EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Predestinaatio

Predestinaatio eli ennaltamäärääminen on uskonsisältö, jonka mukaan jumalat tai muut voimat määräävät ihmisen kohtalon. Kristillisessä teologiassa ennaltamääräämisopin kehitti Augustinus. Hänen mukaansa kristinuskon Jumala valitsee toiset ihmiset pelastukseen ja toiset kadotukseen. Augustinuksen lisäksi kristinuskon historian merkkihenkilöistä predestinaatio-oppia on puolustanut ainakin Jean Calvin, ja predestinaatio-oppia esiintyy edelleen kalvinismissa, mutta kalvinistit kiistelevät keskenään sen tarkasta sisällöstä.Tom Burnam: Väärien käsitysten sanakirja Luterilainen kirkko ei ole omaksunut Augustinuksen niin kutsuttua kaksinkertaista predestinaatio-oppia, jonka mukaan Jumala on edeltä käsin määrännyt osan ihmisistä pelastukseen ja osan kadotukseen. == Kirkkoisät == Kirkkoisistä Augustinus oli predestinaation merkittävin kannattaja. Sen sijaan esimerkiksi Johannes Damaskolainen vastustaa predestinaatio-oppia teoksessaan Ortodoksisen uskon tarkka esitys: == Luterilainen kirkko == Luterilaisen kirkon oppiin kuuluu ennalta määräytyminen niin kuin se esitetään Yksimielisyyden ohjeessa,Jakob Andreä, Martin Chemnitz et al.: Yksimielisyyden ohje . Saksi, 1577. joka luterilaisen kirkon mukaan lukeutuu luterilaisiin tunnustuskirjoihin.Suomen evankelis- luterilainen kirkko: Yksimielisyyden ohje - Luterilaiset tunnustuskirjat . Viitattu 15.8.2011. Se määrää predestinaatiosta seuraavaa: * Predestinaatio tarkoittaa Jumalan tekemää iankaikkista valintaa. * Siitä erillinen asia on praescientia, eli se että Jumala tietää kaiken ennen kuin se tapahtuu. * Kristus on ”elämän kirja”, johon kaikkien niiden nimet on kirjoitettu, joiden on määrä tulla iankaikkisesti autuaiksi. ”Jumala on ennen maailman perustamista hänessä - Kristuksessa - valinnut meidät.” (Ef. 1:4) == Islam == Koska islamissa Jumala määrää kaikesta, ihmisen kohtalo on ennalta määrätty. Sitä kuvastaa muslimien suosima lausahdus ”Inshallah” (jos Jumala tahtoo). Ilmaisu tulee Koraanista, joka lausuu: ”Älä sano mistään ’teen sen huomenna’ lisäämättä: ’Jos Jumala niin tahtoo’.” (Koraani 8: 24). Asiaan liittyvät samat filosofiset ongelmat kuin kristinuskossa. Niihin kuuluu teodikea-ongelma eli kysymys siitä, miksi Jumala kaikkivaltiaana sallii pahan. Vastaava ongelma on kysymys kohtalosta. Jos Jumala määrää kaikesta, miten ihminen voi olla vastuussa omasta pelastuksestaan? Kristinuskossa kysymykseen on esitetty erilaisia vastauksia. Islamissa ratkaisu on painottunut fatalismiin, ja usko kohtaloon on yksi islamin uskonkappaleista. Islamilainen fatalismi on lännessä usein ollut arvostelun kohteena. Winston Churchill nimitti sitä ”pelottavaksi fatalistiseksi apatiaksi”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuula, Kari: Ennaltamääräämisoppi painottaa armon ylivaltaa Luokka:Hindulainen usko ja oppi Luokka:Islamilainen teologia Luokka:Kristillinen teologia
Transpoosi

Lineaarialgebrassa matriisin transpoosi on matriisi, joka saadaan kun alkuperäisen matriisin rivit muutetaan sarakkeiksi ja päinvastoin. Neliömatriisin transpoosi saadaan peilaamalla alkiot päälävistäjän suhteen. Matriisin A transpoosia merkitään Atr, tA, A′ tai AT. Muodollisesti m×n-matriisin A transpoosi on n×m-matriisi AT, jolle AT[i, j] = A[j, i] kaikilla 1 ≤ i ≤ n ja 1 ≤ j ≤ m. Esimerkiksi :\begin{bmatrix} 1 & 2 \\\ 3 & 4 \end{bmatrix}^{\mathrm{T}} \\!\\! \;\\! = \, \begin{bmatrix} 1 & 3 \\\ 2 & 4 \end{bmatrix}\quad\quad \mbox{ja}\quad\quad \begin{bmatrix} 1 & 2 \\\ 3 & 4 \\\ 5 & 6 \end{bmatrix}^{\mathrm{T}} \\!\\! \;\\! = \, \begin{bmatrix} 1 & 3 & 5\\\ 2 & 4 & 6 \end{bmatrix} \; == Ominaisuuksia == Kaikille m×n-matriiseille A ja B ja kaikille skalaareille c pätee (A + B)T = AT \+ BT ja (c A)T = c (AT). Tämän perusteella transpoosi on lineaarikuvaus m×n-matriisien joukosta n×m-matriisien joukkoon. Transpoosi on itsensä käänteiskuvaus eli (AT)T = A. Jos A on m×n-matriisi ja B on n×k-matriisi, on (AB)T = (BT)(AT). Huomaa, että tulon tekijöiden järjestys vaihtuu. Tästä voidaan päätellä, että neliömatriisi A on kääntyvä vain, jos AT on kääntyvä. Tällöin on (A−1)T = (AT)−1. Kahden (pysty)vektorin a ja b pistetulo voidaan laskea matriisitulona : \boldsymbol{a} \cdot \boldsymbol{b} = \boldsymbol{a}^{\mathrm{T}} \boldsymbol{b} \, missä oikealla puolella oleva tulo on tavallinen matriisien kertolasku. Jos A on mielivaltainen reaalikertoiminen m×n-matriisi, on ATA positiivisesti semidefiniitti matriisi. Jos A on n×n-matriisi jossain kunnassa, on A similaarinen transpoosinsa AT kanssa. == Lisää määritelmiä == Jos neliömatriisi A on itsensä transpoosi, A:ta sanotaan symmetriseksi. Siis A on symmetrinen vain, jos :\boldsymbol A = \boldsymbol A^{\mathrm{T}} Ortogonaalinen matriisi on matriisi A, jolle A-1=AT. Jos neliömatriisille A pätee AT=-A, sanotaan A:ta vinosymmetriseksi. Kompleksikertomisen matriisin A konjugaattinen transpoosi A* saadaan kun A transponoidaan ja sen jälkeen jokaisesta alkiosta otetaan kompleksikonjugaatti. == Lineaarikuvausten transpoosi == Jos f: V->W on vektoriavaruuksien välinen lineaarinen operaattori duaaliavaruuksinaan W* ja V*, on f:n transpoosi määritelmän mukaan lineaarikuvaus tf : W*->V*, jolle : {}^t f (\phi ) = \phi \circ f \, kaikilla \ \phi \in W*. Jos matriisi A on kahden kannan välinen lineaarikuvaus, on matriisi AT kahden duaaliavaruuden kannan välinen lineaarikuvaus. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Lineaarialgebra
The Kick Inside

