EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Radio Paitapiiska

Radio Paitapiiska oli Pohjanmaalla Kurikassa toiminut kaupallinen paikallisradio. Se syntyi tammikuussa 1985, jolloin asema sai toimiluvan paikalliselle radioasemalle. Radio Paitapiiska oli osa Kurikka-lehti Oy:tä. Vuonna 1991 Suomen paikallisradioliitto valitsi Paitapiiskan vuoden radioksi. Vuonna 2003 Paitapiiska siirtyi Kevyt Kanava Oy:n omistukseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Paikallisradiot Luokka:Kurikka Luokka:Vuonna 1985 perustetut radioasemat Luokka:Vuonna 2006 lakkautetut radioasemat
Weymouth Quayn rautatieasema

Weymouth Quayn rautatieasema on käytöstä poistettu rautatieasema Weymouthissa, Dorsetissa. Se on Weymouthin rautatieasemalta lähtevän Weymouthin satamaradan pääteasema. Se avattiin 1. heinäkuuta 1889, ja sitä käyttivät Lontoon Waterloon asemalle liikennöivät laivajunat. Satamarata Weymouthista Weymouth Quaylle kulki pitkin kaupungin katuja. Säännöllinen matkustajaliikenne Weymouthin satamaradalla ja siten myös Weymouth Quayn asemalla loppui 26. syyskuuta 1987. Satamarataa käytettiin sen jälkeen kertaluontoisesti tilausliikenteeseen. Viimeisen kerran Weymouth Quayn asemalla kävi juna 30. toukokuuta 1999. Satamarata oli ”väliaikaisesti pois käytöstä” vuoteen 2015 asti. Weymouthin ja Portlandin borough’n hallitus ehdotti radan virallista sulkemista, koska se oli turvallisuusriski liikenteelle ja esteenä kaupungin kehittämiselle. Linjan säilyttämistä kuitenkin puollettiin sen historiallisen arvon vuoksi, ja sitä pidettiin mahdollisena vetonaulana turisteille. Radan säästämiseksi tehtiin adressi, johon kerättiin yli 4 000 nimeä, mutta Dorsetin valtuuston ja National Railin mukaan radan kunto oli niin huono, ettei sitä voitu enää ottaa uudelleen käyttöön. Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeriö myönsi radan purkamista varten 1,1 miljoonaa puntaa alkuvuodesta 2020, ja purkutyöt alkoivat saman vuoden maaliskuussa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Englannin lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Dorsetin rautatieliikennepaikat
Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue

Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue () eli PAICV on poliittinen puolue Kap Verdellä. Kap Verden ja Guinea-Bissaun itsenäistyttyä molempia maita hallitsi Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue PAIGC. Sen pääsihteerinä toimi Kap Verden presidentti Aristides Pereira ja varapääsihteerinä Guinea-Bissaun presidentti Luís Cabral. Puolue ajoi maiden valtiollista yhdistämistä.Historical Dictionary, s. 178–180. João Vieiran vuonna 1980 johtaman Guinea-Bissaun vallankaappauksen jälkeen maiden yhdistämisajatuksesta luovuttiin. PAIGC:n kapverdeläinen siipi perusti tammikuussa 1981 Kap Verden afrikkalaisen itsenäisyyspuolueen, joka jatkoi edeltäjänsä valtiojohtoisella ja sosialistismyönteisellä linjalla. PAICV oli vuoteen 1990 saakka Kap Verden ainoa sallittu puolue. Joulukuun 1990 presidentinvaaleissa ja tammikuun 1991 parlamenttivaaleissa se menetti asemansa Carlos Veigan johtamalle Movimento para Democracia -liikkelle (MPD). Entinen pääministeri ja PAICV:n pääsihteeri Pedro Pires siirtyi oppositioon ja entinen presidentti Pereira otti etäisyyttä puolueesta. Vuonna 1993 PAICV:n puoluekokous valitsi pääsihteeriksi Aristides Raimundon.Historical Dictionary, s. 173–174. Seuraavina vuosina maata hallitsivat MPD ja siihen kuulunut presidentti António Monteiro. PAICV palasi valtaan vuoden 2001 vaaleissa, joissa se sai 40 parlamenttipaikkaa 72:sta. Presidentiksi valittiin äärimmäisen täpärästi Pedro Pires. Vuoden 2006 vaaleissa PAICV sai 41 paikkaa ja Pires voitti jälleen niukasti vastaehdokkaansa Carlos Veigan.Historical Dictionary, s. 174. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kap Verden politiikka Luokka:Sosialistiset puolueet
Ossi Wallius

Ossi Wallius (s. 1945) on suomalainen toimittaja, mediatuottaja, viestinnän kouluttaja ja valokuvaaja. Valtakunnallisesti Wallius tunnetaan parhaiten MTV:n ja Yleisradion televisio- ja radio-ohjelmista 1970- ja 1980-luvuilta. Vuosina 1991–1996 Wallius toimi Kuopion kaupunginteatterin johtajana. Hän on julkaissut neljä valokuvakirjaa ja pitänyt valokuvanäyttelyitä Helsingissä ja Kuopion seudulla. (vaatii tilauksen) Wallius aloitti uransa vapaana toimittajana ja valokuvaajana 1960-luvun alussa. Vuonna 1965 hän toimi Koillis-Savo-lehden vt. päätoimittajana ja aloitti seuraavana vuonna pitkän rupeaman Ylen radio- ja tv-ohjelmien tekijänä. Hän oli muun muassa yksi ensimmäisistä Tänään iltapäivällä -ohjelman toimittajista yhdessä sisarensa Seija Wallius-Kokkosen kanssa 1970-luvun alussa. Samalla hän toimi Savon Sanomien Helsingin-toimituksessa 1967–1973. Vuosina 1973–1983 Wallius toimi MTV:n erikoistoimittajana monien eri ohjelmatyyppien parissa, minkä jälkeen hän työskenteli Ylen Kotimaan katsauksen toimitussihteerinä vuoteen 1986 asti. Wallius siirtyi sitten Ylen Kuopion iänj -toimituksen (nyk. Yle Radio Suomi Kuopio) esimieheksi ja vastaavaksi tuottajaksi. Vuodesta 1989 Ossi Wallius on toiminut oman viestintätoimistonsa MediaWalliuksen kautta muun muassa mediatuottajana, valokuvaajana, kirjankustantajana, näytelmäkirjailijana, graafisena suunnittelijana ja viestintäkouluttajana. Wallius on kuopiolaista VB-valokuvakeskusta ylläpitävän Victor Barsokevitsch -seuran kunniajäsen toimittuaan sen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana 1990-luvulta 2010-luvulle. Ossi Wallius on ollut 1980-luvulta asti naimisissa pitkään Ylessä työskennelleen Pirkko Pelkosen kanssa.70-vuotias Pirkko Pelkonen juhlii taidenäyttelyllä: "Elossa ollaan ja suklaati maistuu", Savon Sanomat 12.5.2016. Viitattu 5.6.2017. ==Teoksia ja näyttelyitä== * * * Talluskylä : "taajaväkinen yhdyskunta". Talluskylän kylätoimikunta, MediaWallius, 1999. * * Ihmisiä etsimessä, Galleria Kulma, Kuopio, syksy 2015"Ihminen aina keskiössä" – konkarikuvaajan juttukeikoilta jäi käteen todella vakuuttava henkilögalleria, Yle Uutiset 1.10.2015. Viitattu 5.6.2017 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ossi Wallius Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa * Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ylen henkilöstö
Oophaga

Oophaga on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Suvun yhdeksän lajin levinneisyys ulottuu Nicaraguasta päiväntasaajalle. == Lajit == * Oophaga arborea * Oophaga granulifera * Harlekiininuolimyrkkysammakko (Oophaga histrionica) * Lehmanninnuolimyrkkysammakko (Oophaga lehmanni) * Oophaga occultator * Mansikkanuolimyrkkysammakko eli mansikkasammakko (Oophaga pumilio) * Oophaga speciosa * Oophaga sylvatica * Oophaga vicentei == Kuvagalleria == Oophaga pumilio Zoo.jpg Dendrobates pumilio.jpg Korreldragende-gifkikker-3.jpg Oophaga histrionica.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Oophaga *ITIS: Oophaga *UniProt: Taxonomy - Oophaga *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Oophaga *PheroBase: Semiochemicals of Genus Oophaga Luokka:Nuolimyrkkysammakot
Bound

Bound voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Bound, Wachowskien ohjaama ja käsikirjoittama rikoselokuva vuodelta 1996 * Bound – Sidottu (Bound), The Asylum -yhtiön elokuva vuodelta 2015 * Bound, Pekka Tegelmanin musiikkialbumi vuodelta 2010.
Pöyrisjärvi

Pöyrisjärvi eli on Lapissa Enontekiöllä Norjan rajan läheisyydessä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee 1,7 kilometriä Norjan rajasta. Se voidaan jakaa neljään järvenselkään. Pohjoisessa on Isoselkä ja etelässä Naapanselkä, jonka itäpuolella jää Isosaaren taakse Porokotaselkä ja sen eteläpuolella jää Kotasaaren taakse Oivuksenselkä. Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Järven vedenpinnan korkeus on 418,1 metriä mpy. Saaria on 12. Niistä kaksi suurinta ovat 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä Isosaari ja 350 metriä pitkä Kotasaari. Muita pienempiä saaria ovat Säksärinsaaret, Riehtisaari, Ahvenlahdensaari, Ruumissaari, Luukatinsaari ja Keinolahdensaari. Järven rantaviivan pituus on 39 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa tunturikoivikkoa, paljakkaa tai avosuota. Järvi on autio lukuun ottamatta neljää vapaa-ajan asuntoa. Yksi niistä sijaitsee Isosaaressa, mutta loput ovat järven kaakkoisrannalla. Etelärannalla on autio- ja varaustupia. Niille kaikille johtaa Näkkälästä tie. Norjan rajalle on matkaa 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ylä-Ounasjoen valuma-alueella (65.6) Vuontisjoen valuma-alueessa (65.66), johon Pöyrisjärven alue (65.663) kuuluu. Valuma-alue saa lähes kaiken vetensä Pöyrisjärven lähialueelta, mutta pieni osa tulee etelästä järveen laskevasta Seigajoesta, joka on Kenttälompoloiden valuma-alueen (65.665) laskujoki. Järven laskujoki on Pyörisjoki (), joka laskee etelään 40 kilometrin päässä olevaan Vuontisjärveen. Vuontisjärvi laskee eteenpäin Vuontisjokena, joka yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Ounasjokeen. Pöyrisjärven alueella on 86 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Jierstijärvi (104 ha) ja Naapajärvi (36 ha), jotka laskevat Pöyrisjärveen Jierstijokea myöten, Maaterjärvi (90 ha) ja Maaterlommol (29 ha), jotka laskevat Maaterjokea myöten, Hauki-Termisjärvi (37 ha), Termisjärvi (19 ha) ja Termislommol (11 ha), jotka laskevat Termisjokea myöten, ja Buolžžajávri (10 ha) ja Rossinjärvi (80 ha), joita erottaa Pöyrisjärvestä kapea kannas. == Lähteet == Luokka:Ylä-Ounasjoen valuma-alue Luokka:Enontekiön järvet
Piia Korhonen

