Quedlinburgin luostari

Quedlinburgin luostari () on entinen luostari Quedlinburgissa, Saksi- Anhaltissa, Saksassa. Se perustettiin 936 Pyhän Matildan, Henrik I Linnustajan lesken, aloitteesta miehensä muistoksi. Monien vuosisatojen ajan luostari nautti suurta arvovaltaa ja vaikutusvaltaa. Luostari oli osa Pyhää saksalais- roomalaista keisarikuntaa. ==Historia== Quedlinburgin luostarin perusti Quedlinburgin linnakukkulalle vuonna 936 Otto I Suuri. Luostarin perustamista oli pyytänyt hänen äitinsä Matilda miehensä Henrik I Linnustajan kunniaksi ja muistoksi. Myöhemmin sekä Henrik että Matilda haudattiin luostarissa. Quedlinburgin vapaa ja maallinen keisarillinen luostarikirkko () koostui vuoden 1802 lakkauttamiseensa asti keisarillisen perheen omistuskirkosta, joka oli liitetty maallisten luostarinaisten (Stiftsdamen) kollegioon, joka oli aateliston naimattomista tyttäristä koostunut yhteisö. Keisarillisten suhteiden kautta luostari kasvoi ja siitä tuli pian vauras ja kukoistava yhdyskunta. Abbedissa oli vapautettu hänen hiippakuntansa, Halberstadtin piispan, toimivallasta. Halberstadtin piispat olivat jatkuvasti väittelyssä abbedissojen kanssa siitä, että piispalla olisi ollut hengellinen toimivalta luostarissa nojaten perusteluun, että miehet johtivat naisia."The Encyclopaedia Britannica", 1911 Poliittisissa suhteissa Quedlinburgin abbedissa oli valtakunnanruhtinatar, minkä kautta hänellä oli oikeus olla mukaana valtiopäivillä ja äänestää. Uskonpuhdistuksen vaikutuksesta luostarista tuli luterilainen abbedissa Anna II:n aikana. Vuonna 1803 luostarista tuli osa Preussin kuningaskuntaa ja se muutettiin Quedlinburgin ruhtinaskunnaksi. Vuosien 1807-1813 välillä ruhtinaskunta oli osa lyhytikäistä Westfalenin kuningaskuntaa. ==Kirkko== thumb|oikea|250px|Pyhän Servatiuksen kirkko, joka toimii nykyään luterilaisena kirkkona Pyhän Servatiukseen kirkko on omistettu Tongerenin ja Saint-Denisin piispalle Pyhälle Servatiukselle. Kirkko on merkittävä romaanista tyyliä edustava rakennus. Basilikan rakentaminen aloitettiin joskus ennen vuotta 997 ja valmistui 1021. Vuonna 1070 riehunut tulipalo aiheutti paljon vahinkoa kirkolle. Rakennus uudelleenkorjattiin entiseen muotoonsa ja vihittiin uudelleen 1129 Lothar III:n läsnä ollessa. ==Aarrekammio== Luostari sai lukuisia lahjoja, kuten kallisarvoisia kirjoja, käsikirjoituksia ja liturgisia esineitä, jotka varastoitiin aarrekammioon. Toisen maailmansodan lopussa amerikkalainen sotilas Joe Tom Meador (1916-1980) ryösti useita kammion arvokkaimmista esineistä, muun muassa Pyhän Servatiuksen pyhäinjäännöslippaan Kaarle Kaljupään ajalta. Varastettujen tavaroiden sijainti selvisi vuonna 1987 ja pitkän oikeudenkäynnin jälkeen ne palautettiin luostariin vuonna 1993. ==Aikakirjat== Luostari tunnetaan erityisesti Quedlinburgin aikakirjojen (, ) kotina. Aikakirjat on kirjoitettu luostarissa vuosien 1008-1030 välillä mahdollisesti nunnan kirjoittamana. Aikakirjat käsittelevät poliittisia asioita sekä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan historiaa.Thietmar, David Warner:"Ottonian Germany", sivu 43. 2001 ==Abbedissat== Moni luostarin abbedissoista polttohaudattiin luostarin kryptassa, missä ovat heidän monumenttinsa. Kryptaan on haudattu muun muassa Ringelheimin Matilda, joka oli yksi luostarin perustajista muttei abbedissa ===Roomalaiskatoliset abbedissat=== # Matilda, Otto I Suuren tytär, virassa 966-999 # Adelheid I, Otto II:n tytär, virassa 999-1045 # Beatrix I, Henrik III:n tytär, virassa 1045-1062 # Adelheid II, Henrik III:n tytär, virassa 1062-1095 # Eilica, virassa 1095-1110 # Agnes I, Władysław I Hermanin tytär, virassa 1110-1126 # Gerburg, Kappenbergin kreivitär, virassa 1126-1137 # Beatrix II, virassa 1137-1160 # Meregart, virassa 1160-1161 # Adelheid III, virassa 1161-1184 # Agnes II, virassa 1184-1203 # Sophia I, Brehnan kreivitär, virassa 1203-1226 # Bertradis I, virassa 1226-1230 # Kunigunde, virassa 1230-1231 # Osterlinde, virassa 1231-1233 # Amfurtin Gertrud, virassa 1233-1270 # Bertradis II, virassa 1270-1308 # Kranichfeldin Jutta, virassa 1308-1347 # Luitgard, virassa 1347-1353 # Agnes III von Schraplau, virassa 1354-1362 # Elisabeth I von Hakeborn, virassa 1362-1375 # Margarete von Schraplau, virassa 1376-1379 # Irmgard, virassa 1379-1405 # Adelheid IV, virassa 1405-1435 # Anna I, virassa 1435-1458 # Hedwig, virassa 1458-1511 # Magdalene, virassa 1511-1515 # Anna II, virassa 1516-1540 (jatkoi virkaansa protestanttina) ===Protestanttiset abbedissat=== # Anna II, virassa 1540-1574 # Elisabeth II, virassa 1574-1584 # Anna III, virassa 1584-1601 # Maria, virassa 1601-1610 # Dorothea, virassa 1610-1617 # Dorothea Sophie, virassa 1617-1645 # Anna Sophie I, virassa 1645-1680 # Anna Sophie II, virassa 1681-1683 # Anna Dorothea, virassa 1684-1704 :: Maria Aurora von Königsmark, hallitsi prioritarina vakanssin aikana 1704-1718 # * Marie Elisabeth, virassa 1718-1755 # Anna Amalia, virassa 1756-1787 # Sophia Albertina, virassa 1787-1803 (viimeinen abbedissa) ==Lähteet== * Kremer, Marita, 1924:Die Personal- und Amtsdaten der Äbtissinen des Stifts Quedlinburg bis zum Jahre 1574. Leipzig (= Phil. Diss. Univ. Leipzig 1924) * Wilberg, Max, 1906, 1987. Regententabellen: Eine Zusammenstellung der Herrscher von Ländern aller Erdteile bis zum Beginn des 20. Jahrhunderts. Frankfurt/Oder, Transpress VEB Verlag für Vehrkehrswesen, Berlin. ISBN 3-344-00094-2 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Luokka:Quedlinburg Luokka:Saksan luostarit Luokka:Luterilaiset veljistöt, sääntökunnat ja luostarit Luokka:Kristilliset luostarit Luokka:Saksi-Anhaltin historia Luokka:Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan osat Luokka:Luterilaisuus Saksassa