsutila Karkusta, jossa opisto on toiminut vuodesta 1920 lähtien. 1920-luvun lopussa opistoa laajennettiin viereisen, kihlakunnantuomari Mikael Paqvalinin vuonna 1905 rakennuttaman Mainiemen huvilan ostolla. Opisto toimi tässä huvilassa, kunnes huvila paloi 1959. Sen entisellä paikalla sijaitsee opiston nykyinen päärakennus, joka on valmistunut 1961. Nurmeksen evankelinen opisto toimi osana Karkun opistoa vuosina 1995–2005, minkä jälkeen Nurmeksen opisto lakkautettiin. ==Rehtorit== * Pietari Kurvinen 1918–1922 * P. J. I. Kurvinen 1922–1949 * Veikko Takala 1949–1955 * Aimo Kymäläinen 1955–1973 * Erkka Nurmi 1973–1975 * Atso Eerikäinen 1975–1976 * Sakari Virtanen 1976–1985 * Lauri Parvio 1985–2001 * Pentti Rantanen 2001–2011 * Marja Koskenniemi 2012–2021 (vs. rehtori 2011–2012) * Matti Rusama 2022– == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karkun evankelisen opiston kotisivu * Kymäläinen, Aimo: Maatialasta Mainiemeen. Karkun evankelinen opisto 1918–1968. Vammala: 1968. * Marja Koskenniemi, Erkki Koskenniemi ja Tiina Laaninen: Meidän opisto: Karkun evankelinen opisto 100 vuotta. Sastamala: Karkun evankelinen opisto ja Warelia, 2017. ISBN 978-952-5940-32-9. Luokka:Evankelisuus Luokka:Suomen kristilliset kansanopistot Luokka:Karkku Luokka:Sastamalan oppilaitokset
Kodin suuri tietosanakirja

Kodin suuri tietosanakirja on vuosina 1975–1983 julkaistu 18-osainen suomenkielinen tietosanakirja. Kodin suuren tietosanakirjan päätoimittaja oli Matti Hakala ja julkaisija Weilin+Göös. Se perustui Tiedon värikkääseen maailmaan. == Osat == Sarjan osat ovat: # A–Biop. 1975. ISBN 951-35-1272-X # Bios–Em. 1975. ISBN 951-35-1273-8 # En–Göös. 1975. ISBN 951-35-1274-6 # H–Insi. 1978. ISBN 951-35-1275-4 # Insk–Kalm. 1976. ISBN 951-35-1276-2 # Kalo–Klim. 1976. ISBN 951-35-1277-0 # Klin–Latr. 1977. ISBN 951-35-1278-9 # Latt–Marsa. 1977. ISBN 951-35-1279-7 # Marse–Nord. 1977. ISBN 951-35-1280-0 # Norf–Poni. 1978. ISBN 951-35-1281-9 # Pont–Ru. 1978. ISBN 951-35-1282-7 # Ry–Sudd. 1978. ISBN 951-35-1283-5 # Sude–Tilas. 1979. ISBN 951-35-1284-3 # Tilat–Verr. 1979. ISBN 951-35-1285-1 # Vers–Ö ja hakemisto. 1980. ISBN 951-35-1286-X # Täydennysosa A–Izv. 1982. ISBN 951-35-2404-3 # Täydennysosa J–Pert. 1983. ISBN 951-35-2405-1 # Täydennysosa Peru–Öö. 1983. ISBN 951-35-2689-5. Osien 1–15 yhteinen ISBN 951-35-1271-1. Täydennysosien yhteinen ISBN 951-35-2837-5. Osista 1–15 otettiin toinen painos 1976–1982, osista 1–13 kolmas painos 1977–1982, osista 1–11 neljäs painos 1979–1981, osista 1–6 viides painos 1979–1981 ja osista 1–5 kuudes painos 1981. Luokka:Suomalaiset tietosanakirjat Luokka:1970-luvun kirjat Luokka:1980-luvun kirjat
Teuvo Laukkanen

Teuvo Johannes Laukkanen (16. heinäkuuta 1919 Pielavesi – 14. toukokuuta 2011 Pielavesi) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Laukkanen voitti olympiahopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä toisen osuuden. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui kahdeksanneksi. Seuratasolla Pielaveden Sampoa, Joensuun Katajaa ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita edustanut Laukkanen voitti Suomen mestaruuden 30 kilometrillä ja 3 × 10 kilometrin viestissä vuonna 1945. Lisäksi hän sai urallaan kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Salpausselän Kisoissa hän voitti 18 kilometrin kilpailun vuonna 1944 ja Ounasvaaralla 30 kilometriä vuonna 1943. Ammatiltaan Laukkanen oli ylikonstaapeli. Hänen poikansa Matti Laukkanen saavutti hiihdon SM-mitaleja nuorten sarjassa 1960-luvulla. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Karl Schnabl

Karl Schnabl (s. 8. maaliskuuta 1954 Villach, Kärnten) on itävaltalainen mäkihypyn olympiavoittaja. Schnablin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1970-luvun puoliväliin, jolloin hän oli lajissaan maailman huipulla.Sports Reference LLC Schnabl voitti talven 1974–1975 Keski-Euroopan mäkiviikolla kolme osakilpailua mutta epäonnistui ensimmäisessä osakilpailussa Obertsdorfissa ja sijoittui kokonaispisteissä kolmanneksi. Seuraavana talvena hän oli mäkiviikon kokonaispisteissä toinen.Arponen, ym., s. 282 Hänen ensimmäinen arvokisamitalinsa oli pronssi lentomäen MM-kisoista Kulmista vuonna 1975. Innsbruckin olympialaisissa 1976 Schnabl voitti kultaa suurmäestä ja saavutti normaalimäestä pronssia. Lahden MM-kisoissa 1978 hän sijoittui normaalimäessä neljänneksi mutta ei loukkaantumisen vuoksi pystynyt osallistumaan suurmäen kilpailuun. Schnabl voitti mäkikilpailun Salpausselän Kisoissa vuosina 1975 ja 1976 sekä Holmenkollenilla vuonna 1976. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Itävaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Itävaltalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sauli Rytky

Sauli Rytky (6. kesäkuuta 1918 Haapavesi – 28. tammikuuta 2006 Haapavesi)Haapaveden seurakunta, Rytky Sauli, Jaananmäen hautausmaa, Haapavesi, osio 5, viitattu 23.6.2022 oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.Urheilumme Kasvot osa 1, Rytky, Sauli, sivu 608, toimittaneet Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1979 Rytky voitti olympiahopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä kolmannen osuuden. Samoissa kisoissa hän sijoittui 18 kilometrillä kuudenneksi edellään neljä ruotsalaista ja yksi suomalainen. Lahden MM-kilpailuissa 1938 Rytky sijoittui 18 kilometrillä 48:nneksi. Seuratasolla Rytky edusti Haapaveden Urheilijoita ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 18 kilometrillä vuonna 1944. Bodenin hiihtokisoissa hän voitti 18 kilometrin kisan vuonna 1945 ja oli samana vuonna Salpausselän Kisoissa toinen. Rytky toimi hiihtovalmentajana vuosina 1948–1958 Oulun ja Keski-Pohjanmaan piireissä. Aktiiviuransa jälkeen Rytky toimi Suomen Hiihtoliiton liittovaltuustossa vuosina 1963–1968. Rytky on saanut Suomen Urheilun kultaisen ansiomitalin ja suurmestariluokan hiihtomerkin. Ammatiltaan hän oli maanrakennusurakoitsija ja sivutoiminen maanviljelijä. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset maastohiihtovalmentajat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Vladimir Belousov

