EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Nurmijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Nurmijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Nurmijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aleksis Kiven patsas Kirjastotalon edusta, Punamullantie 1 Kirkonkylä 2000 (1934) Aleksis Kiven vanhempien muistokivi Nurmijärven hautausmaan vanha pää (Vanha hautausmaa), Aleksis Kiven tie 2 (paikkalinkki siunauskappelille) Kirkonkylä 1994 Bernhard Henrik Crusellin muistolaatta Museokahvilan seinä, kirkonmäki Kirkonkylä Elämän pieni keinulauta Klaukkalan tori, Torikuja Klaukkala 1982 100px Emil Sivorin patsas Kirkkopuisto, Malakiaksentie Kirkonkylä 1971 Karjalaan jääneiden muistomerkki Kirkkopuisto, Nurmijärven kirkolla; Aleksis Kiven tie 5 Kirkonkylä 1956 100px Johan Fredrik Berghin muistomerkki Kirkkopuisto, Nurmijärven kirkolla; Aleksis Kiven tie 5 Kirkonkylä 1932 Koposen lääketehtaan muistomerkki Aleksis kiven tie 2 Kirkonkylä 2014 Nouseva kaari Keskusraitti 1 Rajamäki 1966 100px Punaisten hautamuistomerkki Lopentie 38 Perttula 1946 Raivaaja-patsas Aleksis Kiven tie 7, tienristeyksen vieressä Kirkonkylä 1961 Sankarivainajien muistomerkki Sankarihautausmaa, Nurmijärven kirkolla; Aleksis Kiven tie 5 Kirkonkylä 1949 100px Sankarivainajien muistomerkki "Isänmaalle" Rajamäen sankarihautausmaa Rajamäen kirkolla, Patruunantie 7 Rajamäki 1951 100px Seitsemän veljeksen tie Kirjastotalon edusta, Punamullantie 1 Kirkonkylä 1984 Suomen ensimmäisen pyhäkoulun muistokivi Eskolan talon maalla, Nummenpääntie 587 Nummenpää Talvisotaan lähteneitten muistolaatta Museokahvilan seinä, kirkonmäki Kirkonkylä 1989 Teloitettujen punaisten muistomerkki Ketunnummi, Kuusihaantien päässä Perttula 1955 Veteraanikivi Kirkkopuisto, Nurmijärven kirkolla; Aleksis Kiven tie 5 Kirkonkylä 1994 100px Veteraanipuiston muistotykki Veteraanipuisto, Punamullantien ja Ahjolantien risteyksessä Kirkonkylä 2003 Vuonna 1692 rakennetun kirkon muistolaatta Hautausmaan kiviaita Kirkonkylä Wilhelm Juslinin muistolaatta Rajamäen tehdasmuseon seinä; Patruunantie 17 Rajamäki. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Julkiset veistokset ja muistomerkit kirkonkylässä * Julkiset veistokset ja muistomerkit muissa kylissä Luokka:Nurmijärvi Nurmijärvi
Buresin rautatieasema

Buresin rautatieasema on rautatieasema Buresissa, Suffolkissa. Se on Marks Teyn ja Sudburyn välisen Gainsborough Linen varrella. Asemaa käytti 58 680 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Historia == Rautatien Marks Teysta Sudburyyn avasi Colchester, Stour Valley, Sudbury & Halstead Railway 2. heinäkuuta 1849. Buresin asema radan varrella avattiin 20. heinäkuuta. Linjaa jatkettiin vuonna 1865 Shelfordiin, jolloin siitä tuli Stour Valley Railway. Koko Stour Valley Railwayta ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa. Lopullinen sulkemispäätös tehtiin vuonna 1965, mutta liikenneministeriö kielsi radalla silloin liikennöinyttä British Railwaysia lakkauttamasta liikennettä Marks Teyn ja Sudburyn välisellä osuudella. Niinpä linja ja sen mukana Buresin asema jäi käyttöön. == Lähteet == Luokka:Suffolkin rautatieliikennepaikat
Johannes Oikarinen

Johannes Oikarinen (s. 1983 Kuhmo) on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskentelee Yle Urheilussa. Hän on toiminut vuodesta 2017 lähtien Ylellä ampumahiihdon pääselostajana. Lisäksi Oikarinen selostaa yleisurheilua ja lentopalloa. ==Ura== Oikarinen selosti vuoden 2014 talviolympialaisissa ampumahiihtoa radiossa. Televisiossa hän selosti vuoden 2015 suunnistuksen MM-kisat. Hän on toiminut Yle Puheen yleisurheiluselostajana EM-kisoissa 2016, kesäolympialaisissa 2016 ja MM- kisoissa 2017 yhdessä Jarmo Lehtisen ja Tuomas Rajan kanssa. Yleisurheilun lisäksi Oikarinen selosti kesäolympialaisissa 2016 lentopalloa radioon. Kaudella 2017–2018 Oikarinen oli Ylen ampumahiihdon pääselostaja. Hän selosti kaikki maailmancupin ja olympialaisten kilpailut TV:hen. 2000-luvun alussa hän opiskeli Helsingin Evankelisen Opiston urheilujournalismin linjalla. Tämän jälkeen Oikarinen jatkoi opintojaan Torniossa ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi vuonna 2007. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jollof-riisi

Jollof-riisi, jota kutsutaan myös nimellä benachin, on suosittu riisiateria useissa Länsi-Afrikan maissa. ==Aterian alkuperä== Jollof-riisi on yksi perinteisimmistä aterioista läntisessä Afrikassa, ja sitä syödään kaikkialla alueella, muun muassa Ghanassa, Senegalissa, Gambiassa, Nigeriassa, Sierra Leonessa, Liberiassa, Norsunluurannikolla, Togossa, Kamerunissa sekä Malissa. Jollof-riisin nimi ja ainesosat vaihtelevat, ja jokaisessa maassa vain paikallista valmistustapaa pidetään ainoana oikeana valmistustapana. Jollof- riisi on saanut nimensä länsiafrikkalaiselta kansalta wolofeilta, tosin Senegalissa ja Gambiassa ateriaa kutsutaan wolofin kielellä joko nimeltä theibou dienne tai benachin. Ranskankielisillä alueilla ateriaa kutsutaan nimeltä riz au gras. Sen variaatioista huolimatta jollof-riisi on tullut ehkäpä Afrikan tunnetuimmaksi ruoaksi maanosan ulkopuolella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Gambialainen keittiö Luokka:Ghanalainen keittiö Luokka:Kamerunilainen keittiö Luokka:Liberialainen keittiö Luokka:Malilainen keittiö Luokka:Nigerialainen keittiö Luokka:Norsunluurannikkolainen keittiö Luokka:Riisiruoat Luokka:Senegalilainen keittiö Luokka:Sierraleonelainen keittiö Luokka:Togolainen keittiö
Resurssi

Resurssit ovat taloustieteessä kansantalouden tai talousyksikön voimavarat. Siihen sisältyvät kyseisen yksikön aineelliset ja aineettomat välineet sekä keinot, joilla talousyksikkö voi päästä tavoitteisiinsa. Resursseja ovat luonnonvarat, työresurssit (työvoima), pääomaresurssit ja henkilöstöresurssit. Henkilöstöresursseina pidetään myös henkilökohtaisia ominaisuuksia kuten tieto-osaamista, taitoja ja aloitteellisuutta. Oma osuutensa tavoitteisiin pääsemisessä on myös työnjohdon ja organisoinnin tehokkuudella. ==Katso myös== *Tietoresurssit *Tuotannontekijä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Tuotantotoiminta Luokka:Taloustieteen käsitteet
Akaan kaupunginkirjasto

Akaan kaupunginkirjaston päätoimipiste on kaupungin keskustaajamassa Toijalassa sijaitseva Akaan pääkirjasto. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi Viialan kirjasto ”Vilkku”. Akaan kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa. Akaassa kirjastopalveluja alkoi tarjota lainakirjasto vuonna 1861. Aluksi toimintaa kesti pari vuotta. Lainakirjasto jatkoi toimintaansa vuonna 1874. Lainakirjasto sijaitsi aluksi Akaan kansakoululla, josta toiminta laajentui Kylmäkoskelle. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Kirjasto Luokka:PIKI-kirjastot
Akaan pääkirjasto

Akaan pääkirjasto on yksi Akaan kaupunginkirjaston toimipisteistä. Vuoteen 2006 asti se oli Toijalan kaupunginkirjasto. == Lähteet == * Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Kirjasto
Sebastian Lindell

Sebastian Lindell (oikealta nimeltään Timo Liukkonen, s. Tervola) on suomalainen rikoskirjailija. Hän on julkaissut viisi rikoskirjaa. Lappiin sijoittuvien rikosromaanien päähenkilöt ovat poliisit Markus Edelmann ja Sonja Friberg. Koulutukseltaan Liukkonen on tekniikan tohtori ja asuu Salossa.http://www.sss.fi/2015/10/salolaiskirjailija-sebastian-lindell-tuli- ulos-kaapista/https://yle.fi/uutiset/3-8548057 == Romaanit == * Kun pimeys peittää valkeat yöt (2012) * Kun kesä ei tullutkaan (2013) * Kun varjot pitenevät (2014) * Rajatapaus (2015) * Hukutettu mieli (2017) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Lehmisavu (maalaus)

Lehmisavu on Eero Järnefeltin öljymaalaus vuodelta 1891. Se esittää sääskiä karkottavan lehmisavun ympärille kerääntyneitä lehmiä suomalaisessa maalaismaisemassa. Järnefelt maalasi jo vuonna 1887 Pariisissa ensimmäisen Lehmisavu-nimisen maalauksen, jossa oli vain kolme lehmää. Se päätyi vuonna 1917 Ivar Hörhammerin lahjoituksena Ateneumin taidemuseolle.Eero Järnefelt 1863–1937 (toim. Heikki Malme), s. 64, 66. Ateneum ja Joensuun taidemuseo 2001.Leena Lindqvist: ”Taiteilijan tiellä”, s. 82 teoksessa Taiteilijan tiellä – Eero Järnefelt 1863–1937 (toim. Leena Lindqvist). Otava, Helsinki 2002. Tunnetumman Lehmisavun Järnefelt maalasi kesällä 1891 Nilsiän Västinniemen Kauniskankaan tilalla. Mallina oli järven vastarannalla sijainnut Kauniskankaan karjapiha. Järnefelt valokuvasi järjestetyn asetelman ja teki maalauksen sisätiloissa. Talossa oli yhteensä 35 lehmää, joista maalauksessa on mukana kahdeksan. Lehmien nimet ovat tiedossa. Järnefelt sai aiheeseen mahdollisesti innoitusta enonsa Mihail Clodt von Jürgensburgin ja tanskalaisen taiteilijan Theodor Philipsenin lukuisista lehmiä esittäneistä maalauksista. Järnefeltin Lehmisavu muodostui Suomen taiteessa laiduntavaa karjaa esittävien teosten kantatyypiksi. Juuri tämän maalauksen on arveltu vaikuttaneen siihen, että pitkälle 1900-luvulle suomalaiset maisemamaalarit ja -valokuvaajat kuvasivat karjaa yleensä samantapaisina pieninä laiduntavina ryhminä. Teoksen arvostus on yhdistetty sen kuvaamaan tunnelmaltaan rauhalliseen maalaisidylliin.Antti Vallius: Kaunis Suomi – Maaseutumaiseman historiaa 1800-luvulta EU-Suomeen, s. 145–151, 229, 251, 294. Tammi, Helsinki 2015. Järnefelt teki taulusta kaksi kappaletta, joista isompi on mitoiltaan 57,5 x 89 senttimetriä ja pienempi 27 x 34 senttimetriä. Molemmat kappaleet kuuluvat yksityiskokoelmiin. Vuonna 1998 Lehmisavu myytiin Hagelstamin huutokaupassa miljoonan markan hinnalla nimettömälle helsinkiläiselle keräilijälle.Edelfeltin taulusta ennätyshinta MTV 25.4.1998. Viitattu 7.8.2017. Järnefeltin tunnetuimpiin maalauksiin kuuluvasta Lehmisavusta on tehty runsaasti jäljitelmiä suomalaisiin koteihin. ==Lähteet== Luokka:Eero Järnefeltin maalaukset
Dneprin-Donetskin kulttuuri

Dneprin-Donetskin kulttuuri oli Dneprin ja Donin välillä 2000-luvulla eaa. sijainnut kulttuurialue. Alueella käytettiin kultaa ja kuparia, se harjoitti erätaloutta ja karjanhoitoa. Kulttuuri katosi muiden kulttuurien sekaan. ==Lähteet== * Luokka:Kivikauden kulttuurit Luokka:Venäjän esihistoria
Suojärvi (Janakkala)

Suojärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alavalla alueella, josta itäpuolella kohoaa loivana Sysimiilunmäki noin 20 metriä korkeammalle. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja kartasta katsoen puolet rannoista ovat soistunutta metsämaata ja itärannalla lähes rantaan asti ulottuu pieni peltomaa-ala. Järven läheisyydessä on vain yksi maatila, mutta yli 30 vapaa- ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13838. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta tuleva Jokilanjoki, joka alkaa Pikku-Munakkaasta. Oma laskujoki Koskenjoki alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Viralanjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli asumaton, mutta sen itärantoja oli raivattu niityiksi. Kuuslammi laski tuolloin järveen, mutta sen järvenlaskun yhteydessä laskuoja käännettiin Viralanjärveen. Vuoden 1962 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1970 kartassa niitä oli jo noin 20. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Janakkalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pikku-Munakas

Pikku-Munakas tai myös Vähä-Munakas on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Katiskosken kylän lähellä sijaitseva järvi. Yläjuoksulla sijaitsevalla Iso- Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Pikku-Munakkaalla. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rannat ovat alavia, vaikka ympäristössä onkin korkeita mäkiä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja ne ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 10 haarautuvalta Munakkaan läpi kulkevalta tieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Alajärven alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.Järvi on Iso-Munakkaasta tulevan Välijoen ja Jokilanjokena jatkavan joen läpivirtausjärvi. Sen laskujoki Jokilanjoki laskee Janakkalan puolella olevaan Suojärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Iso- Munakas oli nimeltään Iso-Munakasjärvi. Pikku-Munakkaalla on voinut olla tämä nimi, vaikkei sitä ole kirjoitettu karttaan. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannalla jo viisi mökkiä. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hämeenlinnan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso-Munakas

Iso-Munakas on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylän lähellä sijaitseva järvi. Alajuoksulla sijaitsevalla Pikku-Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Iso-Munakkaalla. Järven mukaan on nimetty sen länsipuolella sijaitseva Munakkaan kaupunginosa. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven länsirantaa seuraa kangasmaasto, jonka eteläpäässä sijaitsee 23 metriä korkea mäki. Järvessä on yksi saari Kaislankari, joka sijaitsee luusuan edustalla järven kaakkoisrannassa. Samassa yhteydessä on Petkelniemen jatkeena pitkä karikko, joka ylittää järven kaakkoispään. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja sen rannat ovat matsämaata. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvasta Munakkaan läpi kulkevalta kylätieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy. Siihen laskee Alajärvestä Koskenjoki ja Iso-Munakkaan laskujoki on leveä Välijoki, jonka vedenkorkeus on sama kuin Munakkaalla ja Pikku- Munakkaalla. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Iso-Munakasjärvi”. Sen ainoa asutus muodostui pohjoisrannan torpasta, mutta järven itärannoilta oli raivattu niittyjä. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannoilla muutama maatila ja monet pelto- oja laskivat järveen. Myös länsipuolella sijainneiden ojitettujen soiden kuivatusvedet oli johdettu järveen syvän kaivannon kaitta. Turun ja Hämeenlinnan välinen pikatie kulki tuolloin Alajärven laskujoen Koskenjoen ylitse järven pohjoispäässä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hämeenlinnan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Munakas)

Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat matsämaata. Lammen luoteispäässä rantaan ulottuu peltopalsta. Lampi on autio. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu johto-oja, joka tuo Kaakonkankaan suon ja Isosuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja laskee Alajärveen, jonka vedenpinta on 70 senttimetriä alempana. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hämeenlinnan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pyyttämö

Pyyttämö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatien 10 levähdyspaikalta. Levähdyspaikalla on myös kioski. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama soistuneen metsän kuivatusoja. Etelässä sijaitsevasta Vesajärvestä tulee sen eteläpäähän laskujoki. Pyyttämön laskujoki on nimeltään Vesajoki ja se laskee kolmen kilometrin päähän Alajärven etelärantaan. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Rengon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vesajärvi (Hämeenlinna)

Vesajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sillä on kaksi laajempaa allasta, joita yhdistää yli 100 metriä pitkä salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven koillisrannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen itärantoja seuraa polku. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Siihen on johdettu useita kuivatusojia viereiseltä suolta. Järvi laskee 250 metrin päässä Pyyttämöön, josta vesireitti jatkuu Vesajokena Alajärveen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Rengon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Argentona

Argentona on kunta Barcelonan maakunnassa Katalonian itsehallintoalueella Espanjassa. Vuoden 2016 alussa Argentonan väkiluku oli 12 051. Arkkitehti Josep Puig i Cadafalch vietti aikaa Argentonassa. Hän suunnitteli omaan käyttöön talon. Myös Casa Garí on Puig i Cadafalchin suunnittelema. Tiedosto:Casa gari-argentona-2013 (8).JPG|Casa Garí Tiedosto:Argentona carrer.JPG|Casa Puig i Cadafalch Tiedosto:Capella de Sant Miquel del Cros.jpg|Capella de Sant Miquel del Cros == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Barcelonan kunnat
Dina Averina

Dina Alekseevna Averina (ven. Дина Алексеевна Аверина, s. 13. elokuuta 1998) on venäläinen rytminen voimistelija, joka vuonna 2017 voitti kolme maailmanmestaruutta. Averina on vuoden 2016 Grand Prixin finaalin neliottelun hopeamitalisti. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Italian Pesarossa hän voitti kultaa neliottelussa, vanteella ja keiloilla sekä saavutti hopeaa pallolla ja nauhalla. Vuoden 2018 MM-kilpailuissa Bulgarian Sofiassa hän voitti kultaa neliottelussa, vanteella, pallolla, keiloilla ja joukkuekilpailussa. Kansallisella tasolla Averina on voittanut vuoden 2017 Venäjän mestaruuden ja on vuoden 2013 Venäjän juniorimestaruuskisojen pronssimitalisti. Dina Averinalla on identtinen kaksoissisko Arina Averina, joka on myös menestynyt rytminen voimistelija. == Lähteet == Luokka:Venäläiset voimistelijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suvitiellinen

Suvitiellinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven rannat ovat alavaa maata. Sen itärantaan on rakennettu Erälä ja pohjoisrantaan Suvipielisen useita rakennuksia. Niille tulee tie valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Järvestä on johdettu kaivettu oja Vesajärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suvitielin järvi”. Se on kartassa erämaajärvi, jonka pohjoisrannan kautta kulki koillis-lounais-suuntainen polku. Polku alkoi Rengosta ja jatkui Alajärvelle päin. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvi metsäpolkujen risteämiskohta Erälässä, joka sijaitsi järven länsirannalla. Vuoden 1979 kartassa näyi järven pohjoisrannalla jo kaksi muutakin rakennusta. Itäinen kiinteistö oli kartassa nimetty Suvipielinen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Rengon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kortesuo

Kortesuo on alue Kortepohjan kaupunginosassa Jyväskylässä. Kortesuolla voidaan tarkoittaa 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä Wilhelm Schildtin kadun varteen rakennettua asuinaluetta aiemmin valmistuneen Kortepohjan jatkoksi,Kokko, Marja: Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008. Osittain korj. 2. p. Jyväskylän kaupunki, 2012. Teoksen verkkoversio . tai virallisen aluerajauksen mukaista tilastollista pienaluetta, johon kuuluu myös osa 1960–1970-lukujen vaihteessa valmistuneesta Kortepohjan rakennuskannasta. Myös asumaton Haukanniemi kuuluu viralliseen pienalueeseen. Kortesuo sijaitsee Kortepohjan ylioppilaskylän ja Viitaniemen välissä. Se on kerrostalovaltaista aluetta, mutta siellä on myös rivitaloja.Jyväskylän karttapalvelu: Rakennustiedot. Kortetalo sijaitsee virallisen aluerajauksen mukaan Kortesuon pienalueella.Jyväskylän karttapalvelu Sen tiloissa toimii muun muassa koulu, päiväkoti ja kirjasto. Kortepohjassa toimii myös Kortesuon päiväkoti, joka nimestään huolimatta sijaitsee kuitenkin virallisesti ylioppilaskylän alueella. Pienalueella sijaitsevat lisäksi Vehkalammen puisto ja 1930-luvun lopulla rakennettu Kortesuon kartano. == Kuvia == Tiedosto:Lyhdekatu 3 Jyväskylä.jpg|Rivitaloasutusta Lyhdekadulla. Tiedosto:Kortesuo.jpg|Wilhelm Schildtin katua. Tiedosto:Vehkalammen jalkapallokenttä.jpg|Vehkalammen jalkapallokenttä. Tiedosto:Kortesuon kartano.jpg|Kortesuon kartano. Tiedosto:Jyväskylä - Kortepohja2.jpg|1960–1970-lukujen vaihteessa rakennettu kerrostalo Taitoniekantiellä, joka kuuluu virallisessa aluerajauksessa Kortesuohon. == Lähteet == Luokka:Kortepohja
Tömäjärvi

Tömäjärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kivijärven kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreän muotoinen, vaikka sen etelärannalla sijaitseekin kaksi niemenkärkeä. Niemien välissä on Envallinlahti ja vasemmalla Tiiskonlahti ja oikealla Komppurinlahti. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on ollut kaksi maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on lähes 60. Niihin tulee tiet yhdystieltä 2855. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy. Järveen laskee pari metsäojaa sekä Mustalammin ja Hepolammin laskuojat ja Tömäjärven laskuoja Kivioja lähtee Envallinlahdesta. Kivioja laskee Alajärven Inkalanlahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Temäjärvi”. Se oli autio metsäjärvi, vaikka sen eteläpuolella sijaitsi kaksi maatilaa. Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rannoilla jo lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hepolammi (Hattula, Hyrvälä)

Hepolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama metsäoja, joita pitkin tulee sinne myös Omettalammin vesiä. Hepolammin vedest laskevat Tömäjärveen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Omettalammi

Omettalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee metsäojien kautta Hepolammiin. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustalammi (Hattula, Hyrvälä)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on peltojen ympäröimä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Tömäjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannat oli raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa sillä oli ympärillään samat pellot kuin nykyäänin on. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Verilammi

Verilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi on osa Verilamminharjun suppakokonaisuutta. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oja Alajokeen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Takajärvi (järvi Hattulassa)

Takajärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 607 hehtaaria ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven pohjoisosat ovat muodostuneet harjujakson muodostumista. Takajärven kylässä kohoaa rannasta kaksi 25 metriä korkeaa mäkeä ja luoteispäässä saman korkuinen Hautalamminmäki. Saaria on 19, joista Kotsaari, Pyhäsaari, Hitonsaari ja Lumiriippa ovat yli hehtaarin kokoisia, muista saarista viisi ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 39 hehtaaria ja niiden rantaviivan yhteispituus on 3,6 kilometriä. Muita nimettyjä saaria ovat Parisaaret, Pajusaari ja Hiukia. Lintusaari on nimestään huolimatta niemi. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 40,1 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 18,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lumiriipan länsipuolella. Sen rantaviivan pituus on 27,6 kilometriä. Hämeenlinnan raja kulkee järven länsipuolelta ohitse. Järven rannan tuntumassa sijaitsevat Könnölän, Pyhälahden ja Takajärven kulmakunnat. Järven lähellä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu lähes 150 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Könnölästä tai Hyrvälästä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,6 metriä mpy. Järveen laskee 15 ojaa, joista Sonnanoja, Rastaslamminoja ja Heinisuonoja ovat huomattavimmat. Siihen laskee suoraan Mustalammi, Vinjalammi ja Iso Rastaslammi. Järven laskujoki on Alajoki, joka laske Alajärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivan muoto ei seuraa nykyistä reittiä. Merkittävin ero on Lintusaaressa, joka sijaitsi tuolloin saarenmitan päässä pohjoisrannasta, mutta se on nykyään maatunut kiinni rantaan niemeksi. Järvellä on selvästi suoritettu järvenlasku. Tätä tukee Kansalaisen Karttapaikan rinnevarjostuskuvat. Järvenlasku on tapahtunut ennen vuotta 1960. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vinjalammi

Vinjalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut Vinjalamminharjun pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Harjun rinteet laskevat lampeen lounaassa ja koillisessa on myös suotonta rantaa. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu metsäojien kuivatusvesiä ja sen laskupuro laskee Takajärveen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenlammi (Hattula)

Ahvenlammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on syntynyt harjumuodostuman syvänteeseen. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Koska lampi on umpilampi, ei siihen tule tai lähde ojia. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustalammi (Hattula, Könnölä)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kalvolan Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on syntynyt Vinjalamminharjun eteläpuolelle ja on muidenkin harjumuodostumien saartama. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammessa on neljä nimetöntä saarta. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilään kulkevalta tieltä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Lamme ainoa kartassa näkyvä laskuoja on Ruokalammista lähtevä puro. Mustalammin laskuoja laskee 400 metrin päässä Takajärven Lahnalahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli metsäjärvenä ja autio. Sen rannalta ei kartan mukaan otettu edes heinää. Vuoden 1989 peruskartassa oli lammen länsirannat peltomaat vielä viljelyssä, mutta nykykartoissa näkyy enää yksi niitty. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ruokalammi

Ruokalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Lammen rannoille on rakennettu neljä taloa tai vapaa- ajan asuntoa ja järven eteläpuolella sijaitsee maatila. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy. Lammen länsirantaa laskee Emälammin laskuoja, joka tuo vettä laajemmalta valuma-alueelta. Pohjoisrantaan laskee Kirppulammin lyhyt laskuoja. Ruokalammin oma laskuoja luikertelee suolla luontaisena ja laskee Myllylammin läpi sitä noin kuusi metriä alempaan Mustalammiin. Tämä laskee vuorostaan Takajärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ruhkalampi”. Sen eteläpuolella sijaitsi Könnölän talo ja sen pellot, joiden keskellä kulki ”Tyrwändöstä” lounaaseen jatkuva tie. Vuoden 1960 peruskartassa ulottui lammen rantaan vain tienvarren niityt. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kirppulammi (Hämeenlinna)

Kirppulammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen itäpuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa, johon tule tie viereiseltä yhdystieltä 13661. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. Lampeen ei ole kaivettu ojia, mutta sillä on laskuoja Ruokalammiin. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hautalammi (Hämeenlinna)

Hautalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva umpilampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee harjumuodostuman painanteessa, joka saattaa olla suppa. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen pohjoisrannalla sijaitsee kaksi taloa, mutta rannoille on rakennettu myös noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661. Hämeenlinnan ja Hattulan välinen kuntaraja ohittaa lammen sen kaakkoispuolelta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Lampi on umpilampi, minkä takia sillä ei ole tulo- eikä laskuojia. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Rastaslammi

Iso Rastaslammi , tai vain Rastaslammi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee maaston painanteessa, joka on soistunutta metsämaata. Lammessa on yksi luotomainen saari. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen pohjoisrannan ylärinteessä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu suon läpi kaitettu Pienestä Rastaslammista kaivettu yhdysoja. Isosta Rastaslammista jatkaa Taipaleensuon läpi Takajärven Rastaslahteen laskeva Rastaslamminoja. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Emälammi

Emälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Lammessa on neljä luotomaista nimetöntä saarta. Suurin niistä on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy. Siihen laskee seitsemän ojaa, joista Väärälammin kautta laskee pitkä metsäpuro, harjujakson matalan kohdan ylittää Isokorven suo-ojien johto-oja ja sen eteläpäähän laskevat rantasuon kuivatusojat. Niiden kautta tulevat myös Pikkuisen ja Ison Kilpilammen vedet. Osa suosta on raivattu peltomaaksi. Emälammin laskupuro laskee viereiseen Ruokalammiin. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Könnölampi”. Vuoden 1960 peruskartassa oli jo Emälammi. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Kilpilammi

Iso Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolella olevalle alueelle. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen itäpuolella sijaitsee kuitenkin pelto, jonka pelto-ojaan lammesta kaivettu laskuoja on johdettu. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Lampeen laskee Pikku Kilpilammi ja siitä laskee oma laskuoja Emälammiin. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen kohdalle oli kirjoitettu nimeksi ”Suolampi” ja Pikku Kilpilammin kohdalle ”Kilpilampi”. Lammet kuuluivat tuolloin Könnölän talon vaikutuspiiriin. Vuoden 1960 peruskartassa oli lammen viereen raivattu pieni peltotilkku, joka laajeni vuoden 1979 jälkeen muihin peltopalstoihin kiinni. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pikku Kilpilammi

Pikku Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolella olevalle alueelle. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio eikä sinne mene tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy. Lammesta on johdettu oja Isoon Kilpilampeen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ison Kilpilammen kohdalle oli kirjoitettu nimeksi ”Suolampi” ja Pikku Kilpilammin kohdalle ”Kilpilampi”. Lammet kuuluivat tuolloin Könnölän talon vaikutuspiiriin. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Löyttylammi (Hämeenlinna)

Löyttylammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata Lampi on autio, mutta sinne tulee kärrypolku yhdystieltä 13661. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma- alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu neljä metsäojaa, jotka tuovat siihen ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Sen koillispäästä lähtee Sonnanoja, joka virtaa luontaisena ja laskee parin kilometrin päässä Takajärven Könnönlahteen. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Väärälammi (Hämeenlinna, Könnölä)

Väärälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Metsolanharjun ja Porttilanharjun sisältävän eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio eikä sinne tule tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella, ja siellä tarkemmin Räikälänjoen valuma-alueella ja Alajoen valuma-alueella. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. Siihen laskee pitkä metsäoja, jonka valuma-alueella ovat esimerkiksi Ahvenlammi ja Luokkalammi. Lammen oma laskuoja laskee 250 metrin päähän Emälammiin. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenlammi (Hämeenlinna)

Ahvenlammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Metsolanharjun ja Porttilanharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi lyhyttä suo-ojaa. Niiden kautta Ahvenlammi on kytketty Väärälammiin johtavaan tulo- ojaan. == Luontoarvoja == Lampi sijaitsee Metsolanharjun luoteisoien lehtojensuojelualueella. Suojeltuja ovat vain lammen rannat, mutta lampi on vapaa suojelusta. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Luokkalammi (Hämeenlinna)

Luokkalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suomaata ja metsämaata. Rantaan on rakennettu yksi rakennus, johon tulee tie viereiseltä entiseltä maatilalta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,5 metriä mpy. Lammen pohjoispäähän ja eteläpäähän on kaivettu kuivatusojat. Varsinainen laskuoja lähtee lammen itärannasta ja se laskee parin kilometrin päähän Väärälammiin. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tyvilammi

Tyvilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Tyvilamminnummella Heinisuon eteläpuolella. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,3 metriä mpy. Lammen laskuoja on Heinisuonoja. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Tyvilampi”. Sen laskuojan varret oli raivaittu niityiksi. == Lähteet == Luokka:Räikälänjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Walk Away Renée/Pretty Ballerina

__NOTOC__ Walk Away Renée/Pretty Ballerina on The Left Banken esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1967. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Steve Martin Caro – Laulu * Michael Brown – piano, cembalo, klavinettilaulu * Tom Finn – basso, taustalaulu * George Cameron – rummut, lyömäsoittimet, laulu, taustalaulu * Warren David-Schierhorst – rummut * Jeff Winfield – sähkökitara * Rick Brand – sähkökitara * Hugh McCracken – kitara * Al Gorgoni – kitara * George "Fluffer" Hirsh – kitara * John Abbott – basso, kitara * Seymour Barab – basso, sello * Joe Mack – basso * Al Rogers – rummut * Buddy Saltzman – rummut * Harry Lookofsky – viulu * George Marge – oboe == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == * Walk Away Renée/Pretty Ballerina discogs.com -sivustolla === Viitteet === Luokka:Vuoden 1967 esikoisalbumit Luokka:Yhdysvaltalaiset popalbumit Luokka:Kamaripopalbumit
Shigeaki Hinohara

Shigeaki Hinohara (; 4. lokakuuta 1911 Yamaguchin prefektuuri – 18. heinäkuuta 2017 Tokio) oli japanilainen lääkäri ja St. Luke's International Hospital -sairaalan johtaja. Hinohara kuului Japanin tunnetuimpiin lääkäreihin ja hänen vuonna 1954 käynnistämää lääkärintarkistusten järjestelmää on pidetty yhtenä Japanin pitkän elinajanodotteen taustatekijöistä. Hinoharan johtama St. Luke's International Hospital hoiti myös useita Tokion metron sariinikaasuiskun uhreja. ==Elämäkerta== Shigeaki Hinohara syntyi 4. lokakuuta 1911 Yamaguchin prefektuurissa ja oli uskonnoltaan kristitty. Hän opiskeli lääketiedettä valmistuen Kioton keisarillisesta yliopistosta vuonna 1937 aloittaen työn lääkärinä St. Luke's International Hospital-sairaalassa Tokiossa vuonna 1941. Toisen maailmansodan aikana Hinohara hoiti Tokion pommitusten palopommien palovammauhreja. Vuonna 1970 hän oli matkustajana Japan Airlinesin lento 351:llä, joka joutui Japanin punaisen armeijakunnan kaappaamaksi. 29 panttivankia ottaneet kaappaajat vapauttivat vankinsa Fukuokassa ja Soulissa kaappaajien paetessa Pohjois-Koreaan. Hinoharasta tuli St. Luke's International Hospital -sairaalan johtaja vuonna 1992 ja vuonna 1994 hän asennutti happiputkia ympäri sairaalaa käytäville ja auloihin maanjäristyksen varalta. Happiputket pelastivat henkiä Korkein totuus -ryhmän tehdessä Tokion metron sariinikaasuiskun vuotta myöhemmin. Sairaalaan tuotiin 640 kaasuiskun uhria ja heistä vain yksi menehtyi. Hinohara toimi lääkärinä yli 100-vuotiaaksi saakka. Hän kuoli hengityselinsairauteen Tokiossa 18. heinäkuuta 2017 sairastettuaan pitkään ikään liittyneitä sydän- ja muita sisäelinsairauksia. Hinoharan vuonna 1954 aloittamaa vuosittaisten kattavien lääkärintarkistusten järjestelmää on pidetty yhtenä tärkeänä vaikuttajana Japanilaisten korkeassa elinajanodotteessa. Hän kannusti myös vanhuksia ottamaan aktiivisesti osaa sosiaaliseen elämään. Hänen vuonna 2001 julkaistu esseiden antalogia Ikikata Jozu myi 1,2 miljoonaa kappaletta. Kirjassa Hinohara kehottaa ruokailuun ja nukkumiseen liittyvien tiukkojen sääntöjen noudattamiseen. Hinohara esiintyi myös useaan otteeseen Japanin televisiossa. ==Lähteet== Luokka:Japanilaiset lääkärit Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet japanilaiset Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Michael Wilding

Michael Charles Gauntlet Wilding (23. heinäkuuta 1912 Leigh-on-Sea, Essex, Englanti – 8. heinäkuuta 1979 Chichester, West Sussex, Englanti) oli brittiläinen näyttelijä. Wilding syntyi vuonna 1912 Englannissa. Hän loi nuorena uraa kaupallisena taiteilijana, kunnes hän liittyi lontoolaisen elokuvastudion riveihin vuonna 1933. Tällöin alkoi hänen neljän vuosikymmenen pituinen näyttelijän ura sekä näyttämöllä että elokuvissa. Wilding nähtiin urallaan sekä brittiläisissä että yhdysvaltalaisissa elokuvissa. Hänet nähtiin mm. Alfred Hitchcockin elokuvissa Kauriin merkeissä (1949) ja Esirippu laskee (1950). Elokuvassa Sinuhe, egyptiläinen (1954) hän tulkitsi faarao Ekhnatonia, sekä hänet nähtiin tämän lisäksi mm. elokuvissa En unohda sinua koskaan (1953) ja Suzie Wongin maailma (1960). Wilding näytteli vielä muutamissa elokuva- ja televisiotuotannoissa 1970-luvun alkupuolelle asti. Pitkästä näyttelijänurastaan huolimatta hänet muistettiin kenties parhaiten näyttelijätär Elizabeth Taylorin toisena aviomiehenä (vuosina 1952–1957), ja heille syntyi kaksi lasta. Wilding oli naimisissa kaikkiaan neljästi. Epilepsiaa sairastanut Wilding menehtyi 66-vuotiaana kaatumisen aiheuttamiin päävammoihin. == Valikoitu filmografia == *Meri on kohtalomme (1942) *Särkynyt onni (1946) *Ihanneaviomies (1947) *Kauriin merkeissä (1949) *Esirippu laskee (1950) *Vakka kantensa valitsee (1951) *En unohda sinua koskaan (1953) *Sinuhe, egyptiläinen (1954) *Lasikenkä (1955) *Tulipunainen viitta (1955) *Ilmiantaja (1959) *Suzie Wongin maailma (1960) *Paljastettu terä (1961) *Villi nuoriso (1968) *Waterloo (1970) == Aiheesta muualla == * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Joulu tulee laulamalla

Joulu tulee laulamalla on vuonna 1990 äänitetty ja julkaistu joululevy, jolla esiintyvät Jukka Kuoppamäki, Inka Kuoppamäki ja Eeva-Leena Sariola. Se julkaistiin Discophon-yhtiön Kerberos-levymerkillä. Albumi oli samalla yksi viimeisistä Discophonin julkaisuista, sillä yhtiön toiminta päättyi alkuvuodesta 1992, kun sen katalogi myytiin Fazerille. Joulu tulee laulamalla oli lisäksi Kuoppamäen ensimmäinen CD-levynä julkaistu albumi.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 158–159. Se ilmestyi kuitenkin myös vinyylilevynä. == Kappaleet == A-puoli # # # # # # # # B-puoli # * # # # # # # # Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 227. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jukka Kuoppamäen albumit Luokka:Suomalaiset joulualbumit Luokka:Vuoden 1990 joulualbumit
Vivaldi (täsmennyssivu)

Vivaldi voi tarkoittaa jotain seuraavista: * Antonio Vivaldi, säveltäjä * 4330 Vivaldi, asteroidi * Vivaldi (kraatteri), kraatteri Merkurius-planeetalla * Vivaldi, verkkoselain