The Kick Inside on brittiläisen laulajan Kate Bushin ensimmäinen, 17. helmikuuta 1978 julkaistu albumi. Hän oli tehnyt sen kappaleet usean edellisen vuoden aikana. Emily Brontën romaanin (Humiseva harju) pohjalta nimetty ”Wuthering Heights” nosti Bushin maailmanmaineeseen, ja single saavutti listaykkössijan Britanniassa sekä Australiassa. Albumin julkaisuissa on ollut kuusi erilaista kansikuvaa. Tässä artikkelissa käytetty kuva on tavallisen Britannian julkaisun kansi, joka on niistä yleisin. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Kate Bushin albumit Luokka:Vuoden 1978 esikoisalbumit
Heidi Pelttari

Heidi Pelttari (s. 2. elokuuta 1985 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän edustaa SM-sarjassa pelaavaa Tampereen Ilvestä. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.Suomen Olympiakomitea Pelttari pelasi Suomen joukkueessa Torinon 2006 talviolympialaisissa, joissa Suomi oli neljäs, ja Vancouverin 2010 talviolympialaisissa, joissa Suomi sai pronssia. Hän oli mukana MM- kisajoukkueessa vuosina 2005, 2007, 2008 ja 2009. Kaksissa viimeisissä MM- kisoissa hän saavutti pronssia. Vuoden 2008 MM-kisoissa hän teki Yhdysvaltoja vastaan jatkoaikamaalin, jonka ansiosta Suomi voitti ensimmäisen kerran arvokisoissa pohjoisamerikkalaisen joukkueen. Ennen Vancouverin olympialaisia hän oli pelannut 87 maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. Pelttari aloitti jääkiekkouransa 1. divisioonajoukkueessa Ylöjärven Ilveksessä ennen kuin hän siirtyi naapuriseuraan Tampereelle. Tampereen Ilveksessä hän voitti SM-kultaa 2006 ja SM-hopeaa vuosina 2004 ja 2005. Pelttari siirtyi syksyllä 2006 opiskelemaan Yhdysvaltoihin, Minnesotan yliopistoon, jossa hän pelasi yliopistojoukkue Bulldogsissa ja voitti vuonna 2008 Yhdysvaltain yliopistomestaruuden. Kaudella 2009–2010 hän pelasi WWHL- puoliammattilaisliigassa Minnesota Whitecaps -joukkueessa mutta palasi tammikuuksi 2010 Suomeen ja Ilveksen joukkueeseen. Ilves saavutti hopeaa 2011 ja 2012 sekä pronssia 2015. Nykyisin Pelttari työskentelee fysioterapeuttina. Pelttari kuului Euroopan Cupin voittaneeseen Ilveksen joukkueeseen 2011. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Deodorantti

Deodorantti eli raikaste on kosmeettinen tuote, jota levitetään tai suihkutetaan iholle, tavallisimmin kainaloihin, ehkäisemään hien hajua. Puhdas ihmishiki ei haise, mutta sen seassa elävät bakteerit viihtyvät hyvin lämpimässä ja kosteassa ja aiheuttavat voimakasta hajua. Deodorantti keksittiin 1800-luvulla. Deodorantit sekä ehkäisevät bakteerien kasvua että sisältävät hajusteita, joilla peitetään mahdollisia hajuja. Deodorantti voidaan levittää iholle suihkepullosta, roll-on-puikosta tai voiteena.Naisten deodorantit Airshoppen Usein sanaa deodorantti käytetään virheellisesti antiperspiranteista. Niitä kuten deodoranttejakin levitetään tavallisesti kainaloon, ja niiden kuten deodoranttienkin tarkoitus on ehkäistä käyttäjän hienhajua, mutta erona on se, että antiperspirantti estää hien erittymisen kyseiseltä alueelta tukkimalla hikirauhaset mutta deodorantti hävittää hajua erittyvästä hiestä. Antiperspirantteina käytetään alumiiniyhdisteitä, kuten alumiinikloridia, alumiiniklorohydraattia ja alumiinizirkoniumia. Ne toimivat siten, että alumiiniyhdisteet reagoivat hien elektrolyyttien kanssa ja tukkivat hikirauhasen kanavan. Vuonna 2008 deodorantin imppaamisesta tuli ainakin hetkellisesti Jyväskylän seudulla muoti-ilmiö. Lääkäri Kalle Hoppu arvioi, että deodorantilla on tuskin päihdyttävää vaikutusta.Deodoranttien imppaaminen HS == Lähteet == Luokka:Hajusteet Luokka:Kosmetiikka
PTRD

PTRD () on Vasili Degtjarjovin suunnittelema 14,5 mm panssarintorjuntakivääri. ==Kehitys== Aseen suunnittelun sai tehtäväkseen Vasili Degtjarjov Natsi-Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon kesällä 1941.Tehtävä onnistui 22. päivässä. Degtjarjov teki siitä mahdollisimman yksinkertaisen massatuotantoa varten. Kivääriä valmistettiin vuoteen 1942 mennessä 184 000 kappaletta. Ensimmäinen taistelu jossa niitä oli mukana oli taistelu Moskovan edustalla. ==Ominaisuuksia== Kivääri on lippaaton, pulttilukkoinen ja kertalaukeava, mutta puoliautomaattinen. Piipun ja lukkomekanismin perääntyessä rekyylin voimasta lukon latausvipu osuu vastinkappaleeseen. Vipu nousee ja samalla lukko kääntyy auki ja poistaa hylsyn. Patruunaa varten on ura joka ohjaa patruunan patruunapesään nopeuttaen lataamista. Kiväärin kaliiperi on 14,5 x 114, joka oli kehitetty 1938. Luodin lähtönopeus oli n. 1000 m/s. Kiväärin paras läpäisy oli 40 mm 90°:n kulmassa 100 m:n etäisyydeltä. 60°:n kulmassa tulos oli 30 mm. Patruunatyyppejä oli kaksi. B-32 oli panssarisytytysluoti teräsytimellä. B-41 luodissa oli volframkarbidi ydin, ja luodin läpäisy oli selvästi parempi. Luodit painoivat 64 ja 65 grammaa vastaavasti. Kivääri oli tehokas hyökkäyksen alkuvaiheessa Saksan Panzerkampfwagen I, II ja III -tyyppejä vastaan. 1943 eteenpäin asetta käytettiin pääasiassa kevyesti panssaroituja ajoneuvoja ja pesäkkeitä vastaan sekä materiaalin ja ajoneuvojen tuhoamiseen. Ptrd oli samantyyppisen PTRS:n kanssa puna-armeijan ainoa kevyt panssarintorjunta-ase, kunnes Yhdysvallat toimitti ensimmäiset singot. Toisen maailmansodan ohella myös Pohjois-Korean ja Kiinan joukot käyttivät PTRD:tä Korean sodassa, missä sitä käytettiin edellä mainitun tyyppisiin kohteisiin. == Katso myös == *PTRS == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Venäläinen 14.5 mm:n panssarintorjuntakivääri PTRD-1941 *PTRD 1941 *http://www.pkymasehist.fi/pstkivaarit.html *Jaeger Platoon: AT-RIFLES PART 2: Foreign designs Luokka:Panssarintorjuntakiväärit
Positiivisesti definiitti matriisi

Positiivisesti definiitti matriisi on hermiittinen matriisi, jolla on monia samoja ominaisuuksia kuin positiivisilla reaaliluvuilla. Termin kanssa samantapainen termi on positiivisesti definiitti symmetrinen bilineaarinen muoto (eli seskvilineaarinen muoto, kompleksimatriisien tapauksessa). ==Yhtäpitäviä määritelmiä== Olkoon M kokoa n\times n oleva hermiittinen matriisi. Seuraavassa merkitään matriisin tai vektorin A transpoosia A^{T}:llä ja konjugaattista transpoosia A^{*}:llä. Matriisin M sanotaan olevan positiivisesti definiitti, jos sillä on yksikin (ja siten kaikki) seuraavista yhtäpitävistä ominaisuuksista: 1\. Kaikilla nollasta poikkeavilla vektoreilla z \in \mathbb{C}^n on voimassa :\textbf{z}^{*} M \textbf{z} > 0. Huomaa, että z^{*} M z on aina reaalinen. 2\. Kaikki M:n ominaisarvot ovat positiivisia. (Hermiittisen matriisin ominaisarvot ovat reaalisia.) 3\. Muoto :\langle \textbf{x},\textbf{y}\rangle = \textbf{x}^{*} M \textbf{y} määrittää sisätulon \mathbb{C}^n:ssä. (Itse asiassa jokainen \mathbb{C}^n:n sisätulo muodostaa hermiittisen positiivisesti semidefiniitin matriisin.) 4\. Sylvesterin kriteerio: Kaikilla 0 < m \leq n matriisin M vasemmasta yläkulmasta alkaen muodostettujen m\times m-matriisien determinantti on positiivinen. Analogiset väitteet ovat voimassa, jos M on reaalinen symmetrinen matriisi korvaamalla \mathbb{C}^n \mathbb{R}^n:llä ja konjugaattinen transpoosi transpoosilla. == Lähteet == Luokka:Matriisit de:Definitheit#Definitheit von Matrizen
Differentiaalioperaattori

Matematiikassa differentiaalioperaattori on derivoituvaan funktioon kohdistuva operaattori. Se palauttaa funktion derivaatan. Differentiaalioperaattori on lineaarinen.Matematiikan virtuaalinen materiaali ==Merkintöjä== Useimmiten differentiaalioperaattoria käytetään kun halutaan ottaa funktion derivaatta. Yleisesti käytettyjä merkintöjä ovat: : {d \over dx} : D,\, (kun differentioimismuuttuja tiedetään) : D_x,\, (kun differentioimismuuttuja tiedetään, mutta muuttuja on merkitty näkyviin) Ensimmäisille derivaatoille käytetään yllä olevia merkintöjä, mutta korkeammat derivaatat merkitään seuraavasti: : d^n \over dx^n : D^n\, : D^n_x.\, Merkintätavan D kehitti ja käytti Oliver Heaviside, joka tarkasteli differentiaalioperaattoreita muotoa :\sum_{k=0}^n c_k D^k tutkiessaan differentiaaliyhtälöitä. Yksi useimmiten käytetty differentiaalioperaattori on Laplacen operaattori, joka määritellään :\Delta= abla^{2}=\sum_{k=1}^n {\partial^2\over \partial x_k^2}. Toinen paljon käytetty operaattori on Θ-operaattori, jonka määritelmä on :\Theta = z {d \over dz}. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Differentiaalilaskenta
Akselin kaltevuus

Akselin kaltevuus (akselikallistuma) on taivaankappaleen (yleensä planeetan) pyörimisakselin kaltevuus taivaankappaleen ratatason kohtisuoraa (tai radan kohtisuoraa tai kiertoradan akselia) vastaan. Yleensä planeettojen pyörimisakselit ovat lähes pystyssä eli kohtisuorassa ratatasoonsa nähden. Maan akselin kaltevuus on noin 23,5° ja sen ansiosta meillä on vuodenajat ja kautta maapallon tasaisemmat elinolosuhteet. Jupiter pyörii lähes pystyssä, mutta Uranuksen akseli on lähes ratatason suuntainen. Maan ja Marsin akselikallistuman suuruus vaihtelee tuhansien vuosien kuluessa, minkä on arveltu vaikuttaneen jääkausien syntymiseen. Myös Maan akselikallistuman suunta vaihtelee noin 26 000 vuoden jaksoksi, mitä sanotaan prekessioksi. Yleisestä poikkeavien akselin kaltevuuksien arvellaan johtuneen suurista katastrofaalisista törmäyksistä planeettojen muodostumisen aikana. ==Taivaankappaleiden akseleiden kaltevuuksia== Akselin kaltevuuden kulmaa määritettäessä täytyy tietää missä suunnassa on pyörimisakselin pohjoisnapa (=planeetan pohjoisnapa) ja kiertoradan akselin pohjoisnapa. Perinteisesti pohjoisnapa on määritelty oikean käden säännöllä: jos käden sormien suunta vastaa pyörimissuuntaa, on pohjoinen ylös nostetun peukalon suunnalla. Tällä tavalla määriteltynä Aurinkokunnassa on kaksi planeettaa joiden pohjois- ja etelänavat ovat "ylösalaisin": Venus ja Uranus. Niiden lisäksi ylösalaisin olevat navat tiedetään olevan myös suurella transneptunisella kohteella, Plutolla. Toisaalta Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (engl. lyh. IAU) määritti vuonna 1982 taivaankappaleen pohjoisnavan olevan se napa, joka on Maan kiertoradan pohjoispuolen suunnalla. Edellä mainituista syistä Venukselle, Uranukselle ja Plutolle voidaan ilmoittaa kaksi eri lukua akselin kaltevuudelle. Taivaankappale Akselin kaltevuus(°) Merkurius ~0,01 Venus 177,36 (-3IAU 1982) Maa 23,439281 Kuu 1,5424 Mars 25,19 Ceres ~4 Pallas ~60 Jupiter 3,13 Saturnus 26,73 Uranus 97,77 (-82) Neptunus 28,32 Pluto 119,61 (-72) ==Katso myös== *Prekessio == Lähteet == Luokka:Planeettatutkimus
Anders Aukland

Anders Aukland (s. 12. syyskuuta 1972 Tønsberg, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari. 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa Aukland voitti kultamitalin Norjan viestijoukkueessa. Vuotta myöhemmin Val di Fiemmen MM-hiihdoissa hän saavutti maailmanmestaruuden viestissä ja hopeaa 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Vuonna 2004 Aukland voitti Ruotsissa perinteisen Vaasahiihdon kautta aikain toisena norjalaisena. 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa Aukland hiihti 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hopealle. Maailmancupissa Aukland on urallaan voittanut kuusi osakilpailua, kaikki perinteisellä hiihtotavalla. Hän on yltänyt maailmancupissa palkintokorokkeelle yhteensä kolmetoista kertaa. Ski Classics -sarjassa Aukland kilpailee Team Santanderin riveissä. Ski Classics -sarjassa Aukland on urallaan voittanut yhdeksän osakilpailua ja ollut palkintokorokkeella yhteensä kaksikymmentäkolme kertaa. Aukland on 179 senttimetriä pitkä ja painaa 69 kilogrammaa. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Norjalaiset maastohiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tobias Angerer

Tobias Angerer (s. 12. huhtikuuta 1977 Traunstein) on saksalainen entinen maastohiihtäjä. Angerer saavutti 2002 Salt Lake Cityn olympialaisista pronssia Saksan viestijoukkueessa ja oli seitsemäs sprinttikilpailussa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003 hän sijoittui sprintissä neljänneksi. 2005 Oberstdordin MM-hiihdoista hän sai hopeaa viestistä. 2006 Torinon olympialaisissa Angerer hiihti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssille ja viestissä hopealle sekä oli kahdestoista yhdistelmäkilpailussa. MM-kisoissa 2007 Angerer sijoittui hopealle 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja pronssille 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Lisäksi hän oli neljäs 50 kilometrillä, viestissä ja parisprintissä. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sai parisprintissä ja viestissä hopeaa sekä 50 kilometrillä pronssia. Yhdistelmäkilpailussa hän oli seitsemäs ja 15 kilometrillä yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 Angerer oli hopealla yhdistelmäkilpailussa, neljäs 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa ja seitsemäs 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia viestissä sekä sijoittui 50 kilometrillä kuudenneksi, yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi ja 15 kilometrin perinteisellä yhdeksänneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli yhdistelmäkilpailussa yhdeksäs ja 50 kilometrillä kolmastoista. Maailmancupin kokonaiskilpailun Angerer voitti kausina 2005–2006 ja 2006–2007. Henkilökohtaisia osakilpailuvoittoja hän saavutti 10. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti 6. tammikuuta 2004 Falunissa takaa-ajokisassa. Angerer voitti ensimmäisen Tour de Ski -kilpailusarjan kaudella 2006–2007. Angerer lopetti hiihtouransa kauden 2013–2014 jälkeen. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Saksalaiset maastohiihtäjät Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sanduri

Sanduri (myös sandur) on kuivalla maalla oleva, jäätikön sulamisvesien kuljettaman hiekan tuottama jokisuistoalue. Sandurialue on yleensä leveä ja lievästi loiva, ja siinä mutkittelee joen uomia sekalaisesti rinnakkain. Sandureita on muun muassa Islannissa, Huippuvuorilla ja Kerguelenissa. Maailman laajin sanduri on Islannin Skeiðarársandur (1 300 km²). Jäätikön sisäiset vulkaaniset purkaukset saattavat tuottaa rajuja vesiryöppyjä sanduriin. Vuonna 1996 Skeiðarársanduriin tulvi vettä 50 000 m³/s, mikä on valtavasti verrattuna normaaliin kesävirtaukseen 200–400 m³/s. Jääkaudella sandureita on esiintynyt laajoilla alueilla jäätiköiden nykyisen esiintymisalueen ulkopuolella. Jääkauden aikaisia vanhoja sandureita on Suomessakin, esimerkiksi Sairakkalan nummi Hollolassa ja Hyrtiälänkangas Asikkalan ja Heinolan rajalla. == Katso myös == * Suisto == Lähteet == Luokka:Jäätikköjokimuodostumat
Lina Andersson

Lina Andersson (s. 18. maaliskuuta 1981 Jällivaarassa) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti maailmanmestaruuden perinteisen tyylin viiden kilometrin matkalla vuosina 1999 ja 2001 sekä sijoittui toiseksi 15 kilometrin vapaan tyylin yhteislähtökilpailussa 2001. MM-kilpailuihin hän osallistui viidesti vuosina 2001–2009 ja talviolympialaisiin Salt Lake Cityssä 2002 ja Torinossa 2006. 2005 Oberstdordin MM-kisoissa hän saavutti henkilökohtaisessa sprinttikilpailussa hopeaa. Vuotta myöhemmin Torinon olympialaisissa hän voitti Anna Dahlbergin kanssa sprinttihiihdon parikilpailussa olympiakultaa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 he saivat samassa lajissa hopeaa. Viestissä Andersson hiihti avausosuuden Ruotsin pronssijoukkueessa. Maailmancupissa Andersson osallistui 102 henkilökohtaiseen osakilpailuun, joista hän voitti kaksi osakilpailua ja sijoittui palkintokorokkeelle kahdeksan kertaa. Voitot hän saavutti perinteisen tyylin sprinteistä Lahdessa maaliskuussa 2005 ja Otepäässä tammikuussa 2006. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmesti 15:nneksi ja sprintticupissa kahdesti neljänneksi. Andersson lopetti kilpauransa kauden 2010–2011 jälkeen. ==Lähteet== * ==Aiheesta muualla== * Virallinen kotisivu Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Subglasiaalinen uoma

Subglasiaalinen uoma tai -kuru eli jäätikköjokiuoma tai -kuru on jäätikön alisen sulamisveden moreenissa tai kalliossa aiheuttama kulutusmuoto. Niitä syntyy mannerjäätikön tai vuoristojäätikön peittämillä alueilla, joilla vuodenaikojen aiheuttamat sulamisvedet pääsevät virtaamaan jäätiköiden alla. Ne paljastuvat näkyville jäätikön sulettua pois. Suomessa tällaiset uomat ja kurut ovat syntyneet viimeisen Veiksel-jääkauden loppupuolella. Mannerjään päällä sulavat vedet joko valuvat jäänreunan alle nielu-uomien kautta tai putoavat jäätikössä olevien halkeamien kautta jäätikön pohjalle, jossa vedelle muodostuu suuri hydrostaattinen paine. Paine työntää vettä kohti jäätikön reunaa, jossa sille on pienin vastapaine. Virtaavan sulamisveden tieltään sulattama jää aukeaa jäätunneiliksi, jotka risteilevät jään ja maankamaran välissä ja aukeavat lopulta jäätikön reunalla tunnelinsuuksi, joista jäätikköjokien vesi purkautuu esille. Paine jäätunneleissa saattaa painaa sulamisvettä hyvinkin vauhdikkaasti eteenpäin ja veden virtaus tempaa mukaansa routaisesta maankamarasta, joka on usein moreenia, irti sulanutta maa-ainesta ja kiviä. Uoma syntyy veden ja irronneen maa-aineksen yhteisvaikutuksesta, kun se hioo syvenevästä uomasta pois aina uusia moreenikerroksia. Jäätikköjoen eroosio kuluttaa alla olevaa maankamaraa siinä missä mannerjäätikön seinämien jäätäkin. Jos tunnelissa virtaava jäätikköjoki on pitkäikäinen, tavoittaa eroosio lopulta moreenipatjan alla olevan kallioperän. Kallion rikkinäinen pintakaan ei kestä jäätikköjoen eroosiota, vaan siitä irtoaa pintakalliota pois ja vasta ehjä kallio voi pysäyttää eroosion. Ehjä kalliopintakin voi vielä kulua sileäksi, mitä todistavat silokalliopinnat ja hiidenkirnut kurujen pohjilla. Ne ovat syntyneet, kun veden kuljettamat kivet ovat kulutaneet puhdasta kivipintaa riittävän pitkään. Pois kulkeutunut maa- ja kiviaines osallistui jäätunnelien rauhallisimmissa osissa harjujaksojen muodostumiseen ja jäätunnelien ulkopuolella jäätikköjokisuiston tai sandurin muodostumiseen. Jäätunnelien uomat jäivät paljaiksi vain, mikäli kaikki hiekka, sora ja kivet tempautuivat veden vietäviksi jäätikkötunnelin muihin osiin. Tällaisia kohtia tiedetään olleen niissä maaston kohdissa, joissa vesi virtasi jäätunnelissa rinnettä alaspäin tai missä kallioperän ruhjeissa ja murroksissa olevissa kapeikoissa oli vedenvirtauksta kiihdyttävä kohta. == Esimerkkejä == Suomessa subglasiaalisia kuruja löytyy erityisen paljon Pohjois-Suomessa, missä mannerjäätikkö suli merenpinnan yläpuolella. Näitä ovat esimerkiksi * Hannukuru–Pahakuru Pallas- ja Ounastunturin alueella * Coavccesoaivin tunturiselänteen kurut Käsivarren Lapissa * Kynsileikkaamakuru Lemmenjoen itäpuolella * Kiilopään pohjoispuolella * Ilvalojoen laakson ja Sotajoenlaakson välisellä alueella * Korouoma Posiolla * Pakasaivon rotkojärvi ja sen takainen laakso * Čieskadasjohkan laakso ja Goahppelášjohkan laakso Kevolla == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jäätikköjokimuodostumat
Anna Olsson

Anna Olsson (o.s. Dahlberg (s. 1. toukokuuta 1976 Gundmundrå, Ruotsi) on entinen ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän oli erikoistunut sprinttimatkoille. 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa Dahlberg sijoittui sprintissä neljänneksi. 4. helmikuuta 2006 hän saavutti Davosissa ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa, sprintissä. Samana kevättalvena hän 2006 Torinon olympialaisissa voitti yhdessä Lina Anderssonin kanssa sprintin perinteisen tyylin parikilpailussa olympiakultaa. Henkilökohtaisessa sprintissä hän oli kymmenes. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui sprintissä neljänneksi ja Liberecissä 2009 viidenneksi. Parisprintissä hän saavutti hopeaa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli sprintissä neljäs ja 30 kilometrillä yhdeksäs. Samalla kaudella hän voitti Tukholman maailmancup-sprintin. Olsson on sijoittunut sprintticupin kokonaispisteissä kolmanneksi kausilla 2003–2004 ja 2004–2005. Olsson lopetti uransa kauden 2009–2010 jälkeen. Anna Olsson avioitui kesällä 2008 hiihtäjä Johan Olssonin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Anna Olsson Ruotsin hiihtoliiton sivuilla Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alevtina Koltšina

Alevtina Pavlovna Koltšina (os. Leontjeva; ; 11. marraskuuta 1930 Pavlovski, Permin aluepiiri – 1. maaliskuuta 2022) oli neuvostoliittolainen maastohiihdon olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanmestari. Cortina d’Ampezzon 1956 olympialaisissa Koltšina saavutti hopeaa Neuvostoliiton viestijoukkueessaWallechinsky, s. 275 ja sijoittui 10 kilometrillä neljänneksiWallechinsky, s. 269. Lahden MM-kisoissa 1958 hän voitti kultaa sekä 10 kilometrillä että viestissä. Neljä vuotta myöhemmin Zakopanen MM- kisoissa hän uusi mestaruutensa kympillä ja viestissä sekä voitti kultaa myös viiden kilometrin kilpailussa. Innsbruckin 1964 olympialaisissa Koltšina voitti viestikultaaWallechinsky, s. 276 ja saavutti pronssia viidellä kilometrilläWallechinsky, s. 279 sekä sijoittui 10 kilometrillä seitsemänneksiWallechinsky, s. 270. Oslon MM-kisoissa 1966 Koltšina saavutti jälleen kultaa viidellä kilometrillä ja viestissä, mutta jäi kymmenellä kilometrillä hopealle maannaisensa Klavdija Bojarskihin taakse. Vielä Grenoblen 1968 olympialaisista Koltšina saavutti pronssia viidellä kilometrilläWallechinsky, s. 280 ja viestissä sekä sijoittui 10 kilometrillä seitsemänneksi. Koltšinan aviomies Pavel Koltšin oli myös aikanaan huippuhiihtäjä. Koltšinit muuttivat asumaan Viroon ja heille myönnettiin urheilusaavutustensa myötä maan kunniakansalaisuus. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Neuvostoliittolaiset maastohiihtäjät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Vagit Alekperov

Vagit Jusufovitš Alekperov, (s. 1. syyskuuta 1950 Baku, Azerbaidžanin SNT) on Venäjän azerbaidžanilainen oligarkki. Alekperov oli Venäjän suurimpiin kuuluvan öljy-yhtiö Lukoilin pääjohtaja. Kansallisuudeltaan hän on azeri. Alekperov oli Lukoilin pääjohtaja huhtikuuhun 2022 asti, jolloin ilmoitettiin hänen erostaan, mutta eron syytä ei kerrottu. Lukoil oli jo maaliskuussa vaatinut Venäjän sotatoimien lopettamista Ukrainassa.Lukoilin pääjohtaja erosi Demokraatti.fi. 21.4.2022. Viitattu 21.4.2022 Forbesin vuoden 2018 listauksessa Alekperov oli noin 16,4 miljardin dollarin netto-omaisuudella mitattuna Venäjän kuudenneksi ja maailman 78. rikkain henkilö. Alekperov on naimisissa ja hänellä yksi lapsi. Hänellä on hyvät suhteet Venäjän presidenttiin Vladimir Putiniin. == Henkilöhistoria == Alekperov syntyi Bakussa Azerbaidžanin neuvostotasavallassa vuonna 1950. Hänen isänsä Jusuf työskenteli öljykentillä koko ikänsä, ja Vagit seurasi isänsä jalanjälkiä saaden 18-vuotiaana ensimmäisen työpaikkansa alalta. Isä Jusuf oli azeri- muslimi, joka kuoli poikansa ollessa nuori. Äiti Tatjana oli puolestaan venäläinen ortodoksi. Valmistuttuaan Azerbaidžanin öljy- ja petrokemian- instituutista hän kouluttautui insinööriksi ja työskenteli Kaspianmeren öljykentillä. Alekperov lähetettiin vuonna 1979 Länsi-Siperiaan, missä hänestä tuli myöhemmin paikallisen öljy- ja kaasutuottajan Kogalymneftgazin johtaja. Vuonna 1990 hänet nimitettiin Neuvostoliiton öljyn- ja kaasuntuotannosta vastaavaksi apulaisministeriksi. Ministerinä Alekperov käytti valtaansa ajamalla Venäjän kolmen suurimman öljykentän yhdistämistä yhdeksi yhtiöksi. Vuonna 1991 nämä kolme öljykenttää, Langepas, Urai ja Kogalymneft, yhdistettiin yhdeksi valtionyhtiöksi, joka sai nimen LUKoil. Alekperov luopui ministerintehtävistään ja aloitti yhtiön pääjohtajana. Vuoden 1993 yksityistämisen myötä LUKoilin hallinta siirtyi Alekperovin käsiin. Nykyään Lukoil kuuluu maailman suurimpien öljy-yhtiöiden joukkoon. Monien muiden oligarkkien tapaan myös Alekperov on toiminut myös media- ja pankkimaailmassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alekperovin profiili Forbes-lehden sivuilla Luokka:Azerbaidžanilaiset liikemiehet Luokka:Venäläiset liikemiehet Luokka:Venäläiset oligarkit Luokka:Venäläiset miljardöörit Luokka:Venäjän teollisuudenharjoittajien ja yrittäjien liitto Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Assar Rönnlund

Bernt Assar Rönnlund (3. syyskuuta 1935 Säven – 5. tammikuuta 2011 Uumaja) oli ruotsalainen maastohiihtäjä. Rönnlund voitti Zakopanen MM-hiihdoista 1962 kultaa 15 kilometrillä ja viestissä ja sijoittui hopealle 50 kilometrillä. Samana vuonna hänet palkittiin Svenska Dagbladetin kultamitalilla. 1964 Innsbruckin olympiakisoissa hän voitti jälleen viestikultaa ja oli 50 kilometrillä hopealla. Vielä Grenoblessa 1968 hän hiihti Ruotsin joukkueessa viestihopeaa. Ruotsin mestaruuksia Rönnlund voitti kaikkiaan 14. Vuonna 1967 hän voitti Vaasahiihdon. Salpausselän kisojen 50 km:n hiihdon hän voitti vuosina 1961, 1965 ja 1968 sekä Holmenkollenin voittaja vuosina 1962 ja 1965. Urheilu-uran jälkeen Rönnlund selosti hiihtokilpailuja Ruotsin radiossa. Rönnlundin vaimo, suomalaissyntyinen Toini Gustafsson (o.s. Karvonen) on myös maastohiihdon olympiavoittaja.Timo Siukonen Suurhiihtäjä Assar Rönnlund, Kuolleet, Helsingin Sanomat, 14.1.2011 sivu C 8. Artikkelin verkkoversio ==Yhteenveto saavutuksista== *Squaw Valley 1960 **50 kilometriä - 12. *Zakopane 1962 **15 kilometriä - Kultaa **30 kilometriä - 6. **50 kilometriä - Hopeaa **Viesti 4 x 10 kilometer - Kultaa *Innsbruck 1964 **15 kilometriä - 13. **30 kilometriä - 7. **50 kilometriä - Hopeaa ** Viesti 4 x 10 kilometriä - Kultaa *Grenoble 1968 **15 kilometriä - 11. **50 kilometriä - 10. **Viesti 4 x 10 kilometriä - Hopeaa *Ruotsin hiihtomestaruudet: **15 kilometriä - 1962, 1965, 1967 **30 kilometriä - 1959, 1963, 1964, 1965, 1967 **50 kilometriä - 1962, 1963, 1966, 1967, 1969 **Viesti 3 x 10 kilometeriä - 1962 (IFK Umeån joukkueessa) *Vasaloppet - 1967 *Svenska Dagbladetin kultamitali - 1962 *Holmenkollen-mitali - 1968 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Bazeado

Bazeado on Brighton & Hovessa toimiva brasilialaista maailmanmusiikkia esittävä yhtye. São Paulossa syntynyt Pedro Martins perusti sen vuonna 1999. Yhtyeen ensimmäinen albumi oli Requebra Nega, joka julkaistiin Mr Bongo -levy- yhtiön kautta vuonna 2001. Sen nimikappale on julkaistu myös kokoelmalevyllä Travel Hits. == Jäsenet == *Pedro Martins - laulu, kitara, lyömäsoittimet *Ian Price - tenorisaksofoni, huilu *Patrick Power - lyömäsoittimet *Sam Glasson - rummut *Daniel Paiva - basso == Diskografia == *Requebra Nega (2001) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Bazeadon diskografia Discogs-sivustolla. Luokka:Brasilialaiset yhtyeet Luokka:Brittiläiset yhtyeet Luokka:Maailmanmusiikkiyhtyeet
Maiao

Maiao on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Seurasaarten ryhmään. Saarella on seitsemän kylää. Saaren pinta-ala on kymmenen neliökilometriä. Maiaon korkein kohta on 154 metriä merenpinnan yläpuolella. Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 335. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskan Polynesian saaret
Mata

Mata voi tarkoittaa seuraavia: ;Paikkoja: * Mata, kaupunginosa Castelo Brancossa, Portugalissa * Mata, kaupunki Brasiliassa * Mata, alue Tšadissa * Mata Atlântica, sademetsäalue Brasiliassa * Mata-Utu, Wallis- ja Futunasaarten pääkaupunki ;Henkilöitä: * Crisanto Dario Mata Cova (1915–1998), venezuelalainen katolinen arkkipiispa * Eduardo Mata (1942–1995), meksikolainen kapellimestari ja säveltäjä * Jaime Mata (s. 1988), espanjalainen jalkapalloilija * Juan Mata (s. 1988), espanjalainen jalkapalloilija * Juan Abelardo Mata Guevara (s. 1946), nicaragualainen katolinen piispa * Kalle Mata (1889–1970), suomalainen jääkärimajuri * Mata Hari (oik. Margaretha Geertruida Zelle, 1876–1917), alankomaalainen tanssija ja vakooja * Rodolfo Francisco Bobadilla Mata (1932–2019), guatemalalainen katolinen piispa
Mata (Brasilia)

Mata on kunta Brasiliassa. Se sijaitsee Rio Grande do Sulin osavaltiossa. Kunnan arvioitu asukasluku on noin 5 100 (2010) ja pinta-ala 311,883 neliökilometriä. thumb|Kivettynyttä puuta Matan paloebotanisessa puistossa. Matasta on löydetty paljon kivettynyttä puuta, johon voi tutustua puistossa ja museossa. == Lähteet == Luokka:Rio Grande do Sulin kunnat
Takapoto

Takapoto on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Seurasaariin. Saaren asukasluku oli 501 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Asukkaista suurin osa asuu Fakatopateren kylässä. Takapoto sijaitsee kahdeksan kilometriä Takaroan saaresta kaakkoon. == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian saaret
Purentafysiologia

Purentafysiologia on hammaslääketieteellinen tieteenala, joka tutkii purentaelimistön rakennetta ja toimintaa sekä purennan toimintahäiriöiden purentavaivojen epidemiologiaa eli väestöterveyttä, etiologiaa eli syntyä, diagnostiikkaa eli syitä ja hoitoa. Purentafysiologia on keskeistä hammaslääketiedettä. Kaikessa hammaslääketieteellisessä hoidossa tavoitteena tulisi olla tasapainoisen, hyvin toimivan purennan aikaansaaminen.
Purentaelimistö

Purentaelimistö on ihmiskehon toiminnallinen yksikkö, jonka ensisijaisena tehtävänä on ruoan hienontaminen, voitelu ja kuljettaminen ruokatorveen.M. Närhi & G. Johansson : Purentaelimen fysiologia, s. 7. Purentaelimistöön kuuluvat leukanivelet, puremalihakset, hampaisto ja niihin läheisesti liittyvät kudokset. Purentalihasten lisäksi pään, kaulan ja niskan alueen lihakset osallistuvat purentaelimistön toimintoihin.Ash, Ramfjord: Occlusion, W. B. Saunders Company, 1995. s. 5–8. Pureskelun lisäksi purentaelimistö osallistuu myös nielemiseen, hengittämiseen ja puhumiseen. Purentaelimistön verenkierrosta huolehtii oma verisuonisto. Sen lihaksistoa hermottaa keskus- ja ääreishermosto. Purentaelimistön oireita ja sairauksia ovat esimerkiksi leukaniveläänet, leukanivelten sijoiltaan meno, puremalihasten arkuus sekä hampaiden narskuttelu eli bruksismi. == Lähteet == Luokka:Suu Luokka:Purentafysiologia
Kariologia

Kariologia eli kovakudos- ja infektiosairaudethttp://www.helsinki.fi/hammas/opiskelu/index.html on hammaslääketieteellinen tieteenala, joka tutkii karieksen etiologiaa, epidemiologiaa, patogeneesia, diagnostiikkaa, ehkäisyä ja hoitoa. Lisäksi kariologian alaan kuuluu suun ja leukojen infektiosairaudet. Karies on tarttuva bakteerisairaus. Ihmisen suussa elää erittäin runsas bakteerijoukko, joka alkaa muodostua heti synnytyksen jälkeen. Ensimmäiset suun normaaliflooran bakteerit ovat peräisin jo äidin synnytyskanavasta. Syntymän jälkeen lapsi on tekemisissä ympäristön bakteereiden kanssa ja osa niistä asettuu pysyvästi suuonteloon. Varhaislapsuuden olosuhteilla on suuri merkitys sille, tuleeko suun bakteerikannasta terveyttä edistävä vai sairautta aiheuttava. Keskeinen bakteeri karieksen synnyssä on Streptococcus mutans. Lapsi saa sen yleensä tartuntana läheisiltä aikuisilta. Kariologiset tutkimukset ovat osoittaneet kaksi tärkeää seikkaa: # Mitä enemmän äidillä on mutans bakteereita suussaan, sitä nuorempana se tarttuu lapselle. # Mitä nuorempana lapsi saa mutans tartunnan, sitä suurempi on hänen kariesriskinsä koko loppuelämän. Mutans bakteerilla on kyky tuottaa happoa, jonka avulla se liuottaa hampaan pintaa, kiillettä. Tätä ilmiötä kutsutaan demineralisaatioksi. Erityisen suurta hapon tuotto on aterioiden jälkeen, jolloin syntyy ns. happohyökkäys. Happohyökkäyksen voimakkuus on riippuvainen nautitusta ravinnosta. Jalostetut hiilihydraatit, varsinkin sokerit ovat tässä suhteessa erittäin vahingollisia hampaille. Happohyökkäysten välillä sylki pyrkii korjaamaan hampaan pinnan vaurioita. Tätä ilmiötä kutsutaan remineralisaatioksi. == Lähteet == * Heinonen Timo: Karieksen hallinta, Idies 2007 * www.idies.fi === Viitteet ===
Hammaslääketiede

Hammaslääketiede on lääketieteellinen tieteenala, joka tutkii purentaelimistön, hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa eli rakennetta ja fysiologiaa eli toimintaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden etiologiaa eli syntyä, diagnosointia eli syitä ja hoitoa. Valtaosa hammaslääketieteen toiminnoista liittyy tavallisimpiin niin sanottuihin hammassairauksiin eli hammaskarieksen, ientulehduksen ja/tai niiden seurausten hoitoon. Tämän ohella hammaslääketiede edustaa erikoisaloineen ensisijaista asiantuntemusta myös monien muiden suun- ja leukojen alueen sairauksien diagnostiikassa sekä hoidossa. Näitä ovat leuka- ja kasvoluun murtumat, suun ja leukojen kasvaimet ja tulehdukset, leukojen alueen kasvu- ja kehityshäiriöt, suun limakalvosairaudet, leukanivelsairaudet, sylkirauhassairaudet sekä osa pään ja kasvojen kiputiloista. Koska suun alueen sairaudet monin tavoin heijastuvat myös muuhun elimistöön, on näiden hoidossa kysymys myös yksilön yleisen terveyden hoidosta. ==Tieteenalan kehittyminen== Hammaslääketiede on yksi vanhimpia lääketieteen aloja. Sen kehitys alkoi 7000 ekr. Indus-kulttuurissa. Ajalta 5000 eaa. on löydetty ensimmäisiä keinoja hoitaa kariesta. 1300-luvulle asti ajateltiin niin sanottujen hammasmatojen olevan karieksen aiheuttajia. Vuonna 2006 ranskalaiset tutkijat löysivät näyttöä hampaan poraamisesta ajalta 9000 eaa. Egyptiläiset alkoivat 1700 eaa. hyödyntää paperia hampaiden hoitamisessa. He käyttivät sitä mm. hampaiden tasapainotukseen sekä reikien täyttämiseen. Egyptiläiset olivat myös ensimmäisiä, jotka alkoivat käyttämään hammassiltoja ankkuroimalla viereiset hampaat kiinni toisiinsa rautalangalla. Hesi-re on ensimmäinen hammaslääkäriksi nimeltä tunnistettu ihminen. Hän palveli työssään faarao Djoserin hallinnon aikana noin vuosina 2667–2648 eaa. ==Hammaslääketieteen erikoisalat== Kliininen hammaslääketiede https://www.hammaslaakariliitto.fi/fi/opiskelu-ja- koulutus/jatkokoulutus#.XjppBSTkvDs *Parodontologia *Kariologia ja endodontia *Lasten hammashoito *Protetiikka ja purentafysiologia Diagnostinen hammaslääketiede *Suupatologia *Suuradiologia *Suun mikrobiologia Muut *Oikomishoito *Suu- ja leukakirurgia *Terveydenhuolto == Katso myös == *Hammaslääkäri == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Hammaslääketiede (Opintoluotsi) * Yliopistot, joissa voi opiskella hammaslääketiedettä ** Helsingin yliopisto ** Turun yliopisto ** Oulun yliopisto ** Itä-Suomen yliopisto (Kuopio) (syksystä 2010 alkaen) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Michael Mols

thumb|Michael Mols Michael Alexander Mols (s. 17. joulukuuta 1970, Amsterdam, Pohjois-Hollanti, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, joka edusti mm. Eredivisiessä pelaavaa ADO Den Haagia. Uransa Eendracht'82:ssa aloittanut Mols on edustanut urallaan myös SC Cambuuria, FC Twenteä ja FC Utrechtia kotimaassaan sekä Glasgow Rangersia Skotlannissa. Hän pelasi myös nuorempana Amsterdamin Ajaxin juniorijoukkueissa. Hänen uransa koki pahan takaiskun vuonna 1999 hänen saadessaan Mestarien liigan ottelussa vakavan polvivamman. ==Ammattilaisuran tilastot== (kausi, seura, ottelut, maalit) *1991/92 SC Cambuur 24 5 (ei Eredivisiessä) *1992/93 SC Cambuur 19 8 *1992/93 FC Twente 16 5 *1993/94 FC Twente 26 8 *1994/95 FC Twente 34 11 *1995/96 FC Twente 31 2 *1996/97 FC Utrecht 31 13 *1997/98 FC Utrecht 32 16 *1998/99 FC Utrecht 31 20 *1999/00 Glasgow Rangers 9 9 *2000/01 Glasgow Rangers 13 5 *2001/02 Glasgow Rangers 14 2 *2002/03 Glasgow Rangers 27 13 *2003/04 Glasgow Rangers 35 9 *2004/05 FC Utrecht 14 1 Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Infinity Engine

Infinity Engine on pelimoottori, jonka avulla voi luoda isometrisestä näkökulmasta pelattavia tietokoneroolipelejä. BioWare kehitti pelimoottorin Battleground Infinity -peliä varten. Battleground Infinity muuntui sittemmin Baldur's Gate -pelin pohjaksi, ja Bioware käytti pelimoottoria kaikissa sarjan peleissä. BioWare myös lisensoi pelimoottorin Interplayn Black Isle Studios -tiimille. Infinity Enginen avulla suunnitelluissa peleissä on kolmannen persoonan isometrinen näkökulma eli pelihahmot kuvataan yläviistosta. Taustat ovat kaksiulotteisia ja esirenderoituja. Pelimoottori tukee kuuden hahmon roolipelejä. Infinity Enginen seuraaja on Biowaren Aurora Engine, jota on käytetty Neverwinter Nights -pelissä. Pelimoottorin korvaajaksi on kehitetty avoimen lähdekoodin GemRB.http://www.gemrb.org/wiki/doku.php?id=start == Pelimoottoria käyttävät pelit == * Baldur's Gate (1998) * Baldur's Gate: Tales of the Sword Coast (1999) * Baldur's Gate II: Shadows of Amn (2000) * Baldur's Gate II: Throne of Bhaal (2001) * Planescape: Torment (1999) * Icewind Dale (2000) * Icewind Dale: Heart of Winter (2001) * Icewind Dale: Heart of Winter - Trials of the Luremaster (2001) * Icewind Dale II (2002) ==Lähteet== Luokka:BioWare Luokka:Pelimoottorit
Suu- ja leukakirurgia

thumb|260px|Hampaanpoisto Suu- ja leukakirurgialla tarkoitetaan purentaelimistön ja siihen liittyvien kudosten sairauksien, tapaturmien ja puutosten diagnostiikkaa eli syitä sekä niiden kirurgista ja siihen liittyvää muuta hoitoa. Leukakirurgia oli Suomessa aikaisemmin kirurgisten tautien suppea erikoisala. Säännöt koskivat ennen 1.7.1966 laillistettuja lääkäreitä, ja ne edellyttivät lääketieteen lisensiaatin tutkinnon (LL) lisäksi kirurgisten tautien erikoistumista sekä kahden vuoden lisäkoulutusta sen jälkeen. Suukirurgia on Suomessa ollut hammaslääketieteen erikoisala vuodesta 1975 lähtien. Koulutuksen aloittamisen edellytyksenä oli toimiminen hammaslääkärinä kahden vuoden ajan laillistamisen jälkeen. Erikoistumisaika oli 4 vuotta. Suukirurgia muuttui leukakirurgian tapaan suu- ja leukakirurgiaksi vuonna 1999. Kansainvälisen suosituksen mukaan suukirurgian ja leukakirurgian erikoisalat yhdistettiin suu- ja leukakirurgiaksi Suomessa vuonna 1999. Suu- ja leukakirurgia on asetusten mukaan sekä lääketieteen että hammaslääketieteen erikoisala. Koulutusaika on kuusi vuotta. ==Suu- ja leukakirurgian osa-alueet== Suu- ja leukakirurgia voidaan jakaa osa-alueisiin seuraavasti: * traumatologia (hampaisto, suu, leuat ja kasvot) * kasvo- ortopedia (leukanivelen kirurgia, ortognaattinen kirurgia, rekonstruktiivinen kirurgia, proproteettinen kirurgia) * kasvainkirurgia (hyvän- ja pahanlaatuiset) * odontogeenisten sairauksien kirurgia (infektiot, kehitykselliset häiriöt, jne.).
Denny Landzaat

Denny Landzaat (s. 6. toukokuuta 1976 Amsterdam, Pohjois-Hollanti, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Eredivisiessä pelaavaa FC Twenteä. Landzaat on Amsterdamin Ajaxin junioriakatemian kasvatteja. Vuonna 1996 Alankomaiden mestaruuden voittanut Landzaat on edustanut myös MVV Maastrichtia, Willem II:ta ja AZ Alkmaaria. Hän kuului Alankomaiden maajoukkueen vakiokalustoon ja oli mukana vuoden 2006 MM-kilpailuissa. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valenciennes FC

Valenciennes FC on ranskalainen jalkapalloseura Valenciennesin kaupungista. Se on perustettu vuonna 1913. == Saavutukset == * Ligue 2 ** Mestaruus (2): 1972, 2006 ** Kakkossija (5): 1935, 1937, 1962, 1975, 1992 * National **Mestaruus (1): 2005 * CFA (amatöörisarja) **Mestaruus (1): 1998 * Coupe de France **Kakkossija (1): 1951 == Entisiä päävalmentajia == * Bernard Casoni * Antoine Kombouaré * Daniel Leclercq * Bruno Metsu * Philippe Montanier * Didier Ollé- Nicolle * Daniel Sanchez * Francis Smerecki * Victor Zvunka == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joukkueen viralliset sivut Luokka:Ranskalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1913 perustetut urheiluseurat Luokka:Nordin departementti
Stade Brestois

Stade Brestois on vuonna 1950 perustettu ranskalainen jalkapalloseura Brestin kaupungista Bretagnesta. Sen riveissä on parhaina vuosina nähty muutamia ranskalaisia huippupelaajia, kuten Claude Makélélé, David Ginola, Stéphane Guivarc'h ja Bernard Lama. Kaudeksi 2010–2011 seura nousi Ranskan korkeimmalle sarjatasolle lähes 20 vuoden tauon jälkeen.Brest varmisti nousunsa Ranskan liigaan Visiitti liigassa jäi kolmen kauden mittaiseksi ja kaudella 2012–2013 Brest putosi takaisin Ligue 2:een. Seuraavan kerran joukkue nousi pääsarjaan kaudeksi 2019–2020 == Saavutukset == * Ligue 2-mestaruudet: 1 (1981) == Entisiä valmentajia == * 2009–2012, 2013–2016 Alex Dupont * 2012–2013 Landry Chauvin * 2016–2019 Jean-Marc Furlan * 2019–2021 Olivier Dall’Oglio * 2021–2022 Michel Der Zakarian == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joukkueen viralliset sivut Luokka:Ranskalaiset jalkapalloseurat Luokka:Brest (Ranska) Luokka:Vuonna 1950 perustetut urheiluseurat
Build

Build tai Build Engine on pelimoottori, jota on käytetty muun muassa ensimmäisen persoonan ammuntapeli Duke Nukem 3D:ssä. Build ei ole varsinaisesti 3D-pelimoottori. Doomin tavoin pelimaailma on rakennettu kaksiulotteisista sektoreista, ja pelimaailman objektit ja hahmot ovat kaksiulotteisia sprite-grafiikoita. Buildia pidetään ns. 2.5D-pelimoottorina, sillä jokaiselle sektorille sekä sen lattialle ja katolle voidaan määrätä oma korkeus. Myös lattian kaltevuus voidaan määrittää erikseen. Pelimoottori mallintaa sen jälkeen pelimaailman siten, että se näyttää kolmiulotteiselta. == Pelimoottoria käyttävät pelit == *William Shatner’s TekWar (1995) *Witchaven (1995) *Witchaven II: Blood Vengeance (1996) *Duke Nukem 3D (1996) *Exhumed (PowerSlave Pohjois-Amerikassa) (1996) *Blood (1997) *Shadow Warrior (1997) *Redneck Rampage Luokka:Pelimoottorit
Fireball

Fireball tarkoittaa seuraavia asioita: * Fireball, Deep Purple -yhtyeen albumi * ”Fireball”, Deep Purple -yhtyeen kappale * Fireball-turnaus, suomalainen kaukalojalkapalloturnaus * Fireball, Pitbullin kappale * Fireball, pöytäjalkapallon kiinalainen pelipöytämerkki
Hammasprotetiikka

Hammasprotetiikalla tarkoitetaan hammaskudosten, menetettyjen hampaiden ja pehmytkudosten tai koko hampaiston korvaamista keinotekoisilla proteeseilla. ==Hammasprotetiikan osa-alueet== * Kruunu- ja siltaprotetiikalla tarkoitetaan hampaiden tai hammaskudosten korvaamista kiinteillä proteeseilla (ns. kruunuilla ja siltaproteeseilla). * Osaprotetiikalla tarkoitetaan menetettyjen hampaiden korvaamista irtoproteeseilla vajaassa hampaistossa. * Hampaattoman suun protetiikalla eli kokoprotetiikalla tarkoitetaan koko luonnonhampaiston ja menetettyjen hampaita ympäröivien kudosten korvaamista keinotekoisilla irtoproteeseilla. * Kasvo- ja leukavammaprotetiikalla tarkoitetaan leukojen ja kasvojen alueen kudospuutosten korvausta proteeseilla. Kudospuutosten tavallisimpia syitä ovat kasvaintautien hoidon jälkitilat, komplisoituneet traumat ja synnynnäiset kudosdefektit. Jälkimmäisestä mainittakoon huuli- ja suulakihalkiot, synnynnäiset hampaiston puutostilat sekä lukuisten syndroomien aiheuttamat keskikasvojen alueen kudospuutokset. Luokka:Hammasprotetiikka