Vladimir Pavlovitš Belousov (, s. 14. heinäkuuta 1946 Seuloskoi, Leningradin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen, Neuvostoliittoa edustanut mäkihyppääjä, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1960-luvun lopulle.Sports Reference LLC Grenoblen talviolympialaisissa 1968 Belousov voitti suurmäen olympiakultaa; hän voitti Tšekkoslovakian Jiří Raškan 1,9 pisteellä hypättyään molemmilla kierroksilla puoli metriä tätä pidemmälle.Arponen, ym., s. 258–259 Belousov ei ollut kisoissa ennakkosuosikki; edellisissä Neuvostoliiton- mestaruuskilpailuissa hän oli sijoittunut vasta 16:nneksi. Olympialaisten pienen mäen kilpailussa Belousov sijoittui kahdeksanneksi. Vuonna 1968 Belousov voitti myös Holmenkollenin ja Ounasvaaran kisoissa. Seuraavana talvena hän voitti ainoan Neuvostoliiton-mestaruutensa. Vuonna 1970 hän sijoittui Vysoké Tatryn MM-kilpailujen pikkumäessä kuudenneksi sekä voitti Holmenkollenin ja Falunin kilpailut. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Neuvostoliittolaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
August Kiuru

August ”Aku” Kiuru (12. heinäkuuta 1922 Sakkola - 24\. helmikuuta 2009 Hartola) oli sodanjälkeisen ajan suomalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Seuratasolla Kiuru edusti Joutsenon Kullervoa, Tainionkosken Urheilijoita, Imatran Jyskettä ja Lahden Hiihtoseuraa. Kiuru sijoittui Sverdlovskin hiihtokilpailuissa 10. tammikuuta 1954 30 kilometrillä kolmanneksikymmenenneksitoiseksi, kaksi päivää myöhemmin 15 kilometrillä kahdenneksikymmenenneksi ja 15. tammikuuta 50 kilometrillä neljänneksitoista. Hiihtouransa jälkeen Kiuru toimi Suomen hiihtomaajoukkueen huoltotehtävissä kaikissa hiihdon arvokisoissa vuosina 1970–1985. Kiuru työskenteli myös suksenkehittäjänä ja tuotantopäällikkönä suomalaisissa suksitehtaissa – Järvisen tehtailla Lahdessa vuosina 1958–1970, Karhun tehtailla Kiteellä 1971–1975 ja Peltosen tehtailla Hartolassa 1976–1987. Kiuru sai opetusministeriön Pro Urheilu -palkinnon vuonna 2003. == Saavutuksia == * Olympiahopeaa viestissä St. Moritzissa 1948 ja Cortinassa 1956 * MM-kultaa Falunissa 1954 viestissä, hopeaa Rumfoldissa 1950 viestissä ja pronssia Falunissa 15 km:llä. Lisäksi Rumfordissa neljäs 18 km:llä * SM-kultaa 30 km:llä 1946, 1948 ja 1950 * Ruotsin hiihtokisoissa voitto 50 km:llä 1947, * Ounasvaaran hiihtokisoissa 1948, 1949 ja 1952, * Puijon hiihtokisoissa 1956, * Salpausselän hiihtokisojen pikamatkan toinen sija kaksi kertaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Aku Kiurun haastattelu ohjelmasta Nappihiihto Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Martti Huhtala

Martti Elias Huhtala (12. marraskuuta 1918 Rovaniemi – 25. lokakuuta 2005 Rovaniemi ) oli suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti. Huhtala voitti olympiahopeaa yhdistetyssä ja sijoittui kymmenenneksi 18 kilometrin hiihdossa St. Moritzin kisoissa 1948. Hän oli yhdistetyn hiihto-osuuden toiseksi nopein hiihtäjä Heikki Hasun jälkeen. Yhdistetyn kilpailun jälkeen Huhtalan ilmoitettiin ensin jääneen kolmanneksi 0,4 pisteen erolla Ruotsin Sven Israelssoniin. Suomalaiset kuitenkin jättivät vastalauseen, sillä pistelaskussa ei ollut käytetty interpolointia. Vastalause tuotti tuloksen, ja Huhtala nousi hopealle 0,25 pisteen erolla. Huhtalan hypyt kantoivat 62, 61 ja 61,5 metriä. Tyylipisteet olivat 16 pisteen paremmalla puolella. MM-kisoihin hän osallistui Rumfordissa 1950 ja sijoittui siellä seitsemänneksi yhdistetyssä ja 20:nneksi 18 kilometrin hiihdossa. Seuratasolla Huhtala edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1955–1956 ja 1968–1971. == Yksityiselämä ja sotilasura == Martti Huhtala syntyi Rovaniemellä marraskuussa 1918 satulaseppä Elias Huhtalan ja Hilja Huhtalan (o.s. Alaruokanen) perheeseen, johon syntyi yhteensä kuusi poikaa ja kaksi tyttöä. Perheen äiti kuoli lapsivuoteeseen Huhtalan ollessa viisivuotias. Huhtalan isä oli lestadiolainen maallikkosaarnaaja. Huhtalan veli Paavo Huhtala (1910–1948) oli yleisurheilija, joka voitti kymmenottelun Suomen- mestaruuden vuonna 1934. Huhtala valittiin kadettikurssille 23. Kurssi kuitenkin keskeytyi talvisodan sytyttyä, ja Huhtala toimi talvisodan aikana kouluttajana. Jatkosodassa Huhtala palveli etulinjassa lähettiupseerina, adjutanttina ja komppanian päällikkönä. Sotien jälkeen Huhtala osallistui asekätkentään majuri Aito Keravuoren apulaisena eri puolilla Pohjois-Suomea. Hän onnistui välttämään kiinnijäämisen ja piti osallisuutensa asekätkentään salassa kuolemaansa saakka. Asia tuli julkisuuteen vasta marraskuussa 2018 sanomalehti Kalevan kirjoitettua siitä Huhtalaa käsittelevässä artikkelissa. Huhtala työskenteli ammattiupseerina vuoteen 1965 saakka yleten everstiluutnantiksi. Tämän jälkeen hän työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankin konttorinjohtajana Muoniossa ja Rovaniemiellä ja jäi eläkkeelle vuonna 1975. Huhtala oli naimisissa kaksi kertaa, ja hänellä oli kuusi lasta. ==Saavutuksia== * Olympiahopeaa yhdistetyssä hiihdossa St. Moritzissa 1948 * Olympiakisoissa kymmenes 18 kilometrin hiihdossa St. Moritzissa 1948 * MM- kisoissa seitsemäs yhdistetyssä hiihdossa ja 20:s 18 kilometrin hiihdossa Rumfordissa 1950 * SM-kultaa yhdistetyssä hiihdossa 1948 * SM-hopeaa yhdistetyssä hiihdossa 1947 * SM-pronssia yhdistetyssä hiihdossa 1943 * Salpausselän kisojen voitto yhdistetyssä hiihdossa 1945 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Martti Huhtalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Armin Kogler