Piia Korhonen (s. 12. tammikuuta 1997 Eura) on suomalainen lentopalloilija. Korhosen pelirooli on hakkuri. == Mestaruusliiga == Korhonen debytoi Mestaruusliigassa 12.10.2013 16-vuotiaana LiigaEuran paidassa ottelussa HPK:ta vastaan. Heti avauskautenaan Korhonen teki 8,0 pistettä ottelua kohden. Kaudeksi 2014–2015 Korhonen siirtyi HPK:n riveihin, jossa pelasi kolme kautta saavuttaen pronssia, kultaa ja hopeaa. Lisäksi hän oli saavuttamassa kahta Suomen Cupin hopeaa. == Ulkomaat == Toukokuussa 2017 Korhonen solmi kaksivuotisen sopimuksen Saksan pääsarjajoukkueen Dresdner SC:n kanssa. Kesäkuussa 2020 Korhonen solmi sopimuksen Italian kakkosliigassa Serie A2:ssa pelaavan Volley Hermaea Olbian kanssa. == Maajoukkue == Naisten lentopallomaajoukkueessa Korhonen pelasi ensimmäisen ottelunsa 15.5.2014 Romaniaa vastaan. Kesän 2016 EM-karsinnoissa Korhonen oli kaikki lohkot huomoiden paras pistenainen 19,7 pisteen keskiarvollaan. MM-karsinnoissa 2017 Korhonen oli puolestaan kolmanneksi paras pistenainen 18,4 pisteen ottelukeskiarvolla. Korhonen oli voittamassa Euroopan liigan hopeaa 2017 ja oli samalla koko liigan paras pistenainen sekä paras syöttäjä. Arvokisadebyyttinsä Korhonen teki EM-lopputurnauksessa 2019. Korhonen oli Suomen tuotteliain pelaaja tehtyään viidessä EM-kisaottelussa kaikkiaan 76 pistettä. EM-kilpailujen 2021 jälkeen 25.8.2021 Korhonen on pelannut maajoukkueessa 95 maaottelua. == Saavutuksia == * SM-kulta 2016 * SM-hopea 2017 * SM-pronssia 2015 * Suomen Cupin hopeaa 2014, 2016 * Vuoden naistulokas 2014 * Mestaruusliigan tähtiseitsikossa 2016 * Kauden läpimurtopelaaja 2016 * Saksan cupin voitto 2018, 2020 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lentopalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Newhaven Marinen rautatieasema

Newhaven Marinen rautatieasema on rautatieasema lähellä Newhaven Harbourin asemaa Newhavenissa, Kaakkois-Englannin East Sussexissa. Se on virallisesti yhä käytössä, mutta se on ollut suljettu matkustajilta elokuusta 2006 lähtien katoksen turvallisuusongelmien vuoksi. Asema sijaitsee Newhavenin satamassa. Se on Seafordin radan haaralla, joka erkanee radasta pian Newhaven Harbourin jälkeen ja kulkee vaihteesta 140 metrin matkan asemalle. == Historia == Nykyisen aseman alueelle avattiin ensimmäinen rautatieasema, Newhaven Wharf, 8. joulukuuta 1847. Se suljettiin, kun läheinen Newhaven Harbourin asema avautui. Nykyisen aseman avasi London, Brighton and South Coast Railway 17. toukokuuta 1886 nimellä Newhaven Harbour (Boat Station). British Railways nimesi sen uudelleen Newhaven Marineksi 14. toukokuuta 1984. == Aseman nykytila == Asema-alueen ylläpidosta ja linjan liikennöinnistä vastaa junayhtiö Southern. Se liikennöi asemalta yhden junavuoron joka arkipäivä. Tämä vuoro on niin sanottu parlamenttijuna, jolla ylläpidetään säännöllinen liikenne asemalle. Ilman sitä asema ja sille johtava rataosuus olisi suljettava, mikä vaatii parlamentin hyväksynnän ja on pitkä ja kallis prosessi. Laiturin katos oli asemalla vielä heinäkuussa 2015, mutta syyskuuhun 2015 mennessä se oli purettu. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Englannin lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:East Sussexin rautatieliikennepaikat
Ryde Pier Headin rautatieasema

Ryde Pier Headin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee Ryde Pier -laiturin päässä Wightlinkin katamaraaniterminaalin vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 211 794 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Ryde Esplanaden rautatieasema

Ryde Esplanaden rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee lähellä merenrantaa linja- autoaseman vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 258 784 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Ryde St. John’s Roadin rautatieasema

Ryde St. John’s Roadin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee kaksi kilometriä etelään linjan pääteasema Ryde Pier Headistä. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Sen vieressä on Ryden varikko, jossa Island Linen kalusto huolletaan. Asemaa käytti 156 850 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Andinobates

Andinobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Kolumbian, Ecuadorin ja Panaman sademetsissä. == Lajit == * Andinobates abditus * Andinobates altobueyensis * Andinobates bombetes * Andinobates cassidyhornae * Andinobates claudiae * Andinobates daleswansoni * Andinobates dorisswansonae * Andinobates fulguritus * Andinobates geminisae * Andinobates minutus * Andinobates opisthomelas * Andinobates tolimensis * Andinobates viridis * Andinobates virolinensis == Kuvagalleria == Ranitomeya altobueyensis.jpg|Andinobates altobueyensis Ranitomeya virolinensis.jpg|Andinobates virolinensis == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Andinobates *ITIS: Andinobates *UniProt: Taxonomy - Andinobates *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Andinobates Luokka:Nuolimyrkkysammakot
Smallbrook Junctionin rautatieasema

Smallbrook Junctionin rautatieasema on rautatieasema Wightsaarella lähellä Ryden kaupunkia. Asemalle ei pääse muuten kuin junalla. Se toimii vaihtoasemana saaren pääradan Island Linen ja museorautatie Isle of Wight Steam Railwayn välillä. Island Linen matkustajajunat pysähtyvät asemalla vain niinä päivinä, joina museorautatiellä on liikennettä. Asemaa käytti 12 670 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Bradingin rautatieasema

Bradingin rautatieasema on rautatieasema Bradingissä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 45 848 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Pentti Poutanen

Pentti Poutanen (9. elokuuta 1922 Parikkala – 27. maaliskuuta 2022 Mikkeli) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1987 edustaen Mikkelin vaalipiiriä. Poutanen toimi Rantasalmen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1961–1985, josta ajasta hän oli valtuuston puheenjohtaja vuodet 1973–1985. Poutanen toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1968, 1978 ja 1982. Poutaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Poutanen oli ammatiltaan maanviljelijä, ja hän toimi viljelijänä Parikkalassa vuoteen 1940 ja 1941–1944 ja Rantasalmella isänsä omistamalla asutustilalla 1941–1963 ja itsenäisenä viljelijänä 1964–1984. Poutanen asui evakossa Somerolla 1940–1941 ja oli päivätöissä Kurin kartanossa. Poutasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Poutanen ja emäntä Ida Maria Kosonen. Poutanen avioitui vuonna 1943 Eini Esteri Revon kanssa, joka kuoli vuonna 1948. Poutasen toinen aviopuoliso vuodesta 1950 oli Anna-Liisa Nykänen. Poutasella oli näistä liitoista viisi lasta. Poutanen oli iäkkäin elossa ollut kansanedustaja, kesäkuusta elokuuhun 2017 yhdessä samana päivänä syntyneen Markus Kainulaisen kanssa ja Kainulaisen kuoltua yksinään. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Rantasalmen kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Sandownin rautatieasema

Sandownin rautatieasema on rautatieasema Sandownissa Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 162 310 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Satu-Marja Nygren

Satu-Marja Nygren (s. 24. joulukuuta 1953 Lohja) on työskennellyt Ylen pukusuunnittelijana vuodesta 1979 lähtien. Hän on työskennellyt useissa television viihde- ja draamasarjoissa sekä tv-elokuvatuotannoissa, kuten Hymyhuulissa, Velipuolikuussa, Tuliportaissa ja Kotikadussa. Nygren on myös ollut useissa Euroviisuissa Suomen esiintyjien pukusuunnittelijana. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Elonet.fi: Satu-Marja Nygren Luokka:Suomalaiset televisioalan henkilöt Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Ranitomeya

Ranitomeya on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Andien aluskukkuloilta aina Amazonin suulle Panamassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa, Brasiliassa, Ranskan Guayanassa ja mahdollisesti Boliviassa. == Lajit == * Ranitomeya amazonica * Ranitomeya benedicta * Ranitomeya cyanovittata * Ranitomeya defleri * Ranitomeya fantastica * Ranitomeya flavovittata * Ranitomeya imitator * Ranitomeya reticulata * Ranitomeya sirensis * Ranitomeya summersi * Ranitomeya toraro * Ranitomeya uakarii * Ranitomeya vanzolinii * Ranitomeya variabilis * Ranitomeya ventrimaculata * Ranitomeya yavaricola == Kuvagalleria == Ranitomeya amazonica.jpg|Ranitomeya amazonica Rmventrimaculata.jpg|Ranitomeya ventrimaculata R. imitator Chazuta.jpg|Ranitomeya imitator Ranitomeya.jpg|Ranitomeya sp. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Ranitomeya *ITIS: Ranitomeya *UniProt: Taxonomy - Ranitomeya *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ranitomeya Luokka:Nuolimyrkkysammakot
Martti Suntela

Martti Johannes Suntela (3. tammikuuta 1903 Padasjoki – 21. heinäkuuta 1999) oli suomalainen poliitikko. Suntela valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927, agronomiksi 1932 ja samana vuonna maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Suntela toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi myös Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen varapuheenjohtajana. Suntela toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950, 1956 ja 1962. Suntela oli ammatiltaan maanviljelijä ja toimi viljelijänä Asikkalassa vuodesta 1934. Hän toimi myös Keski-Pohjanmaan maamieskoulun opettajana Kannuksessa 1932, Itä- Karjalan maanviljelysseuran karjatalouskonsulenttina 1933–1935 ja Lampaan- ja vuohenhoitoyhdistyksen konsulenttina 1935–1944. Suntelalle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvonimi vuonna 1964. Suntelan vanhemmat olivat maanviljelijä Eemil Johannes Suntela ja Lyydia Honkola. Hänen puolisonsa vuodesta 1934 oli Sointu Astrea Toivonen ja heillä oli kaksi lasta. Hänen poikansa Matti Suntela sai myös maanviljelysneuvoksen arvonimen. Suntela oli maaliskuusta 1999 saman vuoden heinäkuuhun iäkkäin elossa oleva kansanedustaja. == Lähteet == Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Kansanedustajat Luokka:Asikkalan kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Laken rautatieasema

Laken rautatieasema on rautatieasema Laken kylässä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 47 602 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Leif Hamre

Leif Hamre (9. elokuuta 1914 Molde, Møre ja Romsdal – 20. elokuuta 2007 Lier, Buskerud) oli norjalainen upseeri ja kirjailija. Hamre opiskeli valtion taideakatemiassa Oslossa, mutta pakeni toisen maailmansodan natsimiehitystä ja liittyi ulkomailla toimineisiin norjalaisjoukkoihin. Hän sai lentäjänkoulutuksen Kanadan Little Norwayssa ja menestyi sotatehtävissä niin, että sodan jälkeen hankki lisäkoulutusta Yhdysvalloissa ja jatkoi upseerin uraa Norjan kuninkaallisten ilmavoimien helikopterijoukoissa. Hän pääsi eläkkeelle everstiluutnanttina vuonna 1974. Vuosien 1957 ja 1978 välillä Leif Hamre kirjoitti kuusi nuortenkirjaa, jotka kaikki sijoittuvat lentäjien maailmaan. Hänen kirjojaan on käännetty 19 kielelle, myös suomeksi, ja lähes kaikki niistä saivat myös Norjan valtion lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon. Vuonna 1983 hän julkaisi vielä aikuisille tarkoitetun romaanin Til borgen! Til borgen!. == Teokset == * Otter tre to kaller (1957, Lentokone kadoksissa, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1958) * Blå 2 – hopp ut (1958, Hyppää, Petter!, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1960) * Klart fly (1959, Valmis lentoon, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1961) * Brutt kontakt (1965, Pakkolasku länsijäätikölle, suom. Karl von Schoultz, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1969) * Operasjon Arktis (1971, Operaatio Arktis, suom. Erkki Hämäläinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1973) * Fly uten fører (1978) * Pilot saknas (1980) * Til borgen! Til borgen! (romaani, 1983) ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet Luokka:Norjalaiset sotilaat
Shanklinin rautatieasema

Shanklinin rautatieasema on rautatieasema Shanklinissa Wightsaarella. Se on Rydeen kulkevan Island Linen pääteasema. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Asemaa käytti 275 076 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Wightsaaren rautatieliikennepaikat
Akseli Paarman

Aksel (Akseli) Arvid Paarman (1. joulukuuta 1904 Sodankylä – 9. helmikuuta 2000 Sodankylä) oli suomalainen poliitikko. Paarman toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1958–1966 ja 1969–1970 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän toimi myös Sodankylän kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Paarman toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuonna 1962. Siviiliammattiltaan hän oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Sodankylässä. Hän toimi myös Kansallis-Osake-Pankin Sodankylän konttorin johtajana 1949–1968, Sodankylän palovakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana 1932–1955 ja Sodankylän siirtoväen huoltojohtajana 1940–1944. Paarmanin vanhemmat olivat maanviljelijä Aleksanteri Paarman ja emäntä Olga Kristiina Moskuvaara. Paarmanin puoliso vuodesta 1928 oli Ida Ainasoja ja heillä oli neljä lasta. Paarmanille myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1969. Paarman oli sotilasarvoltaan jääkäri. Paarman oli heinäkuusta 1999 helmikuuhun 2000 iäkkäin elossa oleva kansanedustaja. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Sodankylän kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Lapin vaalipiiri Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Jules Renard

Jules Renard (22. helmikuuta 1864 – 22. toukokuuta 1910) oli ranskalainen kirjailija. Renard on 1800-luvun lopun ranskalaisessa kirjallisuudessa La Fontainen ja La Buyèren klassisen perinteen edustaja. Hän on proosatuotannossaan satiirikko. Pääteokset ovat 1892 ilmestynyt romaani L'Écornifleur ja 1894 ilmestynyt omaelämäkerrallinen Poil de carotte, jossa hän kuvaa lapsuutta. Lyriikassa hän on realisti, tarkka havainnoija, mutta näkökulma on yllättävä. == Teokset == ===Suomennetut teokset=== * Kuvien metsästäjä, runokokoelma, (Histoires naturelles), suom. Jorma Kapari, Helsinki: Otava 1973 ISBN 951-1-00226-0 ;Näytelmät * Hauska erota (Le plaisir de rompre), suom. kääntäjäopiskelijat ja Nina Korimo. Helsinki: Näytelmäkulma 1996 (näytelmämoniste) * Makea leipä (Le pain de ménage), suom. kääntäjäopiskelijat ja Nina Korimo. Helsinki: Näytelmäkulma 1997 (näytelmämoniste) ;Runot Suomentaja Jorma Kapari, julkaisussa: Parnasso 1972, nro 7 * Hiiri * Härkä * Joutsen * Kana * Kaniinit * Käärme * Lehmä * Sudenkorento * Torakka * Unikot * Vesikärpäset * Viiniköynnös * Yölepakko ===Alkuperäisteokset=== ==== Romaanit ==== * Crime de village (1888) * Sourires pincés (1890) * L'Écornifleur (1892) * La Lanterne sourde (1893) * Coquecigrues (1893) * Deux Fables sans morale (1893) * Le Coureur de filles (1894) * Histoires naturelles (1894), on wikisource) * Poil de carotte (1894), text) * Le Vigneron dans sa vigne (1894) * La Maîtresse (1896) * Bucoliques (1898) * Les Philippe (1907) * Patrie (1907) * Mots d'écrit (1908) * Ragotte (1909) * Nos Frères farouches (1909) * Causeries (1910) * L'Œil clair (1913) * Les Cloportes (1919) ==== Näytelmät ==== * La Demande (1895) * Le Plaisir de rompre (1897) * Le Pain de ménage (1898) * Poil de carotte (1900) * Monsieur Vernet (1903) * La Bigote (1909) * Huit Jours à la campagne (1912) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Fear Fun

__NOTOC__ Fear Fun on Josh Tillmanin Father John Misty -nimen alla julkaistu studioalbumi. Se julkaistiin 30. huhtikuuta 2012 levymerkillä Sub Pop Records.. Albumi on tunnelmaltaan melankolinen ja se julkaistiin sen jälkeen kun Josh lähti pois Fleet Foxes -yhtyeestä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Metacritic: 83/100Metacritic: Reviews for Fear Fun by Father John Misty * Allmusic: Allmusic review * Pitchfork: 7.3/10Pitchfork Media: Album review == Lähteet == * Levykauppa Äx: Father John Misty – Fear Fun === Viitteet === Luokka:Vuoden 2012 albumit Luokka:Yhdysvaltalaiset indie rock -albumit
Phyllobates

Phyllobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku, jonka lajeja tavataan Nicaraguasta Kolumbiaan. == Lajit == * Phyllobates aurotaenia * Phyllobates bicolor * Phyllobates lugubris * Kultanuoli (Phyllobates terribilis) * Golfodulcenmyrkkysammakko (Phyllobates vittatus) == Kuvagalleria == Pbaurotaenia2.jpg|Phyllobates aurotaenia Pbbicolor3.jpg|Phyllobates bicolor Phyllobates lugubris.jpg|Phyllobates lugubris Dählhölzli - Gestreifter Blattsteiger 1.jpg|Golfodulcenmyrkkysammakko (Phyllobates vittatus) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Phyllobates *ITIS: Phyllobates *UniProt: Taxonomy - Phyllobates *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Phyllobates *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Phyllobates *PheroBase: Semiochemicals of Genus Phyllobates Luokka:Nuolimyrkkysammakot
Notoro (1920)

Notoro () oli keisarillisen Japanin laivaston Shiretoko-luokan tankkeri ja kellukekoneiden emälaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta. Se laskettiin vesille 3. toukokuuta 1920 ja valmistui 10. elokuuta Shiretoko-luokan laivastotankkerina, joka muutettiin 1924 kellukekoneiden emälaivaksi.Jentschura et al 1977 s. 63 == Palvelus == Alus palautettiin 1942 laivastotankkeriksi. Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen laukaisema torpedo vahingoitti 20. syyskuuta 1943 Palaun itäpuolella pahoin alusta, joka vahingoittui uudelleen pahoin ilmahyökkäyksessä 5. marraskuuta 1944 ollessaan korjattavana Singaporessa. Hylky muutettiin kelluvaksi öljysäiliöksi. Se poistettiin palveluksesta ja romutettiin Singaporessa 3. toukokuuta 1947.Jentschura et al 1977 s. 250 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Keisarillisen Japanin laivaston sotalaivat Luokka:Vesilentokoneiden emälaivat
Fantasy Records

Fantasy Records oli yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka veljekset Max ja Sol Weiss perustivat vuonna 1949 ja joka lakkautettiin vuonna 2018. Fantasy Records keskittyi ensimmäisinä vuosinaan jazzpianisti Dave Brubeckin tuotannon julkaisemiseen, mutta on todennäköisesti tunnetumpi koomikko Lenny Brucen sekä rockyhtyeen Creedence Clearwater Revivalin levytyksistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset levy-yhtiöt
Rajantie

Rajantie on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Maija Rajantie (1926–2017), poliitikko (SDP) *Vilho Rajantie (s. 1948), jalkapalloilija
Halila

Halila voi tarkoittaa: * Halila (Sosnovyi Bor), kylä Uudellakirkolla ** Halilan parantola, tuberkuloosisairaala Uudenkirkon Halilassa ==Sukunimenä== * Aimo Halila (1912–1998), historioitsija ja professori * Heikki Halila (s. 1952), professori * Jouko Halila (1916–2009), juristi ja oikeustieteilijä
Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä

Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä (KYÖSTI) oli Oikeusrekisterikeskuksen tietojärjestelmä, joka sisälsi tuomioistuinten julkisia diaaritietoja. Kyselykäyttöjärjestelmän avulla asiakkaat pystyivät selaamaan sähköisessä muodossa olevia tuomioistuinten julkisia diaaritietoja tuomioistuinten kirjaamoissa olevilla asiakaspäätteillä. Tietojärjestelmään ei ollut avointa pääsyä internetistä. Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä poistui käytöstä lokakuussa 2019, kun uusi hallinto- ja erityistuomioistuinten HAIPA- asianhallintajärjestelmä korvasi sen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmän tietosivu Luokka:Tietojärjestelmät
Matti Paavilainen (kansanedustaja)

Matts (Matti) Paavilainen (26. helmikuuta 1874 Räisälä – 5. toukokuuta 1957 Kiukainen) oli suomalainen poliitikko. Paavilainen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1927–1929. Hän toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuutettuna. Paavilainen toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1931. Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä ja hän toimi maataloustöissä kotitilalla vuoteen 1917, viljelijänä Rantasalmella 1917–1937, Räisälässä 1937–1940 ja 1942–1944 Joroisissa 1940–1942, Jalasjärvellä, Kurikassa ja Hinnerjoella 1944–1947 ja Kiukaisissa 1947–1953. Hän toimi myös kauppa-apulaisena vuoteen 1917. Paavilaisen vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Pehr Paavilainen ja Elisabet Tikka. Paavilaisen puoliso vuosina 1898–1918 oli Ilmi Kristiina Vainio ja toinen puoliso vuodesta 1918 Tiina Hilma Tolvanen. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Rantasalmen kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Finley Peter Dunne

Finley Peter Dunne (10. heinäkuuta 1867 Chicago - 24. huhtikuuta 1936 New York) oli yhdysvaltalainen humoristi ja kirjailija. == Teokset == * Mr. Dooley in Peace and in War (1899) * Mr. Dooley in the Hearts of His Countrymen (1899) * Mr. Dooley's Philosophy (1900) * Mr. Dooley's Opinions (1901) * Observations by Mr. Dooley (1902) * Dissertations by Mr. Dooley (1906) * Mr. Dooley Says (1910) * Mr. Dooley on Making a Will and Other Necessary Evils (1919) Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

Kyynäröinen eli myös Kyynäräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Järveen laskee parin suon kuivatusojat ja se on yhdistetty Vaimaroiseen kahdella ojalla, jossa on pudostusta 10 senttimetriä. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Suolikkojärvi

Suolikkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsien kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Vaimaroiseen, joka on 1,8 metriä alempana. Järven vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Keskilammi (Hattula)

Keskilammi tai myös Keskilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvessä on yksi saari itärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet suoraan valtatieltä 10 tai Viialan kylän kautta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen keskiosan alueeseen se kuuluu. Siihen laskee muutama kuivatusoja ympäröivästä metsästä sekä Takalammin ja Kakarilammin yhteinen laskuoja. Lammen oma laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Vaimaroisen länsirantaan. Sen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. eli pudotusta tulee pari metriä. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hattulan järvet
Takalammi (Hattula)

Takalammi, tai myös Takalampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Vaimaroisen länsipuolella kangasmaastossa. Sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Lammen etelärannalla sijaitsee kolme vapaa- ajan asuntoa, jonne johtaa tie valtatieltä 10 Hämeenlinnan Nummenkylän suunnalta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. Lyhyt laskuoja laskee Keskilammiin, jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempana. Takalammiin laskee kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Kaivettusuon kuivatusvesiä ja Kakarilammin vesiä. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hattulan järvet
Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hattulan järvet
Raitalammi

Raitalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajaman Muurilassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Rengon taajama-alueella Renkajärveltä alkavalla ja Tunturivuorelle jatkuvalla harjujaksolla. Se on muodostunut yhteen taajama-alueen sisällä olevista supista . Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat yksityisomistuksessa tai vanhainkodin kohdalla kaupungin omistuksessa. Renkajoki tekee siinä olevan laajentuman jälkeen mutkan, jossa joessa on koski. Siinä kohdassa kadut muodostavat risteyksen, jossa sijaitsee Rengon kirkko. Kadut, jotka ohittavat lammen sen vierestä, ovat Kappelintie ja Rengonraitti. Nämä yhdessä lammen takana kulkevien katujen Raitalammintie ja Tuikontie sulkevat lammen sisäänsä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Vaikka Renkajoki ohittaa sen läheltä, yhtyy sen laskuoja jokeen yli 400 metriä alempana. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa joen rannat oli raivattu niityiksi. Muu seutu ”Rengon” ympäristössä oli peltomaata. Myös Raitalammin pohjois- ja itärannat olivat peltoa. Lammen etelärannalla sijaitsi torppa. Tähän karttaan oli piirretty vain ”Rengonraitti”. Vuoden 1961 peruskartassa Raitalammin rannat olivat muuten peltomaata lukuun ottamatta kunnalliskodin tonttia ja joidenkin asuintalojen tontteja. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Likolammi (Renko)

Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylässä Isomäen eteläsivulla sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rengon kautta kulkevalla harjujaksolla, joka erottuu selvimmin Renkajärveltä Rengon taajaman kautta Tunturivuorelle olevalla osuudella, ja se on ilmeisesti suppa . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsää, jonne on rakennettu asuintaloja. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy. Vuoden 1961 peruskartassa lammelle on piiretty laskuoja viereiseen Renkajoessa olevaan laajentumaan, mutta uusissa kartoissa sitä ei enää näy. Lampeen ei tule muualta ojia. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettömänä metsälampena. Vuoden 1962 peruskartassa lammen rannoille oli rakennettu kolme asuintaloa ja alue oli tuolloin metsää. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Kirkkojärvi (Renko)

Kirkkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajamassa Rengon kirkon vieressä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuinrakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Järven laskujoki on 150 metriä pitkä ja se yhtyy Renkajokeen kirkon eteläpuolella. Siihen ei tule muualta ojia. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Rengon kirkko oli merkitty Kirkkojärven ja joenuoman laajentuman välissä kulkevan maantien pohjoispuolelle. Kyseisen tie on edelleen osittain olemassa. Järven eteläpäässä on sijainnut kolmitaloinen Muurilan kylä. Niiden pellot sijaitsivat järven eteläpäässä ja järven pohjoispäähän asti ulottui pohjoisessa sijainneen kylän pellot. Vuoden 1961 peruskartassa järven rannoille ulottui vielä joitakin peltoja, mutta rannat olivat jo osittain rakennettuja. Vuoden 1979 kartassa olivat pellot jääneet rakennuksien ja pihamaiden alle. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Korpilammi (Renko)

Korpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee lähes ojittamattoman suoalueen sisällä. Lampeen on johdettu vain yksi lyhyt suo-oja. Keskellä lampea sijaitsee yksi halkaisijaltaan lähes 60 metrinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen lounaispuolella on yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie. Valtatielle 10 on matkaa 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimeksi on kirjoitettu ”Mehtalampi” ja se sijaitsi silloinkin Kilpilammen vieressä. Lammen nykyinen laskuoja oli silloinkin sen laskuojana, joka kiemurteli suomaastossa suon reunalle. Lampi oli tuolloin autio. Vuoden 1961 peruskartassa oli lampi vielä autio ja sen eteläinen ympäristö ojittamaton. Vanajan raja ylitti järven pohjoispään. Vapaa-ajan asunto ja sinne johtava tieilmaantuivat vasta vuoden 1979 karttaan. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Kilpilammi (Renko)

Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korpilammensuolla Korpilammen vieressä ja avosuon laidalla noin 150 metriä valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pelkästään suota. Lampi on alle 100 metrin päässä olevaa mökkiä lukuun ottamatta autio eikä sinne johda tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia. == Historiaa == Sekä vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa että vuoden 1961 peruskartassa lampi oli autio ja koskematon. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Alijärvi (Renko)

Alijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Siinä on kaksi saarta, joista toisessa on rakennus. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää, jonka itärannat sivuavat asutusaluetta. Rannoille on rakennettu vain kymmenisen rakennusta, joista osa on vapaa-ajan asuntoja. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy, joka on 2,6 metriä alempana kuin järven yläpuolella sijaitsevassa Ylijärvessä. Ylijärvi laskee Alijärveen Kuittilankosken kautta, jossa on kuitenkin vedenpintaa säännöstelevä pato. Molemmat järvet ovat Renkajoen läpivirtausjärviä ja ne erottaa toisistaan Kuittilanharju . == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty karttaan nimettömänä ja sen vesistöjärjestely vaikuttaa samantapaiselta kuin nykyäänkin. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Ylijärvi (Hämeenlinna)

Ylijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon ja Kuittilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen vedenpinta on samassa tasossa kuin Myllyjärvelläkin, mutta näitä järvialtaita pidetään eri järvinä. == Maantietoa == Järven pinta- ala on 10,1 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen etelärantoja reunustavat peltomaat ja pohjoisrantaan laskee Kuittilanharjun rinteet. Rannoilla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolisella Myllyjärvelläkin. Järviä yhdistää toisiinsa Viljaankoski , joka on jäänyt vedenpinnan alle. Syy vedennousuun on Yläjärven lasku-uomana toimineen Kuittilankosken patoaminen. Ylijärveen laskee viereinen Pieru, johon vuorostaan laskee Naarajärvestä Naarajärvenoja. Naarajärvi kerää mukaansa ojitettujen soiden kuivatusvesiä ja Kakarilammin laskuojan. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi, joka laskee Kuittilankosken kautta Alijärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ylijärvi vaikuttaa olevan osa ”Myllyjärveä”. Myllyjärveen saattoi kuulua muitakin Renkajoen ympäristön järviä, mikä viittaa korkeampaan vedenkorkeuteen. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Pieru (Renko)

Pieru on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Pierun pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltomaata ja rakennuksien pihamaata. == Vesistösuhteet == Pieru sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Järveen laskee Naarajärven laskuoja Naarajärvenoja, johon yhtyy alajuoksulla suo- ja pelto-ojia. Yläjuoksulla Naarajärvenojaan yhtyy ojitettujen soiden kuivatusojia sekä Kakarilammin laskuoja. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

Naarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Viialasta ja valtatieltä 10. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Länsipäähän laskee metsäoja, joka kerää vedet pääasiassa Isosuolta, jossa sijaitsee Mustalammi. Sen johto- oja juoksee Naaralammin läpi ja siihen yhtyy alajuoksulla etelästä Perilammin laskuoja. Järven etelärantaan laskee johto-oja Kallioahonsuolta, jossa sijaitsee pieni Kallioahonlammi.Naarajärven laskuoja on Naarajärvenoja, joka laskee Pieruun. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet