EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Primera División (naisten jalkapallo)

Primera División on Espanjan korkein naisten sarjataso jalkapallossa. Sarja perustettiin 1988 ja se on tunnettu aiemmin myös nimillä División de Honor ja Superliga. == Joukkueet kaudella 2019–2020 == * Athletic Bilbao, Bilbao * Atlético Madrid, Madrid * FC Barcelona, Barcelona * Deportivo La Coruña, A Coruña * Espanyol, Barcelona * Levante UD, Valencia * EDF Logroño, Logroño * Madrid CFF, San Sebastián de los Reyes * Rayo Vallecano, Madrid * Real Betis, Sevilla * Real Sociedad, San Sebastián * Sevilla FC, Sevilla * Sporting de Huelva, Huelva * CD Tacón, Madrid * UDG Tenerife, Granadilla de Abona * Valencia, Valencia == Espanjan mestarit == * 1988–89: Peña Barcelonista * 1989–90: Atlético Villa de Madrid * 1990–91: Oiartzun KKE * 1991–92: Añorga Kirol KE * 1992–93: Oroquieta Villaverde * 1993–94: Oroquieta Villaverde * 1994–95: Añorga Kirol KE * 1995–96: Añorga Kirol KE * 1996–97: San Vicente Valencia CFF * 1997–98: Atlético Málaga * 1998–99: Oroquieta Villaverde * 1999–00: CF Irex Puebla * 2000–01: Levante UD * 2001–02: Levante UD * 2002–03: Athletic Bilbao * 2003–04: Athletic Bilbao * 2004–05: Athletic Bilbao * 2005–06: RCD Espanyol * 2006–07: Athletic Bilbao * 2007–08: Levante UD * 2008–09: Rayo Vallecano * 2009–10: Rayo Vallecano * 2010–11: Rayo Vallecano * 2011–12: FC Barcelona * 2012–13: FC Barcelona * 2013–14: FC Barcelona * 2014–15: FC Barcelona * 2015–16: Athletic Bilbao * 2016–17: Atlético Madrid * 2017–18: Atlético Madrid * 2018–19: Atlético Madrid == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Liigan viralliset sivut Luokka:Espanjan jalkapallosarjat
Foa

Foa on kardinaaliahventen (Apogonidae) heimoon kuuluva kalasuku. Sukuun kuuluu FishBasen mukaan 9 lajia, joita tavataan Tyynellämerellä ja Intian valtamerellä. == Lajit == * Foa albimaculosa * Leväkardinaaliahven (Foa brachygramma) * Foa fo * Foa hyalina * Foa leisi * Foa madagascariensis * Foa nivosa * Foa yamba == Lähteet == Luokka:Kardinaaliahvenet
Johan Andersson (jalkapalloilija)

Johan Andersson (s. 15. kesäkuuta 1995 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Allsvenskanin Djurgårdensia. Andersson on pelannut aiemmin IK Siriuksen riveissä. Hänen pelinumeronsa on 2. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kalliolippupyrstö

Kalliolippupyrstö (Kuhlia rupestris) on lippupyrstöjen (Kuhliidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan meri- ja makeassa vedessä 0–5 metrin syvyydessä. Kalliolippupyrstö elää trooppisissa, 20–26 astetta lämpimissä vesissä. Laji on levinnyt Afrikkaan, Aasiaan ja Oseaniaan. Sen tavallinen mitta on 25 senttimetriä. Suurin tavattu pituus on 45 senttimetriä ja suurin tavattu paino 2,7 kilogrammaa. == Lähteet == Luokka:Aurinkoahvenkalat
Onthophagus tabellicornis

Onthophagus tabellicornis on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon ja lehtisarvisten (Scarabaeidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle MacLeay vuonna 1864. == Lähteet == Luokka:Lehtisarviset
Matt Passmore

Matthew Passmore (s. 24. joulukuuta 1973 Wynnum-Manly, Brisbane, Australia) on australialainen näyttelijä. Passmoren tunnetuin rooli lienee vuoden 2017 kauhuelokuvassa Jigsaw. == Aiheesta muualla == * Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Apoclea inarticulata

Apoclea inarticulata on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja petokärpästen (Asilidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Theodor vuonna 1980. Apoclea inarticulataa tavataan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. == Lähteet == Luokka:Petokärpäset
Stephen L. Mosko

Stephen "Lucky" Mosko (7. joulukuuta 1947 Denver – 5. joulukuuta 2005NewMusicBox: Obituary: Stephen "Lucky" Mosko Green Valley) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkipedagogi.Los Angeles Times: Stephen ‘Lucky’ Mosko, 58; Composer Was a Mentor to New Music Performers Moskon lahjakkuuden tunnisti varhain kapellimestari Antonia Brico, joka opetti tälle orkesterinjohtoa ja pianonsoittoa. Mosko sai Yalen yliopistosta kandidaatin arvon vuonna 1969 ja jatkoi opintojaan samassa opinahjossa. Kun yksi hänen opettajistaan, säveltäjä Mel Powell, lähti Kalifornian taideinstituutin (CalArts) ensimmäiseksi dekaaniksi, Mosko seurasi häntä. Häntä opettivat tämän jälkeen Powellin lisäksi Morton Subotnick ja Leonard Stein. Saatuaan CalArtsista maisterin arvon Mosko liittyi sen henkilökuntaan ja pysyi sen opettajana suurimman osan urastaan kuolemaansa saakka. 1980-luvun lopussa hän oli sieltä poissa kahden vuoden ajan työskennellessään Harvardin yliopistossa. Mosko oli CalArtsissa mukana perustamassa uuden musiikin California EAR Unit -kokoonpanoa. Hän toimi musiikillisena johtajana Los Angelesin olympisen taidefestivaalin nykymusiikkijuhlilla ja vuoden 1987 Los Angeles Festivalissa, jossa juhlittiin John Cagea. Lisäksi Mosko johti kymmenen vuoden ajan San Francisco Contemporary Music Players -kokoonpanoa ja toimi Bostonin Griffin Ensemblen pääkapellimestarina. John Adams oli Moskon yhteistyökumppani 1980-luvun alusta saakka. Musiikkikriitikko Mark Swedin mukaan Mosko oli lahjakas kapellimestari, mutta hänen sävellysuransa ei lähtenyt suureen nousuun, koska hänen käyttämänsä kaltainen abstrakti tyyli oli jo mennyt trendi. Säveltäjä Rand Steiger kuitenkin luonnehti Moskon tyyliä hyvin henkilökohtaiseksi ja uniikiksi. Hänen sävellystensä joukossa on kamarimusiikkiteos Psychotropics (1994), joka on sävelletty viidelle Southwest Chamber Music Societyn jäsenelle.Los Angeles Times: Customized Compositions for Chamber : Music: Stephen Mosko’s ‘Psychotropics’ is specifically written for the Southwest Music Society, which will premiere the piece in Costa Mesa. Moskon teoksia ovat esittäneet muiden muassa San Franciscon ja Sacramenton sinfoniaorkesterit, Los Angelesin filharmonikot, SONOR ja California EAR Unit. Mosko oli islantilaisen kansanmusiikin johtava asiantuntija ja sai kaksi Fulbright–Hays-stipendiä tehdäkseen tutkimusta Islannissa. Hän sai National Endowment for the Arts -säveltäjästipendin, kaksi Broadcast Music Incorporated -palkintoa ja Fromm Foundationin palkinnon. Mosko kuoli kotonaan Kaliforniassa 58-vuotiaana, jolloin leskeksi jäi huilisti Dorothy Stone. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset kapellimestarit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Tom Chorske

Thomas Patrick Chorske (s. 18. syyskuuta 1966 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, joka pelasi vasempana laitahyökkääjänä. == Peliura == Montreal Canadiens varasi hänet NHL:n varaustilaisuuden 1985 ensimmäisen kierroksen 16. pelaajana. Chorske debytoi NHL:ssä kaudella 1989–1990 Canadiensin riveissä. NHL-kaudella 1994–1995 Chorske saavutti Stanley Cupin pelatessaan Detroit Red Wingsissä. Hän pelasi NHL:n työsulun 1994–1995 aikana italialaisessa HC Devils Milano- seurassa. Jääkiekon MM-kilpailuissa 1996 Chorske sai mitalin, kun Yhdysvallat nujersi Venäjän pronssiottelussa. NHL-kaudella 1996–1997 Chorske toimi Ottawa Senatorsin varakapteenina. Chorsken peliuran viimeinen kausi oli 2000–2001, jolloin hän pelasi Houston Aerosissa, IHL:ssä. == Muuta == Tom Chorsken poika Brett pelaa myös jääkiekkoa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Montreal Canadiensin varaamat pelaajat
Laukonlinna

Laukonlinna on Tampereen Laukontorilla sijaitseva, vuonna 1907 valmistunut jugendtyylinen kerrostalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Sen on rakennuttanut kauppias, tiilitehtailija Matti Wigelius (1862–1944). Laukonlinnan pohjakerroksessa on liiketiloja ja yläkerroksissa asuntoja. ==Arkkitehtuuri== Laukonlinnan jalusta on muurattu graniitista ja yläosa on rapattua seinäpintaa. Vesikatto on vihreäksi patinoitunutta kuparia. Torin puoleisessa julkisivussa on epäsymmetrisesti sijoitettu päätykolmio ja kaksi erkkeriä, jotka ovat melko huomaamattomia. Aleksis Kiven kadun puolella julkisivussa on enemmän eloisuutta. Laukonlinnan ulkoasu muistuttaa kahta Federleyn aiemmin suunnittelemaa kansallisromanttista rakennusta: Tampereen Osake-Pankin taloa ja Blomin taloa. Tutkija Paula Kivisen mukaan Laukonlinnassa näkyy kuitenkin selvästi, että Federley on sitä piirtäessään pyrkinyt luopumaan kansallisromantiikan muotokielestä. Etenkin rakennuksen ovissa ja porrastiloissa on yksinkertaisia, ”rationaalisia” piirteitä.Wacklin 2018, s. 46. Rakennuksessa on säilynyt useita alkuperäisiä, Federleyn suunnittelemia kaakeliuuneja.Wacklin 2018, s. 54. ==Status== Tampereen kaupungin kaavoitusyksikön mukaan Laukonlinna on rakennustaiteen ja kaupunkikuvan kannalta merkittävä kohde. Taloa ei kuitenkaan ole suojeltu.Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 13, 74. ==Lähteet== Luokka:Tampereen asuinrakennukset Luokka:Birger Federleyn suunnittelemat rakennukset Luokka:Nalkala
International Typeface Corporation

International Typeface Corporation eli ITC oli vuonna 1970 perustettu kirjaintyyppejä valmistava yritys, joka oli ensimmäisiä alallaan, jolla ei ollut taustaa metallikirjakkeiden aikakaudelta. ITC:n perustivat Aaron Burns, Herb Lubalin ja Ed Rondthaler. ITC saavutti mainetta uudentyyppisillä, mainostarkoituksiin soveltuvilla kirjaintyypeillä. ITC:n kirjaintyypit levisivät 1970- ja 1980-luvuilla lisenssioikeuksien avulla tehokkaasti valoladontalaitteisiin ja siirtokirjainarkkeihin. Osa ITC:n kirjaintyypeistä edusti uusjugendia, joka oli nimensä mukaisesti saanut vaikutteita jugendista. Tällaisia kirjaintyyppejä ovat ITC Souvenir ja ITC Korinna, joiden taustalla ovat 1900-luvun alussa julkaistut saksalaiset jugend-kirjaintyypit. Edward Benguiatin suunnittelema ITC Benguiat puolestaan on saanut vaikutteita ranskalaisista art nouveau -kirjaintyypeistä. ITC myös julkaisi uudelleentulkintoja muutamista klassisista kirjaintyypeistä. Nämä uudet versiot ilmentävät kuitenkin enemmän oman aikansa muotivirtauksia kuin alkuperäisten esikuviensa henkeä. Näihin uudellentulkintoihin lukeutuvat ITC Garamond ja ITC Kabel.Itkonen 2015, s. 79-80 ITC:n fonttivalikoimaan kuuluu nykyisin yli 1000 alkuperäistä kirjaintyyppiä, joista tunnetuimpia ovat ITC Avant Garde, ITC Benguiat, Slipstream ja ITC Souvenir. Vuonna 2000 Agfa- Monotype osti ITC:n, ja sittemmin ITC:n kokoelma on siirtynyt Monotype Imagingin omistukseen. == Lähteet == *Itkonen, Markus: Kirjaintyypit ja tyyli. RPS-yhtiöt 2015. ISBN 978-952-5001-19-8 === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset yritykset Luokka:Fonttivalmistajat
Ruskomarhi

Ruskomarhi (Atelornis crossleyi) on marhiin kuuluva lintulaji, jota tavataan kotoperäisenä Madagaskarin saarella. Ruskomarhen kanta on vähenemässä, ja se luokitellaan silmälläpidettäväksi lajiksi. == Koko ja ulkonäkö == Ruskomarhet kasvavat 24-27 senttimetrin pituisiksi ja 73-85 gramman painoisiksi. Ne ovat marhista pienimpiä: siroja ja pitkäjalkaisia. Molempien sukupuolten pää ja rinta ovat voimakkaan punertavat, siivet vihertävät ja pyrstö tummanruskea. Ruskomarhen elinikä on noin vuosi. == Levinneisyys ja elinympäristö == Ruskomarhea tavataan ainoastaan Madagaskarin saarella, mm. Tsararatanan, Marojejyn ja Andohahelan kansallispuistoissa. Se elää subtrooppisissa ja trooppisissa kosteiden alankojen metsissä ja kosteissa vuoristometsissä. == Lisääntyminen ja ravinto == Nuoria ruskomarhia tavataan maaliskuun lopulla, mikä viittaa marhen lisääntymiseen joulu-tammikuussa. Ruskomarhet laulavat loka-joulukuussa. Ruskomarhen ravintoa ovat selkärangattomat, mm. muurahaiset, kovakuoriaiset, kovakuoriaisten toukat, perhoset, perhosten toukat ja torakat. == Lähteet == Luokka:Marhet
Aalistunturi

Aalistunturi on 372 metrin korkuinen tunturi Länsi-Lapissa Kolarin kunnan eteläosassa Pasmajärven etelä- ja Aalisjärven länsipuolella. Se on alueen korkein huippu, joten sieltä näkee hyvällä säällä yli sadan kilometrin päässä olevia kohteita kuten Yllästunturin. Aalistunturissa oleva vanha palovartijanmaja toimi aiemmin autiotupana, mutta nykyisin se on päivätupa jossa ei ole makuulavereita. == Aalistunturin kansallispuistoaloite == Aalistunturin alueesta tehtiin 22. huhtikuuta 2021 kansallispuistoaloite. Aloitteessa esitetyn alueen pinta-ala on noin 10 000 hehtaaria ja se jakaantuu Kolarin ja Pellon kuntien alueelle. Tehty rajaus perustuu valuma-alueeseen sekä sitä ympäröiviin vaaranselänteisiin. Aalistunturin kansallispuistoaloite huomioitiin laajalti suomalaisessa mediassa. == Aalistunturin metsäkiista == Aalistunturin metsäkiista alkoi tammikuussa 2023, kun joukko Metsäliikkeen aktivisteja esti Metsähallituksen hakkuiden jatkumisen Aalistunturin kansallispuistoesitysalueella. Aktivistit pystyttivät mielenosoitusleirin Laukkujärventieltä lähtevän talvitien alkuun maanantaina 16.1. aamuyöstä. Leiri esti kulun noin 400 hehtaarin kokoiselle hakkuutyömaalle. Poliisi purki mielenosoituksen myöhään tiistai-iltapäivänä ja otti kiinni paikalla olleet aktivistit. Mielenosoitukset Aalistunturin kansallispuistoesityksen hakkuita vastaan jatkuivat noin kuusi viikkoa. Mukaan liittyi mielenosoittajia myös Ruotsista. Liikenne hakkuutyömaalle estettiin yhteensä viitenä maanantaina ja lisäksi Rovaniemellä Tiedekeskus Pilkkeen edustalla ja Helsingissä Maa- ja metsätalousministeriön edustalla järjestettiin mielenosoitukset. Kahden viimeisen mielenosoitusleirin aikana Metsäliikkeen aktivistit käyttivät puisia kolmijalkoja estääkseen poliisia purkamaan leiriä. Toisella kerralla poliisi purki kolmijalan moottorisahan avulla ja kielsi paikalla olleita median edustajia kuvaamasta operaatiota. Metsähallituksen mukaan alueella tehtiin harvennus- ja siemenpuuhakkuita aiemmin käsitellyillä alueilla ja arvokkaat luontokohteet oli rajattu hakkuiden ulkopuolelle. Metsäliikkeeseen kuuluvien mielenosoittajien mukaan hakkuut kansallispuistoesityksen alueella heikensivät kansallispuiston perustamismahdollisuuksia ja pirstoivat alueen luontoa. Mielenosoittajien kritiikki ei myöskään kohdistunut pelkästään kyseisiin hakkuisiin vaan valtion metsätalouteen ylipäätään. Aalistunturin mielenosoitusten on sanottu olevan täysin uudenlaista luontoaktivismia, joka pyrkii muuttamaan suhtautumista luonnonvarojen käyttöön. == Lähteet == Luokka:Kolarin tunturit
PEP

PEP (englanninkielisistä sanoista Post-Exposure Propylaxis, ) on HIV:n jälkiehkäisyyn tarkoitettu lääke. Sitä käytetään henkilön jouduttua suureen vaaraan altistua HIV:lle. Lääkitys on aloitettava 72 tunnin sisällä altistumisesta. Lääkityksen kesto on neljä viikkoa. PEP-lääkitys ei kuitenkaan estä kaikkia tartuntoja. Käyttö selkeässä HIV-tartunnan riskissä olevalle 72 tunnin sisällä perustuu Maailman terveysjärjestön suositukseen vuodelta 2014. Ennen lääkityksen antamista on suoritettava HIV-testi, jolla selvitetään, onko henkilöllä jo ennestään HIV:tä. Lääkitystä suositellaan Suomessa tilanteissa, joissa emätin- tai anaaliseksin yhteydessä ei ole käytetty kondomia tai se on hajonnut ja kun seksikumppanina on tällaisessa tilanteessa ollut HIV- positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä tai HIV- statukselta tuntematon henkilö, joka on seksityöntekijä, Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta, ulkomaalainen huumeidenkäyttäjä tai kun on harrastettu miesten välistä anaaliseksiä. Sitä vastoin, jos kondomia on käytetty oikein tai jos on harrastettu suuseksiä, PEP-lääkitystä ei pidetä välttämättömänä. Tällöinkin HIV-testin ottaminen on suositeltavaa. Tapauskohtaista harkintaa käytetään tilanteissa, joissa mahdollinen tartunta on tapahtunut pistoksen kautta. Tällöin PEP-lääkitystä suositellaan, jos neulaa on käyttänyt HIV-positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä ja aikaero neulankäytössä tämän henkilön ja PEP-lääkitystä hakevan potilaan välillä oli alle kuusi tuntia. Tällöin hoito on aloitetettava saman 72 tunnin sisällä. Lääkäri määrää Suomessa PEP-lääkityksen aloittamisesta. Pääsääntöisesti käytettävä lääkitys Suomessa on tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin sekä raltegraviirin yhdistelmä. Lisäksi voidaan käyttää tsidovudiinin ja lamivudiinin sekä raltegraviirin yhdistelmää, jos nopeasti pilaantuvaa tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin yhdistelmää ei ole saatavilla hoitavassa sairaalassa. Suomessa PEP-lääkkeitä on saatavilla lähinnä vain sairaala-apteekeissa, joten tavallisesta apteekista sitä ei ole mahdollista saada 72 tunnin aikarajan sisällä. Joissakin maissa, muun muassa Thaimaassa lääkityksen voi saada lääkärin reseptillä yksityisistä sairaaloista. HIV-tartunnan hoitoon tarkoitettu PEP-lääkitys ei suojaa muilta sairauksilta eikä myöskään estä raskautta. == Katso myös == *PrEP (altistusta edeltävä estohoito) == Lähteet == Luokka:AIDS
Morton Subotnick

Morton Subotnick (s. 14. huhtikuuta 1933 Los Angeles) on yhdysvaltalainen säveltäjä.AllMusic.com: Morton Subotnick Hän on yksi elektronisen musiikin pioneereista ja on innovatiivisesti yhdistänyt soittimia äänen tuottamiseen muun muassa interaktiivisilla tietokonejärjestelmillä. Useimmissa hänen teoksissaan on tietokoneosuus tai live-elektroniikkaa. Subotnick tuli tunnetuksi Nonesuch Recordsin tilaamallaSchott Music: Morton Subotnick teoksellaan Silver Apples of the Moon (1967), jossa hän käytti Donald Buchlan kehittämää syntetisaattoria. Syntetisaattorin ominaisuuksissa oli huomioitu Subotnickin ja Ramon Senderin ehdotukset.NYU Steinhardt: Music Composition Faculty: Morton Subotnick Subotnick pääsi teoksellaan After the Butterfly Pulitzer-finalistiksi vuonna 1980. Hänen teoksiinsa kuuluu myös multimediaooppera Jacob's Room, jonka konserttiversio kantaesitettiin vuonna 1985. Myöhemmin säveltäjä loi teoksestaan uutena versiona kokonaisen yksinäytöksisen kamarioopperan, joka kantaesitettiin vuonna 2010. Subotnickin kustantaja on Schott Music. Vuonna 2009 albumi Silver Apples of the Moon (1967) valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.Complete National Recording Registry Listing, Library of Congress. Viitattu 7.9.2020. Subotnickin vaimo on lauluvirtuoosi, äänitaiteilija Joan La Barbara.Red Bull Music Academy Daily: The Diverse Explorations and Inspirations of Joan La Barbara == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Villeneuve-Tolosane

Villeneuve-Tolosane on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Toulousen kaupungista lounaaseen. ==Tunnettuja kuntalaisia== * Frédéric Moncassin (s. 1968), polkupyöräilijä, Pariisi–Roubaix voittaja. Tour de France 2019 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Haute-Garonnen kunnat
Julio Argentino Roca

Alejo Julio Argentino Roca Paz (17. heinäkuuta 1843 – 19. lokakuuta 1914) oli argentiinalainen kenraali, joka toimi maansa presidenttinä kahdesti: 12. lokakuuta 1880 – 12. lokakuuta 1886 ja 13. lokakuuta 1898 – 12. lokakuuta 1904. Julio Argentino Rocan presidenttikausien aikana Argentiina kehittyi voimakkaasti. Hänen kausillaan jatkettiin sisämaan ja Patagonian valtausta, kehitettiin rautateitä ja satamia ja maa vastaanotti lukuisia ulkomaisia investointeja, etupäässä Britanniasta. Argentiinan maataloussektori kehittyi merkittävästi, ja maa vastaanotti paljon siirtolaisia Etelä-Euroopasta. Nykyään Rocaa kunnioitetaan yhtenä modernin Argentiinan perustajista. Hänen mukaansa on nimetty kaupunkeja, katuja, puistoja, kouluja ja monia muita paikkoja ympäri maata. Toisaalta Rocan toimintaa on kritisoitu alkuperäisväestöön kohdistuneena kansanmurhana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argentiinan presidentit Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Eric Weinstein

Eric Ross Weinstein (s. lokakuu 1965) on yhdysvaltalainen matemaatikko, taloustieteilijä, intellektuelli ja sijoitusyhtiö Thiel Capitalin (erään Peter Thielin sijoitusyhtiöistä) toimitusjohtaja. Weinstein syntyi Los Angelesissa. Vuonna 1985 hän valmistui kandidaatiksi ja maisteriksi Pennsylvanian yliopistosta matematiikan alalla. Tohtorin tutkinnon hän suoritti matemaattisesta fysiikasta Harvardin yliopistossa 1992. Hän on työskennellyt tutkijana muun muassa Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa, Massachusetts Institute of Technologyssa sekä Harvardin yliopistossa. Julkisuudessa Weinstein tunnetaan parhaiten siitä, että hän lanseerasi termin Intellectual Dark Web (IDW), johon yhdistettyjä henkilöitä ovat muun muassa Joe Rogan, Christina Hoff Summers, Jordan Peterson ja Weinsteinin veli biologi Bret Weinstein. Weinsteinilla on myös 2019 perustettu Youtube-kanava, The Portal, jolla hän on julkaissut käymiään keskusteluja mm. Peter Thielin ja Werner Herzogin kanssa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset matemaatikot Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Amerikanjuutalaiset Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anjani Putra

Anjani Putra (suom. ”Anjanin poika”) on 21. joulukuuta 2017 ensi-iltansa saanut intialainen kannadankielinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut A. Harsha. Sen pääosissa esiintyivät Puneeth Rajkumar ja Rashmika Mandanna. Elokuva on virallinen uudelleenfilmatisointi tamilielokuvasta Poojai (2014). == Näyttelijät == == Soundtrack == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2017 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset toimintakomediat Luokka:Intialaiset uudelleenfilmatisoinnit Luokka:Kannadankieliset elokuvat
Pan and scan

Pan and scan on tapa esittää laajakangaselokuvia kuvaputkiaikakauden 4:3-kuvasuhdetta käyttäneissä televisioissa niin, että kuvasta näkyy koko korkeus mutta vaakasuunnassa on kuhunkin otokseen valittu olennaisin kohta eräänlaisella jälkikäteisellä panoroinnilla ja kuvan reunat rajattu pois. Menetelmä oli yleinen analogisen television aikakaudella 1900-luvun loppuvuosina, ja elokuvien levitysyhtiöt toimittivat tuotantoyhtiöiden luvalla näin käsiteltyjä versioita televisioyhtiöille ja videojulkaisijoille. Pan and scanin vaihtoehtona on lähettää laajakangaselokuvat niin sanotussa kirjeluukkuformaatissa (letterbox), jolloin kuva on täysleveä mutta matala ja sen ylä- ja alapuolella on leveät mustat palkit. Pan and scan -menetelmällä esitettynä kaikkein laajimmalla kuvasuhteella kuvatuista elokuvista, kuten Ben-Hur (1959) ja Mieletön, mieletön maailma (1963) jää näkyviin vain puolet. Aluksi menetelmää käytettiin jopa ilman panorointia niin, että elokuvaruudusta rajattiin koko elokuvan ajaksi näkymään keskikohta, riippumatta siitä näkyikö siinä kaikki olennainen. Vähitellen opittiin siirtämään rajausta leikkauskohdassa sopivimpaan paikkaan seuraavassa kuvassa ja lopulta jopa panoroimaan ”vauhdissa” otoksen aikana niin, että elokuviin saattoi tulla vaakasuoria ”kameranliikkeitä”, joita alkuperäisessä teoksessa ei ollut lainkaan. Amerikkalaisessa halpaelokuvien tuotannossa laajakuvan ja tv-kuvan leveysero alettiin ratkaista niin, että laajakankaalla teattereissa näytetyssä kuvassa kaikki olennainen sommiteltiin aina keskelle kuvaruutua niin, että kun elokuvasta tehtiin video- tai televisioversio, kuvavaikutelma usein vain parani tiivistyessään olennaiseen ilman turhia reunoja. Vuonna 1997 yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat haastoivat Tanskan television oikeuteen laajakangaselokuviensa lähettämisestä pan and scan -tekniikalla. Heidän puhemiehenään oli elokuvaohjaaja Sydney Pollack, jonka elokuva Korppikotkan kolme päivää oli ohjaajan mukaan tällä tavoin tärvelty. Tanska valittiin oikeudenkäynnin paikaksi siksi, että Tanskan lain mukaan elokuvien tekijänoikeudet ovat niiden ohjaajilla eikä Yhdysvaltojen tavoin tuotantoyhtiöillä, jotka hyväksyivät menetelmän käytön. Pollack ei vaatinut Tanskan televisiolta rahallisia korvauksia, vaan ainoastaan periaatepäätöksen siitä, ettei ohjaajien teoksia saa muunnella vaan ne tulee televisiossa lähettää niin että koko kuva-ala näkyy, siis mieluummin letterbox-formaatissa. Tanskalainen oikeusistuin oli periaatteessa Pollackin puolella tekijänoikeuden osalta, mutta hylkäsi kanteen elokuvan levittäjän ja Tanskan television välisen sopimustekstin perusteella. ==Lähteet== Luokka:Televisiotekniikka Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Televisiotermit
Murtonen (Kouvola)

Murtonen tai joskus myös Suuri-Murtonen on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilän pohjoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 72 hehtaaria, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on neljä saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,11 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Karvasenjärvi

Karvasenjärvi eli Karvanen on Kymenlaaksossa Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 24 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Kaarlampi (Kouvola, Inkerilä)

Kaarlampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Mustoslampi (Kouvola, Uusi-Mauno)

Mustoslampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Kääpälampi (Kouvola)

Kääpälampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Pieni-Murtonen (Kouvola)

Pieni-Murtonen on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 19,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Mustoslampi (Kouvola, Penttilä)

Mustoslampi on Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien sekä Kouvolan Valkealan ja Luumäen rajalla, Haukisaaren eteläpuolella sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet Luokka:Luumäen järvet
Lammasahonlampi

Lammasahonlampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Tuohikotissa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,1 hehtaaria, se on 50 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 150 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Kaarlampi (Kouvola, Kohopää)

Kaarlampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Pieni-Petäjä

Pieni-Petäjä on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Suuri-Petäjä

Petäjä (myös Suuri-Petäjä) on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 27 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Kaustarlampi

Kaustarlampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Sorsalassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 68,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Valkealan järvet
Hujajärvi (Luumäki, Sydänmaan Lakka)

Hujajärvi eli myös Alajärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva järvi. Luumäellä on toinenkin Hujajärvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Leppälampi (Luumäki)

Leppälampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 70,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Valkialampi (Luumäki, Sydänmaan Lakka)

Valkialampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Vuorisenjärvi (Luumäki)

Vuorisenjärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 47 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 73,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Joutlampi (Luumäki)

Joutlampi Joutjärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. #ARVO! Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 74,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Kirjavalampi (Luumäki)

Kirjavalampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Pöljön kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Alalampi (Luumäki)

Alalampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Pöljön kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Ylälampi (Luumäki)

Ylälampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Pöljön kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Hermusenjärvi (Luumäki, Kannuskoski)

Hermusenjärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Häräjärvi

Häräjärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Hujalampi

Hujalampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Kairulampi

Kairulampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Tervalampi (Luumäki, Vainonen)

Tervalampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 68,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Tervajärvi (Luumäki)

Tervajärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 114 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,33 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 9,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 69,7 metriä mpy. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Vainosenjärvi

Vainosenjärvi tai myös Vainolanjärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Vainosenjärven pinta-ala on 90 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,26 hehtaaria. Saarilla ei ole karttanimiä. Suurin saari on lähes 25 aarin kokoinen ja siihen tulee Hiehoniemestä tie. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 2,1 metriä. Sen suurin syvyys on 7,0 metriä ja kyseinen syvänne sijaitsee keskellä järveä. Matalalla järvellä on vielä Myllylahdessa 5,4 metrin syvänne. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoo paikoin ojitetut suomaat. Järvellä on kiinteää asutusta länsirannan Järvenpäänlahdessa. Muu asutus on vapaa-ajan asutusta, jota on alle 30. Suuri osa vapaa-ajan asunnoista sijaitsee Tervajärven puoleisella kannaksella. == Vesistösuhteet == Vainosenjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 71,4 metriä mpy. Siihen laskee Lähdelammesta alkava Totturinoja kaakosta päin. Vainosenjärvi laskee idässä sijaitsevaan Tervajärveen, joka on 1,7 metriä alempana. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Simolampi (Luumäki)

Simolampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Pajarin kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 7,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Lähdelampi (Kouvola)

Lähdelampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Kaipiaisissa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 74,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Koltsoppinen

Koltsoppinen on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 72,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Kurkilampi (Luumäki)

Kurkilampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 72,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Kivijärvi (Luumäki, Hietamies)

Kivijärvi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma- alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Särkilampi (Luumäki)

Särkilampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 11,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Kauriaisenlampi

Kauriaisenlampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 10,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet
Katajalampi (Luumäki)

Katajalampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietamiehen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 73,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Harjunjoen–Lappalanjärven alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Luumäen järvet