Armin Kogler (s. 4. syyskuuta 1959 Schwaz, Itävalta) on itävaltalainen mäkihypyn maailmanmestari. Koglerin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1970- ja 1980-lukujen vaihteen tietämille, jolloin hän oli maailman huipulla. Vuonna 1979 Kogler voitti lentomäen maailmanmestaruuden ja vuonna 1981 hän hyppäsi maailman pisimmän mäkihypyn, 180 metriä. Mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailun Kogler voitti kahdesti peräkkäin kausina 1980–1981 ja 1981–1982. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui toiseksi maanmiehensä Hubert Neuperin jälkeen kaudella 1980–1981. Oslon MM-kisoissa 1982 hän voitti normaalimäessä kultaa sekä saavutti joukkuemäessä hopeaa ja suurmäessä pronssia. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän oli mukana Itävallan hopeaa saavuttaneessa joukkuemäen ryhmässä. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Käännetty vanhemmuus

Käännetty vanhemmuus tarkoittaa roolinvaihtotilannetta, jossa esimerkiksi lapset osoittavat yleensä vanhemmille kuuluvina pidettyjä piirteitä, kuten vastuullisuutta, normeihin sopeutumista ja vakavamielisyyttä ja vanhemmat yleensä lapsille kuuluvina pidettyjä ominaisuuksia kuten vastuuttomuutta, normeja vastaan kapinointia ja kevytmielisyyttä. ==Aiheesta muualla== * Role Reversal Luokka:Sosiaaliset suhteet
Aleksis Kiven palkinto

Aleksis Kiven rahaston palkinto on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) jakama elämäntyöpalkinto suomenkielisen kaunokirjallisuuden puolesta. Palkinto perustettiin vuodesta 1936, mistä lähtien sitä jaettiin joka toinen vuosi vuoteen 1967 asti. Palkintoja jaettiin joka toinen vuosi seuraavat kymmenen vuotta, ja joka kolmas vuosi vuosina 1978–2005. Vuoden 2005 jälkeen palkintoa on jaettu epäsäännöllisin väliajoin. Vuonna 2023 palkinnon suuruus oli 25 000 euroa. == Palkinnonsaajat == *1936 Otto Manninen *1937 F. E. Sillanpää *1938 Maria Jotuni ja Kaarlo Sarkia *1939 Ilmari Kianto ja V. A. Koskenniemi *1940 Yrjö Jylhä ja Maila Talvio *1941 Larin Kyösti *1942 Aino Kallas *1943 Martti Merenmaa *1944 L. Onerva *1945 Toivo Pekkanen *1946 Aaro Hellaakoski *1947 Mika Waltari *1948 Einari Vuorela *1949 Viljo Kojo *1950 Ilmari Kianto *1951 Heikki Toppila *1952 Yrjö Jylhä *1953 Lauri Viljanen *1954 P. Mustapää *1955 Aale Tynni *1956 Lauri Viita *1957 Lauri Pohjanpää *1958 Helvi Hämäläinen *1959 Viljo Kajava *1960 Väinö Linna *1961 Eeva-Liisa Manner *1962 Juha Mannerkorpi *1963 Matti Hälli *1964 Arvo Turtiainen *1965 Eila Pennanen *1966 Paavo Haavikko *1967 Eeva Joenpelto *1968 Elina Vaara *1970 Veikko Huovinen *1972 Veijo Meri *1974 Pentti Saarikoski *1976 Tuomas Anhava *1978 Antti Hyry *1981 Eila Kivikk’aho *1984 Eino Säisä *1987 Sirkka Selja *1990 Hannu Salama *1993 Kerttu-Kaarina Suosalmi *1996 Erno Paasilinna *1999 Martti Joenpolvi *2002 Aila Meriluoto *2005 Sirkka Turkka *2006 Lassi Nummi *2009 Antti Tuuri *2012 Kirsi Kunnas *2013 Leena Krohn *2016 Pirkko Saisio *2017 Eeva Kilpi *2020 Helena Sinervo *2023 Rosa LiksomYLE: Rosa Liksomille Aleksis Kiven palkinto ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot Luokka:Aleksis Kivi
Masahiko Harada

Masahiko Harada (, s. 9. toukokuuta 1968 Kamikawa, Hokkaido, Japani) on japanilainen uransa lopettanut mäkihyppääjä. Mäkihypyn maailmancupiin Harada osallistui ensimmäisen kerran 24. tammikuuta 1987 Sapporossa. 1993 Falunissa Harada voitti normaalimäen maailmanmestaruuden ja oli suurmäessä neljäs. Ennen maailmanmestaruuttaan Haradalla ei ollut yhtään maailmancupin osakilpailuvoittoa. Vuotta myöhemmin 1994 Lillehammerin olympialaisissa Harada oli mukana Japanin joukkuemäen hopeaa saavuttaneessa ryhmässä. Japani johti kilpailua vielä ennen Haradan viimeistä hyppyä. Haradan olisi tarvinnut hypätä vain 105 metriä pitääkseen Saksan Japanin takana, mutta hän jäi 97,5 metriin ja pudotti joukkueensa hopealle. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Harada saavutti 8. joulukuuta 1995 Itävallan Villachissa. 1997 Trondheimin MM-kisoissa hän voitti kultaa suurmäessä ja saavutti lisäksi hopeaa sekä normaalimäen että joukkuemäen kilpailuista. 1998 Naganon olympialaisissa Harada voitti kultaa joukkuemäestä yhdessä Kazuyoshi Funakin, Takanobu Okaben ja Hiroya Saitōn kanssa ja saavutti suurmäen kilpailussa pronssia. Normaalimäen kilpailua Harada johti ensimmäisen kierroksen jälkeen, mutta epäonnistui toisessa hypyssään, eikä päässyt mitaleille. 1999 Ramsaun MM-kisoissa Harada saavutti pronssia japanilaisten kolmoisvoittoon päättyneessä normaalimäen kilpailussa, sekä hopeaa Japanin joukkuemäen ryhmässä. 2001 Lahden MM-kisoissa Harada oli normaalimäessä viides, suurmäessä 33:s, ja saavutti lisäksi kahdesta joukkuekilpailusta kummastakin neljännen sijan Japanin joukkueessa. Viimeiseksi jääneessä maailmancupin osakilpailussa 15. joulukuuta 2002 Titisee-Neustadtissa Harada sijoittui suurmäen kilpailussa 40:nneksi. Maailmancupin osakilpailuvoittoja Harada saavutti urallaan kymmenen. Harada jatkoi mäkihyppyuraansa kilpaillen kotimaassaan ja Continental Cupissa. 9. tammikuuta 2006 ilmoitettiin, että Harada on valittu Japanin mäkijoukkueeseen Torinon olympiakisoihin. Torinossa hän osallistui normaalimäen karsintaan, jossa hänet kuitenkin hylättiin. Harada lopetti uransa keväällä 2006. Harada on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Japanilaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malvat

Malvat eli kiekkomalvat (Malva) on kasvisuku malvakasvien (Malvaceae) heimossa. Lajeja esiintyy laajalla alueella vanhan maailman lauhkean, subtrooppisen ja trooppisen ilmaston alueella. Lajeja on levinnyt tulokaslajeiksi myös Amerikan mantereille. Malvat ovat yksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja. Joitakin lajeja käytetään koristekasveina, rohtokasveina ja lehtivihanneksina. Niiden kukat ovat vaalean- tai violetinpunaisia tai valkoisia, joskus sinisävyisiä. Lehdet ovat yleensä nukan tai karvan peittämiä.Stewart Robert Hinsley : Malva == Lajeja == Malvojen suvussa on noin 30 lajia. * ruusumalva (Malva alcea) * kreetanmalva (Malva cretica) * myskimalva (Malva moschata) * katinjuustomalva (Malva neglecta) * rivieranmalva (Malva nicaeensis) * myllymalva (Malva parviflora) * kylämalva (Malva pusilla) * kiiltomalva (Malva sylvestris) * kiehkuramalva, kähärämalva (Malva verticillata, syn. Malva crispa) Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Malva * kesämalva (Malva trimestris) (eli kesämalvikki Lavatera trimestris) * kynsimalva (Malva unguiculata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Malvat (kiekkomalvat) – Malva * Malva, Eliaksen yrittitarha (Internet Archive) * Yrttitarha: Malvat (Malva) * Funet: Malvat (Malva) *
Benjam Vanninen

Benjam Vanninen monissa lähteissä nimi on kirjoitettu muodossa Benjamin (29. kesäkuuta 1921 Sortavalan maalaiskunta – 22. heinäkuuta 1975 Heinola) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän saavutti olympiapronssia 50 kilometrin hiihdossa Sankt Moritzin kisoissa 1948. Salpausselän kisoissa hän voitti 50 kilometriä vuosina 1946 ja 1948. Vanninen sijoittui Puijon kisoissa 30 kilometrillä neljänneksi vuonna 1943. Seuraavana vuonna hän hiihti ensimmäisen 50 kilometrin kilpailunsa Ounasvaaralla ja sijoittui viidenneksi. Helmi-maaliskuussa 1947 hän osallistui viiden viikon aikana viiteen 50 kilometrin kilpailuun: hän sijoittui toiseksi SM-kilpailuissa Nokialla ja Ruotsin Bodenissa, keskeytti Salpausselällä hiihdettyään pitkään kärkivauhtia, sijoittui neljänneksi Ruotsin hiihtokisoissa Sundvallissa ja voitti Ounasvaaran kisoissa yli 9,5 minuutin erolla Pekka-veljeensä.Helsingin Sanomat 24.2.1947 (s. 1, 5), 3.3.1947 (s. 1), 10.3.1947 (s. 1, 5), 17.3.1947 (s. 4), 27.3.1947 (s. 12) Seuratasolla Vanninen edusti Joensuun Katajaa, Puijon Hiihtoseuraa, Tornion Pyryä ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Ammatiltaan hän oli suksivoide- ja uistintehtailija sekä tullivartija. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Jom hašoa

Jom hašoa () eli holokaustin muistopäivä on juutalaisen viettämä juhlapäivä kansallissosialistisen Saksan vainoissa kuolleiden noin kuuden miljoonan juutalaisten muistolle. Jom hašoaa vietetään nisan-kuun 27. päivänä. Alun perin juhlaa ehdotettiin vietettäväksi nisán-kuun 15. päivänä, Varsovan gheton kansannousun (19. huhtikuuta 1943) vuosipäivänä. Tuo päivä on kuitenkin pesah- juhlan ensimmäinen päivä, joten holokaustin muistopäivä siirrettiin myöhemmäksi. Jom hašoan vietto määrättiin Israelin laissa vuonna 1959. Holokaustin muistopäivän aamuna kello kymmenen ilmahälytyssireenit soivat kahden minuutin ajan koko Israelissa. Kaikki liikenne lakkaa ja ihmiset pysähtyvät viettämään hiljaisen hetken holokaustin uhrien muistolle. Jom hašoan aikana monet viihde- ja julkiset laitokset on suljettu. Israelin televisio ja radio välittävät muisto-ohjelmia ja dokumentteja eivätkä lainkaan mainoksia. Liput lasketaan puolitankoon. Jom hašoana myös kymmenettuhannet israelilaiset lukiolaiset ja tuhannet juutalaiset ympäri maailmaa viettävät muistojumalanpalveluksen Auschwitzissa. Osallistujat marssivat Auschwitzista Birkenaun tuhoamisleirille. Tapahtuma tunnetaan Elävien marssina vastakohtana holokaustin kuolemanmarsseille, ja sitä tukee Israelin opetusministeriö. Elävien marssiin kulminoituu useiden kuukausien holokaustin ja toisen maailmansodan tapahtumien opiskelu. ==Katso myös== * Holokaustin uhrien muistopäivä == Aiheesta muualla == * Knesset: Jom hašoa * Knesset: Jom hašoa * March of the Living International Luokka:Juutalaiset juhlapäivät
Deșteaptă-te, române!

Deșteaptă-te, române! (”Nouse, romanialainen!”) on vuodesta 1990 Romanian kansallislaulu. Hymnin tekstin on kirjoittanut Andrei Mureșanu (1816–1863) ja musiikin säveltänyt Anton Pann (1796–1854). Kyseessä on isänmaallinen runo, joka kirjoitettiin vallankumousvuonna 1848, alun perin nimellä ”Un răsunet” (”Kaiku”). Laulu esitettiin ensi kerran julkisesti 29. kesäkuuta Râmnicu Vâlcean kaupungissa. Laulusta tuli välittömästi suosittu vallankumoushymni, joka sai uudeksi nimekseen ”Deșteaptă-te, române!”. Tästä lähtien laulua laulettiin kaikkien suurten kansallisten konfliktien aikana, kuten Romanian itsenäisyyssodassa (1877–1878) ja maailmansotien aikaan. Kun Romanian kommunistihallinto kukistui joulukuussa 1989, muodostui laulusta mielenosoittajien tunnuslaulu. Huhtikuussa 1990 Romanian parlamentti valitsi laulun Romanian viralliseksi hymniksi Nicolae Ceaușescun aikaisen kansallislaulun ”Trei culori” (”Kolme väriä”) tilalle. Joitakin vuosia ”Deșteaptă-te, române!” oli myös Moldovan kansallislaulu, mutta vuonna 1994 sen tilalle valittiin ”Limba noastră” (”Meidän kielemme”). Mureșanun isänmaallisessa runossa on yksitoista säkeistöä, mutta kansallishymniin niistä on sisällytetty vain 1., 2., 4. ja 11. ==Sanat== :Deșteaptă-te, române, din somnul cel de moarte, :În care te-adânciră barbarii de tirani! :Acum ori niciodată croiește-ți altă soartă, :La care să se-nchine și cruzii tăi dușmani! :Acum ori niciodată să dăm dovezi în lume :Că-n aste mâni mai curge un sânge de roman, :Și că-n a noastre piepturi păstrăm cu fală-un nume :Triumfător în lupte, un nume de Traian! :Priviți, mărețe umbre, Mihai, Ștefan, Corvine, :Româna națiune, ai voștri strănepoți, :Cu brațele armate, cu focul vostru-n vine, :"Viață-n libertate ori moarte!" strigă toți. :Preoți, cu crucea-n frunte! căci oastea e creștină, :Deviza-i libertate și scopul ei preasfânt, :Murim mai bine-n luptă, cu glorie deplină, :Decât să fim sclavi iarăși în vechiul nost' pământ! ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kansallislaulun virallinen kotisivu *Kansallislaulu laulettuna unkarilaisella sivustolla Luokka:Kansallislaulut Luokka:Romanian kansallissymbolit Luokka:Romanialaiset musiikkikappaleet
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Ampumahiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa. ==Miehet== === 10 km === Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1 Ole Einar Bjørndalen 27.16,2 / 0 2 Frode Andresen 28.17,8 / 2 3 Ville Räikkönen 28.21,7 / 1 === 20 km=== Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1 Halvard Hanevold 56.16,4 / 1 2 Pier Alberto Carrara 56.21,9 / 0 3 Aleksei Aidarov 56.46,5 / 1 === 4 × 7,5 km viesti === Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1 Ricco Gross Peter Sendel Sven Fischer Frank Luck 1.21.36,2 / 0 2 Egil Gjelland Halvard Hanevold Dag Bjørndalen Ole Einar Bjørndalen 1.22.19,3 / 0 3 Pavel Muslimov Vladimir Dratšov Sergei Tarasov Viktor Maigurov 1.22.19,3 / 0 ==Naiset== === 7,5 km=== Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1 Galina Kukleva 23.08,0 / 1 2 Uschi Disl 23.08,7 / 1 3 Katrin Apel 23.32,4 / 1 === 15 km=== Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1\. Ekaterina Dafovska 54.52,0 / 0 2\. Olena Petrova 55.09,8 / 1 3\. Uschi Disl 55.17,9 / 1 === 4 × 7,5 km viesti === Sija Maa Kilpailija Aika/ohilaukaukset 1 Uschi Disl Martina Zellner Katrin Apel Petra Behle 1.40.13,6 / 0 2 Olga Melnik Galina Kukleva Albina Ahatova Olga Romasko 1.40.25,2 / 0 3 Ann Elen Skjelbreid Annette Sikveland Gunn Margit Andreassen Liv Grete Poirée 1.40.37,3 / 2 Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998 Olympialaiset
Alppihiihto talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Alppihiihdossa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa. == Miehet == === Syöksy === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jean-Luc Cretier 1.50,11 2 Lasse Kjus 1.50,51 3 Hannes Trinkl 1.50,63 === Supersuurpujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hermann Maier 1.34,82 2 Didier Cuche 1.35,43 Hans Knauß 1.35,43 === Suurpujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hermann Maier 2.38,51 2 Stephan Eberharter 2.39,36 3 Michael von Grünigen 2.39,69 === Pujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hans Petter Buraas 1.49,31 2 Ole Kristian Furuseth 1.50,64 3 Thomas Sykora 1.50,68 === Yhdistetty === Sija Maa Kilpailija Syöksy Pujottelu 1 Mario Reiter 1.36,21 1.31,85 2 Lasse Kjus 1.34,99 1.33,66 3 Christian Mayer 1.35,06 1.35,05 == Naiset == === Syöksy === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Katja Seizinger 1.28,89 2 Pernilla Wiberg 1.29,18 3 Florence Masnada 1.29,37 === Supersuurpujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Picabo Street 1.18,02 2 Michaela Dorfmeister 1.18,03 3 Alexandra Meissnitzer 1.18,09 === Suurpujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Deborah Compagnoni 2.50,59 2 Alexandra Meissnitzer 2.52,39 3 Katja Seizinger 2.52,61 === Pujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hilde Gerg 1.32,40 2 Deborah Compagnoni 1.32,46 3 Zali Steggall 1.32,67 === Yhdistetty === Sija Maa Kilpailija Syöksy Pujottelu 1 Katja Seizinger 1.28,52 1.12,22 2 Martina Ertl 1.29,76 1.11,16 3 Hilde Gerg 1.29,92 1.11,58 Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Lumilautailu talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Lumilautailu oli ensimmäistä kertaa olympialaisten kisaohjelmassa. Kilpailutapahtumia järjestettiin neljä. ==Miehet== ===Suurpujottelu=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ross Rebagliati 2.03,96 2 Thomas Prugger 2.03,98 3 Ueli Kestenholz 2.04,08 Rebagliati on lumilautailun kaikkien aikojen ensimmäinen olympiavoittaja. Rebagliatin kilpailun jälkeen antamassa dopingnäytteessä oli merkkejä kannabiksen käytöstä ja aluksi kansainvälinen olympiakomitea hylkäsikin hänen suorituksensa, mutta lopulta urheilun kansainvälisen vetoomustuomioistuimen päätöksellä hän sai pitää kultamitalinsa. ===Lumikouru=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Gian Simmen 85,2 2 Daniel Franck 82,4 3 Ross Powers 82,1 ==Naiset== ===Suurpujottelu=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Karine Ruby 2.17,34 2 Heidi Renoth 2.19,17 3 Brigitte Köck 2.19,42 ===Lumikouru=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Nicola Thost 74,6 2 Stine Brun Kjeldaas 74,2 3 Shannon Dunn 72,8 ==Lähteet== Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Jorma Kortelainen

Jorma Aksel Kortelainen (17. joulukuuta 1932 Pyhäselkä – 27. joulukuuta 2012 Jyväskylä) oli suomalainen hiihtäjä, soutaja ja olympiamitalisti. Kortelainen voitti olympiahopeaa Cortina d'Ampezzon kisoissa 1956 hiihdon 4 × 10 km viestissä. Kortelainen edusti Suomea sekä talvi- että kesäolympialaisissa, sillä Roomassa 1960 hän osallistui soutuun. Seuratasolla ”Jora” Kortelainen edusti Joensuun Katajaa, Lahden Hiihtoseuraa ja Jämsänkosken Ilvestä. Soudussa hän edusti Jämsänjoen Soutuveikkoja ja Joensuun Kauhojia. Ammatiltaan hän oli liikuntateknikko ja työskenteli pitkään uimahallin hallimestarina Jämsänkoskella. Kilpauransa jälkeen Kortelainen valmensi Sveitsin hiihtomaajoukkuetta 1982–1983. Hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuksen 2008. Hän kuoli äkilliseen verenmyrkytykseen Jyväskylässä Keski- Suomen keskussairaalassa 80-vuotiaana. == Saavutuksia == === Maastohiihto === * Olympiahopeaa Cortina d'Ampezzo 1956 (4 × 10 km viesti) * SM-kultaa 1963 (15 km) ja hopeaa 1955 (15 km), viestissä kultaa 1956 (Joensuun Kataja), 1960, 1963 ja 1966 (Jämsänkosken Ilves) sekä pronssia 1962 ja 1968 === Soutu === * Seitsemäs Rooman kesäolympialaisissa 1960 * Yksikön Suomen mestaruus 1960–1963, 1965, 1967, 1968 ja pariairokaksikon 1961–1963, 1971, 1973, hopeaa yksikössä 1966 ja 1970, pariairokaksikossa 1966 sekä kahdeksikossa 1965 * Pohjoismaiden mestaruus yksikössä 1961 ja 1963, pariairokaksikossa 1959, lisäksi pariairokaksikossa pronssia 1961 ja 1963 * MM-kisoissa kahdeksas 1962 ja EM-kisoissa kymmenes 1963 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kortelainen Jämsänkosken sivuilla Internet Archive * Kortelaisen haastattelu Internet Archive Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Freestylehiihto talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Freestylehiihdossa järjestettiin neljä kilpailutapahtumaa. ==Miehet== === Kumparelasku === Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Jonny Moseley 26,93 2 Janne Lahtela 26,00 3 Sami Mustonen 25,76 === Hypyt=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Eric Bergoust 255,64 2 Sebastien Foucras 248,79 3 Dmitri Daštšinski 240,79 ==Naiset== === Kumparelasku=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Tae Satoya 25,06 2 Tatjana Mittermayer 24,62 3 Kari Traa 24,09 === Hypyt=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Nikki Stone 193,00 2 Xu Nannan 186,97 3 Colette Brand 171,83 ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Freestylen ensimmäiset olympiamitalistit Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Kaukalopikaluistelussa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa. ==Miehet== === 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Takafumi Tishitani 42,862 2 An Yulong 43,022 3 Hitoshi Uematsu 43,713 === 1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Kim Dong-Sung 1.32,375 2 Li Jiajun 1.32,428 3 Eric Bedard 1.32,660 === 5 000 m viesti=== Sija Maa Kilpailijat Aika 1 Eric Bedard Derrick Campbell François Drolet Marc Gagnon 7.06,075 2 Chae Ji-Hoon Lee Jun-Hwan Lee Ho-Eung Kim Dong-Sung 7.06,776 3 Li Jiajun Feng Kai Yuan Ye An Yulong 7.11,558 ==Naiset== === 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Annie Perreault 46,568 2 Yang Yang (S) 46,627 3 Chun Lee-Kyung 46,335 === 1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Chun Lee-Kyung 1:42,776 2 Yang Yang (S) 1:43,343 3 Wang Hye-Kyung 1:43,361 === 3 000 m viesti=== Sija Maa Kilpailijat Aika 1 Chun Lee-Kyung Wong Hye-Kyung An Sang-Mi Kim Yun-Mi 4:16,260 2 Yang Yang (A) Yang Yang (S) Wang Chunlu) Sun Dandan 4:16,383 3 Christine Boudrias Isabelle Charest Annie Perreault Tania Vincent 4:21,205 Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Ronny Ackermann

Ronny Ackermann (s. 16. toukokuuta 1977 Bad Salzungen) on saksalainen uransa lopettanut yhdistetyn urheilija, moninkertainen maailmanmestari, maailmancupin voittaja ja olympiamitalisti. Ramsaun MM-hiihdoissa 1999 Ackermann sijoittui sprinttikilpailussa yhdeksänneksi. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän saavutti 2001 Lahden MM-kisoissa, missä hän sijoittui sprintissä pronssille. Salt Lake Cityn 2002 olympialaisissa hän sijoittui sprintti- ja joukkuekilpailussa hopealle ja oli normaalikilpailussa neljäs. Val di Fiemmen MM-kisoissa 2003 Ackermann voitti kultamitalin normaalikilpailussa ja saavutti hopeaa sprinttikilpailussa ja Saksan joukkuekilpailun ryhmässä. Oberstdorfin MM-kisoissa 2005 Ackermann voitti kultaa sekä normaali- että sprinttikilpailussa ja oli jälleen mukana voittamassa hopeaa Saksan ryhmässä joukkuekilpailussa. Torinon 2006 olympialaisissa Ackermann sai hopeaa joukkuekilpailussa mutta ei menestynyt henkilökohtaisissa kilpailuissa – sprinttikilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi. Sapporon MM-hiihdoissa 2007 hän oli jälleen sprintissä kahdeksas ja joukkuekilpailussa hopealla, mutta normaalikilpailussa hän voitti kultaa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa joukkuekilpailussa. Yhdistetyn maailmancupin kokonaiskilpailun Ackermann voitti urallaan kolmesti kausina 2001–2002, 2002–2003 ja 2007–2008. Osakilpailuvoittoja hänellä on 28 eli neljänneksi eniten – useampaan voittoon ovat yltäneet vain Hannu Manninen, Eric Frenzel ja Jarl Magnus Riiber. Tammikuussa 2010 hän päätti, ettei aio osallistua Vancouverin olympialaisiin. Hän ei kilpaillut tammikuun 2010 jälkeen ollenkaan ja maaliskuussa 2011 hän ilmoitti lopettavansa uransa. Ackermann valittiin vuonna 2005 Vuoden urheilijaksi kotimaassaan Saksassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * http://www.ronnyackermann.de/ * Luokka:Saksalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Freestyle

Freestyle () voi viitata: ==Musiikkiin== * freestyle-musiikki, elektronisen tanssimusiikin tyylilaji * freestyle rap, rapkilpailutapa * Freestyle, 1980-lukulainen ruotsalaisyhtye * Freestyle, yhdysvaltalainen rap-artisti, Arsonists-yhtyeen jäsen ==Urheiluun== * freestylehiihto, erilaisista taitoa vaativista laskettelumuodoista koostuva laji * vapaa tyyli eli luistelutyyli, , maastohiihdon tekniikka * freestyle slalom, rullaluistelupujottelu * freestyle-liitokiekko, yhden tai useamman pelaajan esittämä, musiikkiin sovitettu liitokiekon heitto- ja hallintaohjelma * freestylerullaluistelu, erilaisista taitoa vaativista rullaluistelumuodoista koostuva laji * Disco Freestyle, diskotanssikilpailu == Muita merkityksiä == * Freestyle Script, Martin Wait vuonna 1981 suunnittelema kirjasintyyppi.
Vanu

Vanu on puuvillainen tai tekokuituinen tekstiili, jota voidaan käyttää esimerkiksi vaatteiden tai muiden ompelusten täytteenä tai lääkintätarkoituksissa puhdistukseen. Vanusta valmistettuja tuotteita ovat muun muassa vanupuikot ja tilkkutäkit. Luokka:Tekstiilien raaka-aineet Luokka:Ensihoito
HMS Arrogant (1848)

HMS Arrogant oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1848 vesillelaskettu potkurifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Portsmouthin telakalta, missä köli laskettiin syyskuussa 1845. Alus laskettiin vesille 5. huhtikuuta 1848 ja otettiin palvelukseen 8. tammikuuta 1849. Aluksen valmistuskustannukset olivat 83 183 puntaa. Aluksen pituus oli etriä ja uppouma tyhjänä 1 872 tonnia ja varustettuna 2 690 tonnia. Aluksessa oli moottoritehoa 360 hevosvoimaa, siinä oli 46 tykkiä ja 450 hengen miehistö. == Palvelus == Alus kuului brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon Oolannin sodassa. Se oli pääalus laivastoyksikössä, joka räjäytyksin ja polttamalla hävitti 27. heinäkuuta 1855 Ruotsinsalmen merilinnoituksen. Vuonna 1856 alus muutettiin 47-tykkiseksi ja 1857-1858 Portsmouthissa rannikkovartioalukseksi 21 763 punnalla, minkä jälkeen se oli maaliskuusta 1858 syyskuuhun 1859 rannikkovartioaluksena Newhavenissa.Lyon, David & Winfield, Rif s. 198 Alus palautettiin 1859 meripalvelukseen. Se myytiin romutettavaksi 1867 Castle & Beechille Charltoniin. == Aluksen päälliköt == Aluksen päälliköinä olivatMid- Victorian RN vessel HMS Arrogant: *kapteeni Robert Fitzroy 14. maaliskuuta 1849 - 15. helmikuuta 1850 *kapteeni Robert Spencer Robinson 15. helmikuuta 1850 - 26. syyskuuta 1852 *kapteeni Stephen Greville Fremantle 27. syyskuuta 1852 *kapteeni Hastings Reginald Yelverton 24. lokakuuta 1853 - 20. joulukuuta 1855 *kapteeni Henry Lyster 20. joulukuuta 1855 - 25. helmikuuta 1857 *kapteeni Leopold George Heath 1. maaliskuuta 1858 - 21. elokuuta 1859 *kommodori William Edmonstone 23. elokuuta 1859 - 6. joulukuuta 1862 ==Lähteet== * * Southport visiter, 9. maaliskuuta 1854 *Mid-Victorian RN vessel HMS Arrogant ===Viitteet=== Luokka:Oolannin sodan kuninkaallisen laivaston alukset Luokka:Kuninkaallisen laivaston fregatit Luokka:Portsmouthin telakan valmistamat alukset
HMS

HMS (, , ) alusten nimen etuliitteenä tarkoittaa aluksen kuuluvan hänen majesteettinsa laivastoon. Lyhennettä käyttävät pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan laivasto Royal Navy sekä Ruotsin merivoimat. == Lyhenteen ja sen variaatioiden käyttö Yhdistyneessä kuningaskunnassa == Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusveneet käyttävät nimensä edessä etuliitettä HM Submarine,http://www.memorials.inportsmouth.co.uk/churches/st_anns/m1.htm joka joskus lyhennetään HMSm tai HMS/M.http://www.submarineheritage.com/gallery_sovereign.htm kuninkaallisen jahdin etuliitteenä käytetään lyhennettä HMY. Kuninkaallisen laivaston pinta- aluksista käytetään nykyisin vain määritettä HM Ship, kun aiemmin etuliitteissä ilmaistiin myös aluksien tyyppi, kuten HM Frigate tai HM Sloop. Ensimmäisen maailmansodan aikoihin käytössä oli myös lyhenne HMM, His Majesty’s Monitor. Etuliitettä HMHV on käytetty Amiraliteetin palvelukseensa vuokraamistaan aluksista (). Lyhennettä HMS käytetään myös rannikkolinnakkeista, joista Kuninkaallinen laivasto käyttää nimitystä kivifregatti. Sellaisia ovat muun muassa koulutuskeskus HMS Excellent pienellä saarella Portsmouthin satamassa. Etuliitettä HMHS on käytetty laivaston sairaalalaivojen etuliitteenä, eräs näistä oli HMHS Britannic. == Lyhenteen ja sen variaatioiden käyttö Kansainyhteisön maissa == Koska Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija on myös Kansainyhteisön hallitsija, käyttävät yhteisön 16 jäsenmaata HMS-etuliitteen eri variaatioita: * Australia: HMAS — Her Majesty’s Australian Ship * Australian Victoria: HMVS — Her Majesty’s Victorian Ship (ei enää käytössä) * Bahama: HMBS — Her Majesty’s Bahamian Ship * Bermuda: HMBS — Her Majesty’s Bermudian Ship * Etelä-Afrikka: HMSAS - Her Majesty’s South African Ship (ei enää käytössä) * Intia: HMIS - Her Majesty’s Indian Ship (ei enää käytössä) * Kanada: HMCS — Her Majesty’s Canadian Ship * Uusi-Seelanti: HMNZS — Her Majesty’s New Zealand Ship == Katso myös == * Luettelo laivatyyppien lyhenteistä == Lähteet == Luokka:Lyhenteet Luokka:Ruotsin merivoimat Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat
Limoviikuna

Limoviikuna (Ficus benjamina) on viikunoiden (Ficus) sukuun kuuluva laji, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä Pohjois- Australiassa.Ficus benjamina Killer plants Limoviikuna on suosittu koristekasvi, josta on jalostettu runsaasti erilaisia lajikkeita. == Kuvaus == Limoviikuna voi kasvaa luonnonvaraisena jopa 30 metriä korkeaksi puuksi. Lehdet ovat 6–13 cm pitkiä, soikeita ja pitkäkärkisiä sekä kiiltäviä. Lajikkeet eroavat toisistaan lehtien koon, värin sekä värityksen kirjavuuden suhteen. == Koristekasvikäyttö == Limoviikuna kasvaa parhaiten valoisalla kasvupaikalla, mutta sietää myös varjoa. Lehdet ovat herkkiä valaistuksen muutoksille. Kasvupaikan vaihdos aiheuttaa lehtien karisemista, mutta yleensä uusia kasvaa tilalle. Kesällä normaali huoneenlämpö ja kohtuullinen kastelu on sopivaa, talvella noin 18 astetta ja kastelua vähennetään. Huonekasvinakin limoviikuna voi kasvaa liian suureksi, jolloin se tarvitsee leikkaamista. Kasviin voi tulla pieniä viikunoita pareittain. Jos kukat pölyttyvät, niistä tulee kypsyttyään oranssinpunaisia ja lopulta violetinmustia. === Kasvin lisääminen === Keväällä kasvista voi ottaa 10 cm:n pituisia latvapistokkaita. Pistokas juurtuu paremmin, jos sen alaosan 12 mm on vaaleanruskeaa ja puutunutta. Jotta kumivuoto ei tuki pistokkaan tyveä, alimman kolmanneksen lehdet poistetaan ja pistokkaat pidetään vedessä 30 minuutin ajan. Sen jälkeen vesi ravistellaan pois ja pistokkaan leikkauspinta kastetaan juurrutushormoniin. Pistokkaat pannaan kylvömultaan, suojataan muovipussilla ja pidetään valoisassa paikassa, ei kuitenkaan suorassa auringossa. === Allergisoiva vaikutus === Limoviikunan on todettu aiheuttavan allergiaa ja astmaa. Se on yleisimpiä allergisoivia huonekasveja.Tari Haahtela: Sisäilman allergeenien merkitys Duodecim, 1996.Pyry Lapintie: Työterveyslääkäri vaatii limoviikunoita pois julkisista tiloista – Viherkasvi voi aiheuttaa allergista nuhaa Helsingin Sanomat, 1997.Kuinka siitepölytiedote laaditaan? Aerobiologian yksikkö, Turun yliopisto, 2010. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Limoviikuna (Ficus benjamina) *United States Department of Agriculture (USDA): Ficus benjamina *Flora of China: Ficus benjamina *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Ficus benjamina (weeping fig) *Pherobase: Floral volatiles of Ficus benjamina Luokka:Viikunat Luokka:Huonekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Star Alliance

Star Alliance on maailman suurin lentoyhtiöallianssi, joka on perustettu 14. toukokuuta 1997. Allianssiin kuuluu 26 lentoyhtiötä. Vuosittain allianssin yhtiöt kuljettavat 727 miljoonaa matkustajaa ja allianssin yhtiöt toimivat lähes 1 300 kentällä 195 eri maassa. Tämä vastaa yli neljännestä maailman kokonaislentomatkustuksesta. Alliansin jäsenyhtiöillä on yhteensä yli 5 000 lentokonetta. == Yhteistyö == Star Alliance noudattaa seuraavia asioita lentoyhtiöiden yhteistyössään: *Kanta-asiakasohjelmat säännöllisesti matkustaville, pisteet kertyvät kaikista yhtiöistä *Allianssin parhailla kanta-asiakkailla on pääsy kaikkien lentoyhtiöiden lentokenttätaukotiloihin *Lentoaikataulut suunnitellaan yhdessä, jotta vaihtoajat voitaisiin minimoida *Erikoismaksut maailmanympärimatkoille ja vastaavaan matkustamiseen, edullisempia kuin yksittäiset liput eri yhtiöiltä *Asiakaspalveluprosessit yhdenmukaistetaan, jotta saadaan tasalaatuinen kokemus *Yhteistyö yhteisen it- tekniikan tekemiseksi Tämä kilpailun puute on herättänyt EU:n kilpailuviranomaisten kiinnostuksen, ja lentoyhtiöyhteenliittymä on joutunut Euroopan unionin tutkimaksi. Jotkut ovat spekuloineet, että jos hallinnollisia rajoituksia tiukennettaisiin, jäsenet liittyisivät yhdeksi yhtiöksi, vaikka tästä ei olekaan todisteita. Star Alliancen syntyminen lisäsi myös muiden lentoyhtiöiden yhteistoimintaa, huomattavimmin Oneworld ja SkyTeam. == Jäsenet == ===Täysjäsenet=== Jäsen Vuodesta Aegean Airlines 2010 Air Canada 1997 Air China 2007 Air India 2014 Air New Zealand 1999 All Nippon Airways 1999 Asiana Airlines 2003 Austrian Airlines 2000 Avianca 2012 Brussels Airlines 2009 Copa Airlines 2012 Croatia Airlines 2004 EgyptAir 2008 Ethiopian Airlines 2011 EVA Air 2013 LOT Polish Airlines 2003 Lufthansa 1997 Shenzhen Airlines 2012 Singapore Airlines 2000 South African Airways 2006 Swiss International Air Lines 2006 TAP Air Portugal 2005 Thai Airways International 1997 Turkish Airlines 2008 United Airlines 1997 ===Yhteiskumppanit=== Kumppani Liittyi Juneyao Airlines 2017 Thai Smile Airways 2020 === Entiset jäsenet === Lentoyhtiö Liittyi Lähti Adria Airways 2004 2019 Ansett Australia 1999 2001 Avianca Brasil 2015 2019 Blue1 2004 2012 British Midland International 2000 2012 Continental Airlines 2009 2012 Mexicana 2001 2004 Scandinavian Airlines 1997 2024 Shanghai Airlines 2007 2010 Spanair 2003 2012 TACA Airlines 2012 2013 LATAM Brasil 2010 2014 US Airways 2004 2014 VARIG 1997 2007 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Star Alliance *
Arvo Viitanen

Arvo Albert Viitanen (12. huhtikuuta 1924 Uurainen – 29. huhtikuuta 1999 Anjalankoski) oli suomalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Arvo Viitanen saavutti 29-vuotiaana ensimmäisissä arvokisoissaan, Falunin MM-hiihdoissa 1954, kolme mitalia. Hän sai hopeaa 15 kilometrillä 11 sekuntia toiselle Evon Metsäpoikien hiihtäjälle, Veikko Hakuliselle hävinneenä ja pronssia 50 kilometrillä voitettuaan Norjan Martin Stokkenin yhdeksällä sekunnilla. Viestissä Viitanen hiihti kolmannen osuuden Suomen kultaa voittaneessa joukkueessa. Hän hiihti osuudellaan välillä harhaan ja suksikin irtosi, mutta hän saapui silti vaihtoon ensimmäisenä. Ilman mitalia hän jäi vain 30 kilometrillä sijoittuessaan kahdeksanneksi. Helmikuussa 1955 järjestetyissä Cortina d'Ampezzon olympialaisten esikisoissa, niin kutsutuissa ”pikkuolympialaisissa” Viitanen voitti 15 kilometrin hiihdon ennen Veikko Hakulista ja Ruotsin Sixten Jernbergia ja sijoittui 30 kilometrilläkin parhaana suomalaisena neljänneksi. Vuotta myöhemmin hän ei kuitenkaan ollut itse olympialaisissa parhaassa kunnossaan ja sai ainoan mitalinsa viestistä, jossa hän hiihti jälleen kolmannen osuuden. Sen lisäksi hän sijoittui 15 kilometrillä yhdeksänneksi. Lahden MM-kisoissa 1958 hän sai pronssia viestissä ja 50 kilometrillä sekä sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä ja seitsemänneksi 15 kilometrillä. Salpausselän Kisoissa Viitanen nousi ensimmäisen kerran suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 1948 sijoittuessaan 9:ksi pikamatkalla. Sen jälkeen hän voitti ensimmäisenä hiihtäjänä kolmena peräkkäisenä vuonna pikamatkan. Noiden vuosien 1952–1954 voittojen jatkoksi hän voitti 50 kilometriä vuonna 1955. Holmenkollenilla hän voitti 50 kilometrin matkan vuonna 1956. Puijolla hän voitti 50 kilometriä vuonna 1955 ja Ounasvaaralla vuonna 1956. Seuratasolla Viitanen edusti Evon Metsäpoikien lisäksi Uuraisten Urheilijoita ja Myllykosken Kilpa-Veikkoja. Suomen mestaruuden hän voitti 15:llä ja 50 kilometrillä vuonna 1955, 30 kilometrillä vuonna 1959 sekä 3 × 10 kilometrillä vuonna 1954. Viitanen oli Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsen vuosina 1976–1982. Ammatiltaan hän oli metsäteknikkoMetsäteknikko Arvo Viitanen. Hänen poikansa Tapio Viitanen (s. 1950) kilpaili ampumahiihtäjänä nuorten MM-kisoissa. == Saavutuksia == * Olympiahopeaa Cortina d'Ampezzossa 1956 (4 × 10 km viesti) * MM-kultaa (viesti), hopeaa (15 km) ja pronssia (50 km) Falunissa 1954 sekä kaksi MM- pronssia Lahdessa 1958 (50 km ja viesti) * SM-kultaa 1954 (3 × 10 km), 1955 (15 ja 50 km) ja 1959 (30 km) * SM-hopeaa 1958 (15 km) ja 1959 (50 km) * Salpausselän Kisoissa voitto 1952, 1953 ja 1954 (15-18 km) sekä 1955 (50 km) * Holmenkollenin kisoissa voitto 1956 (50 km) == Lähteet == ==Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet