EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kampela

Kampela eli maariankala (Platichthys flesus) on oikeasilmäkampeloiden (Pleuronectidae) heimoon kuuluva litteä kalalaji, jonka vatsa on useimmiten vasemmalla kyljellä ja selkä (silmät) oikealla kyljellä. Kampela elää meri- ja murtovedessä yleensä mutaisella merenpohjalla enintään noin 50 metrin syvyydessä. Suomessa sitä tavataan eniten Porin ja Porvoon välisellä merialueella, mutta myös Utsjoen Pulmankijärvessä. Itämeressä elää myös kolme muuta kampelalajia: hieta-, puna- ja piikkikampela. == Ulkonäkö ja koko == Kampela kasvaa tavallisesti 50 senttimetrin, enintään 60 senttimetrin mittaiseksi. Suurin julkaistu paino on ollut 2,9 kilogrammaa. Vanhin Suomen rannikolla tavattu kampela oli 16-vuotias ja maan painavin 1,3 kilogramman painoinen. == Elinympäristö ja levinneisyys == Kampeloita voi elää sekä makeassa, murto- että merivedessä. Tyypillisesti ne elävät lähellä pohjaa 1–100 metrin syvyydessä. Kampeloita tavataan Atlantin itäosassa, Länsi- Euroopasta Vienanmerelle ja Välimerelle sekä Mustallemerelle asti. Kala on kulkeutunut ihmisen mukana, luultavasti painolastivesissä, Pohjois-Amerikkaan ja Iraniin. Suomessa kampelaa tavataan Itämeressä. Lapin Pulmankijärvessä on erillinen esiintymä. Kalat ovat todennäköisesti kulkeutuneet sinne Tenojoen kautta Jäämereltä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kampelan elinvoimaiseksi. Suomessa kampela on luokiteltu silmälläpidettäväksi vuodesta 2019 lähtien. On havaittu, että eteläisellä Itämerellä elää kampela ja vähäsuolaisilla alueilla oma kampelalaji, itämerenkampela. Sen oletetaan lajiutuneen muutaman tuhannen vuoden aikana. == Ravinto ja elintavat == Kampela käyttää ravinnokseen simpukoita ja pohjaeläimiä, muun muassa kilkkejä ja katkoja. Se imee ne torvimaisella suullaan jopa viiden senttimetrin syvyisestä pohjaliejusta. Tavallisesti kampelan suolesta löytyy pelkästään simpukoita, harvemmin kilkkejä ja katkoja. Yleensä kampela ruokailee yöaikaan. Sukukypsyyden kampela saavuttaa toisen ja kolmannen ikävuotensa välillä, koiraat yleensä naaraita aikaisemmin. Ne viettävät pääosan vuodesta lähellä rantaa, usein jokisuissa, mutta aikuiset muuttavat talveksi syvempiin vesiin, missä ne kutevat keväällä. Kuoriutuneet toukkamaiset pikkupoikaset siirtyvät rantaveteen kasvamaan. == Pyydystys ja käyttö == Kampelaa pyydystetään pohjasta verkolla ja ongella. Se on eräs sukelluskalastuskilpailujen pääkaloja. Liikakalastuksen välttämiseksi WWF ei suosittele ostamaan troolaamalla pyydettyä kampelaa vaan ostamaan mieluummin suomalaisia, vähintään 25 senttimetrin mittaisia yksilöitä, koska näin isot ovat todennäköisesti jo ehtineet lisääntyä. Kampelaa voi valmistaa ruoaksi muun muassa savustamalla tai uunissa paistamalla. == Lähteet == * Seaslug.org === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Kampelan ravintosisältö * UniProt: Taxonomy - Platichthys flesus * PheroBase: Semiochemicals of Platichthys flesus, the European flounder Luokka:Oikeasilmäkampelat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuore

Kuore eli norssi (Osmerus eperlanus) on pienehkö sisä- ja murtovesien kala, joka kuuluu lohikaloja muistuttavien kuorekalojen lahkoon. Kuore on läpikuultava, vihertävän kellertävä ja kyljistään hopeanhohtoinen kala, jolla on suuri, terävähampainen suu ja lohikalojen tapaan rasvaevä selkäpuolella lähellä pyrstöä. == Kuvaus == Kuore on hoikka ja taaksepäin suippeneva kalalaji. Se on 7–20 senttimetriä pitkä ja painaa yleensä 10–100 grammaa. Suurimmat yksilöt ovat 30-senttisiä ja voivat painaa 300 grammaa.Lehtonen & Varjo, s. 271. Kuoreella on rasvaevä, ja sen suu on melko suuri. Alaleuka on yläleukaa selvästi pidempi, ja leuoissa on pitkiä teräviä hampaita. Kylkiviiva on epätäydellinen ja päättyy jo rintaevän etupuolella.Lehtonen & Varjo, s. 270. Suomut ovat läpinäkyviä ja irtoavat helposti. Ihossa on vain vähän pigmenttejä, minkä takia kuoreet näyttävät läpinäkyviltä. Pienestä järvikuoreesta voi ihon läpi erottaa jopa kylkiluut ja sisäelimet. Kalan selkä on sinivihreä, ja erityisesti järvikuore on sinertävä myös yleisväritykseltään. Kuoreen tuntomerkkeihin kuuluu myös voimakas tuoretta kurkkua muistuttava tuoksu. == Levinneisyys ja elinympäristö == Merikuoreen levinneisyysalueisiin kuuluvat Vienanmeri, Barentsinmeri, Itämeri, Pohjanmeri sekä Pohjois-Atlantin rannikko Garonnen suistoalueelle saakka. Sitä tavataan myös Britannian ympärillä sekä Irlannin läntisellä rannikolla. Järvikuoretta esiintyy puolestaan Pohjanmeren, Itämeren, Vienanmeren ja Barentsinmeren rannikon joissa ja järvissä. Levinneisyysalueen pohjoisraja on noin 68:nnella leveyspiirillä. == Käyttäytyminen == Kuoreiden kutuvaellus alkaa syys- lokakuussa, jolloin sukukypsät yksilöt kerääntyvät jokien suistoalueille talvehtimaan. Jokivaellus alkaa maalis-huhtikuussa lämpötilan noustua yli 4–6 asteen. Kuoreet kerääntyvät silloin kutemaan virtavesiin tai järvien mataliin kivi- ja sorapohjaisiin rantavesiin. Järvikuore kutee ensimmäisen kerran 1–2-vuotiaana ja merikuore 2–3-vuotiaana.Lehtonen & Varjo, s. 272. Järvikuoreet ja suuri osa merikuoreista lisääntyy vain kerran elämässään. 12-senttisessä kuoreessa on noin 10 000 mätimunaa, kun taas 20–senttisessä yksilössä munia on noin 30 000\. Mätimunan halkaisija on 0,6–0,9 millimetriä. Munat takertuvat voimakkaasti ja kiinnittyvät pohjaan eräänlaisen varren avulla. Munat kuoriutuvat 20–35 päivän kuluessa. Kuoreet käyttää ravinnokseen lähes yksinomaan eläinplanktonia, vaikka satunnaisesti se saattaa syödä myös joitain pieniä pohjaeläimiä, kuten massiäyriäisiä, hyönteistoukkia ja joskus kalanpoikasia. == Kalastus == Kuore on merkittävin Suomessa sisävesi- ja rannikkokalastuksen sivusaaliina saatavista kalalajeista. Kuoretta kalastetaan nuotalla ja troolilla sekä harvoin pilkkimällä. Kalan liha on valkoista ja kiinteää ja varsin maukasta. Maku muistuttaa kuhaa. Mäti on keltaista ja pienirakeista. Kuore tunnetaan myös kurkkua muistuttavasta hajustaan.Kuore Raholan syötävät sanat Kudun aikana kuoretta on helppo kalastaa lipolla. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *RKTL Kala-atlas: Kuore Luokka:Kuorekalat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bioanalyytikko

Bioanalyytikko tai myös laboratoriohoitaja työskentelee muun muassa terveyskeskuksen, sairaalan tai yksityisen tervydenhoidon laboratoriossa sekä entistä enemmän myös yliopistojen ja erilaisten tutkimuslaitosten laboratorioissa. Koulutus annetaan ammattikorkeakouluissa. Tutkinto on laajuudeltaan 210 opintopisteen arvoinen ja tutkinnon suorittaminen kestää noin 3,5 vuotta. Tukinto on bioanalyytikko (AMK). Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira myöntää anomukseta bioanalyytikoille oikeuden käyttää laboratoriohoitajan laillistettavaa ammattinimikettä tutkinnon suorittamisen jälkeen. Bioanalyytikon toimenkuvaan kuuluvat muun muassa näytteenotto, potilaiden ohjaus ja analytiikka sekä analytiikan laadunarviointi. Bioanalyytikko voi työskennellä useilla eri erikoisaloilla. Näitä ovat esimerkiksi kliininen kemia, hematologia, verensiirtotoiminta, vierianalytiikka, mikrobiologia, molekyyligenetiikka, fysiologia, neurofysiologia sekä patologia. Suomen Bioanalyytikkoliitto ry on alan ammatillinen edunvalvoja ja se kuuluu Tehy ry:hyn. == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Hako, Pekka (toim.): Laboratoriotyön muistoja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008. ISBN 9517469667. == Aiheesta muualla == *Suomen Bioanalyytikkoliitto ry *Laboratoriohoitajan ammattikuvaus työvoimatoimiston sivuilla *Bioanalytiikan koulutusohjelma (Opintopolku) Luokka:Terveydenhuollon ammatit Luokka:Ammattikorkeakoulututkinnot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Filippos III

Filippos III Arridaios (noin 352 eaa. – 25. joulukuuta 317 eaa.) oli Makedonian kuningas 10. kesäkuuta 323 eaa. – 25. joulukuuta 317 eaa. Hän oli Filippos II:n ja tämän thessalialaisen vaimon Filinnan poika, ja Aleksanteri Suuren velipuoli. Filippos oli ilmeisesti mielisairas, mutta armeija valitsi hänet kuitenkin kuninkaaksi Aleksanteri Suuren kuoltua vuonna 323 eaa. Vuotta myöhemmin Aleksanterin vastasyntyneestä pojasta Aleksanteri IV:stä tehtiin myös kuningas. Kummatkin kuninkaat olivat virallisena hallitsijana vallassa. Olympias murhaututti Filippoksen vuonna 317 eaa. Hallitsijoina toimivat: * Perdikkas (323 eaa. – 321 eaa.) * Antipatros (321 eaa. – 319 eaa.) * Polyperkhon (319 eaa. – 316 eaa.) == Aiheesta muualla == * Livius.org – Arridaeus * Wiki Classical Dictionary – Arrhidaeus * Archeology – Not Philip II of Macedon Filippos II:n luultu ruumis saattaakin olla Filippos III:en Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Makedonian kuninkaat Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Aleksanteri IV

Aleksanteri IV Aigos (323–309 eaa.) oli Aleksanteri Suuren ja Roksanen postuumisti syntynyt poika ja Makedonian nimellinen kuningas vuosina 323–309 eaa. Aleksanteri hallitsi yhdessä Aleksanteri Suuren veljen Filippos III:n kanssa. Kummatkin kuninkaat olivat virallisia hallitsijoita. Olympias murhautti Filippoksen vuonna 317 eaa. Hallitsijoina toimivat: * Perdikkas (323–321 eaa.), * Antipatros (321–319 eaa.), * Polyperkhon (319–316 eaa.), * Kassandros (316–309 eaa.) Kassandros antoi murhata Aleksanterin ennen kuin hänestä tuli täysi-ikäinen. Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Makedonian kuninkaat Luokka:Persian kuninkaat Luokka:300-luvulla eaa. syntyneet Luokka:300-luvulla eaa. kuolleet
Si

Si tarkoittaa seuraavia: * kansainvälinen yksikköjärjestelmä, SI, ranskan sanoista le système international d’unités, maailman yleisin mittayksikköjärjestelmä * Kansainväliset situationistit, Situationist international, SI, poliittinen ryhmittymä * pii, kemiallinen merkki Si, alkuaine * si, myös ti, solmisaatiossa duuriasteikon seitsemäs sävel; myös H-sävelen nimi varsinkin romaanisissa kielissä. * Sì, Gigliola Cinquettin kappale vuodelta 1974 * * Siviili- eli yksityisoikeuden lyhenne * * * Sosialistinen internationaali, sosiaalidemokraattisten puolueiden yhteistyöjärjestö * henkilöitä: ** Si Griffis, oik. Silas Seth Griffis (1883–1950), kanadalainen jääkiekkoilija ** Si Tianfeng (s. 1984), kiinalainen kävelijä.
Small talk

Small talk tai smalltalk on sosiaalisia suhteita muodostavaa, ylläpitävää ja edistävää lyhytsanaista keskustelua, jonka tarkoituksena on muun muassa "jään murtaminen" rentouttavan yhdessäolon merkeissä. Sen toteutustapana on yhdessä oleminen sanomatta mitään tärkeää ja haitallista.http://oxforddictionaries.com/definition/english/small%2Btalk Small talk edeltää kuitenkin usein siirtymistä varsinaiseen asiaan. Etenkin liikeyhteyksissä täytyy kyetä ylläpitämään pientä keskustelua. Silloin keskustellaan säästä, yleisistä ajankohtaisista tapahtumista tai mahdollisista yhteisistä harrastuksista. Jos tunnetaan jo hieman paremmin, voidaan keskustella myös perheen kuulumisista. On neljä aihepiiriä, joista monien mielestä ei ole soveliasta avata keskustelua uusien tuttavuuksien kanssa; näitä ovat uskonto, politiikka, seksi ja raha. == Lähteet == Luokka:Viestintä Luokka:Käytös- ja tapatieto Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Arvonimi

Arvonimi eli titulatuuri voidaan antaa ansioituneelle henkilölle, joka on kunnostautunut hallitsijan palveluksessa tai muuten teoillaan tai sanoillaan edistänyt yhteistä hyvää. Arvonimet voivat olla perinnöllisiä, jolloin puhutaan aatelista, tai henkilökohtaisia virka-aatelin arvonimiä. Hallitsijoilla on usein kymmeniä, ellei satoja arvonimiä, jotka protokollan mukaan kirjoitetaan virallisiin asiakirjoihin aina hallitsijan nimen jälkeen. Hallitsijoiden arvonimien merkitys on perustunut siihen, että niissä on lueteltu ne alueet, joita asianomaisen monarkin on katsottu hallitsevan. Esimerkiksi Venäjän keisarit ovat käyttäneet seuraavia arvonimiä: Koko Venäjän, Moskovan, Kiovan, Vladimirin ja Novgorodin Keisari ja itsevaltias, Kasanin, Astrakanin, Puolan, Siperian ja Taurian Kersonessoksen Tsaari, Pihkovan herra ja Smolenskin, Liettuan, Volhynian, Podolian ja Suomen suuriruhtinas, Viron, Liivinmaan, Kuurinmaan ja Semgallenin, Samogitian, Białystokin, Karjalan, Tverin, Jugorian, Permin, Vjatkan, Bulgarian ja muiden maiden ruhtinas, Nižni Novgorodin, Tšernigovin, Rjazanin, Polotskin, Rostovin, Jaroslavin, Beloje Ozeron, Udorian, Obdorian, Vitebskin ja Mstislavin ja koko pohjoisen alueen herra ja suuriruhtinas, Iberian, Kartalinian, Georgian ja Kabarinian ja Armenian herra ja hallitsija, Tšerkessien ja vuoristoruhtinaiden ym. Perintöruhtinas ja Hallitsija, Norjan perillinen, Schleswig-Holsteinin, Dithmarschenin ja Oldenburgin herttua jne. jne.Matti Klinge: Suomen sinivalkoiset värit, Kansallisten ja muidenkin symbolien vaiheista ja merkityksistä, s. 237, Otava 1982, ISBN 951-1-06877-6. Monissa asiakirjoissa tosin käytettiin lyhempää, ainoastaan Venäjään, Puolaan ja Suomeen viittaavaa arvonimiluetteloa. Ruotsin nykyinen kuningas Kaarle XVI Kustaa puolestaan lopetti vuosisatoja vanhan perinteen ja valitsi arvonimekseen yksinkertaisesti Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas ("Carl XVI Gustaf, Sveriges konung").Kungl. Maj:ts kungörelse (1973:702) med anledning av konung Gustaf VI Adolfs frånfälle (ruotsiksi). Viitattu 11.4.2019. ==Arvonimet Suomessa== :Katso artikkeleja :* Arvonimet Suomessa :* Luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana myönnetyistä arvonimistä == Katso myös == *Rankijärjestelmä – Pietari Suuren käyttöön ottama arvotaulukko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Säyne

250px|pienoiskuva|Suurikokoinen säyne (50 cm). Säyne eli säynävä, myös säynäs tai säynäjä (Leuciscus idus), on suhteellisen suuri särkikaloihin kuuluva kalalaji. Se muistuttaa särkeä, mutta on tätä isompi, pienempisuomuinen ja keltasilmäinen. == Koko ja ulkonäkö == Säyne on suurikokoinen särkikalaksi: tavallisesti se kasvaa 40–50 cm pitkäksi ja painaa puolesta yli kahteen kiloon. Suurella kalalla kyljet ovat vaalean messinginsävyiset, pienellä hopeiset. Silmät ovat keltaiset, vatsapuolen evät punaiset tai punertavat. Särjestä säyneen erottaa myös suomujen koko ja määrä: säyneen kylkiviivalla on 55-61 suomua, särjellä 42-45.Säyne www.rktl.fi: Tietoa kalalajeista Yleisvaikutelma kalasta on hieman pullea ja tanakka, tukevapyrstöinen. Kymmenessä vuodessa säyne kasvaa noin kilon painoiseksi. Suurin Suomesta saatu säyne, joka painoi 4,13 kilogrammaa, kalastettiin Kemijoesta vuonna 2015. Latviasta saatiin vuonna 1989 Lubāns-järvestä 5,5-kiloinen säyne. == Levinneisyys == Säyne on pohjoisen Euraasian sisävesikala, jonka levinneisyys ylettyy Itä-Siperian Lenajoelta Reinin vesistöön Länsi-Euroopassa. Alppien ja Pyreneiden eteläpuolelta tai Skandinavian tunturialueilta sitä ei luonnollisesti tavata. Säynettä on kuitenkin istutettu Britanniaan ja Pohjois- Italiaan. Suomessa säyne esiintyy lähes koko maassa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Tyypillisesti sitä tavataan suurissa reittivesien järvissä, toisaalta virtaavissa vesissä. Se elää myös Itämeressä koko Suomen rannikkoalueella. Säyneitä on myös siirretty vesialueelta toiselle. == Ravinto, lisääntyminen ja elintavat == Säyneet syövät monenlaisia pohjaeläimiä, varsinkin nilviäisiä, suuret yksilöt saalistavat myös muita kaloja. Säyneen kutu tapahtuu yleensä matalissa virtapaikoissa pian jäidenlähdön jälkeen. Itämeren säyneet voivat nousta jokisuihin, jokiin ja puroihin tai kutea ruovikkoisissa merenlahdissa. Kutu on melskeistä ja kestää vain muutaman päivän. Mäti takertuu kasvillisuuteen tai pohjakiviin, ja poikaset kuoriutuvat 10–17 päivän kuluttua kudusta. Säyne alkaa kutea 5–8-vuotiaana kalojen ollessa 30–35 senttimetrin pituisia. Keväällä kudun jälkeen säyneet siirtyvät järvien ja meren saariston selkävesille ja voivat esiintyä parvina, jotka liikkuvat pinnan tuntumassa. Talvella säyne elää syvemmissä vesissä. Säyneet ovat pitkäikäisiä kaloja, ja ne voivat elää yli 25 vuotta, jopa 29 vuotta. == Kalastus ja käyttö == Säynettä voi pyydystää verkolla, mato-ongella tai heittouistimella (lippauistin ja pientä kalaa jäljittelevät uistimet toimivat hyvin). Myös rysiä ja pitkäsiimoja käytetään. Säyneen taloudellinen merkitys on nykyisin pieni. Se on kelvollinen ruokakala savustettuna tai paperissa paistettuna, vaikka ruotoja onkin runsaasti. Säyneen kokonaissaalis Suomessa vuonna 2009 arvioitiin 436 tonniksi, josta 94 % oli vapaa-ajankalastajien pyytämää. Tästä 185 tonnia pyydettiin sisävesiltä, loput merestä.Kokonaiskalansaalis Suomessa vuonna 2009 rktl.fi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Särjet (alaheimo) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mutu

Mutu (Phoxinus phoxinus) on särkien heimoon (Leuciscidae) kuuluva pienikokoinen kalalaji. ==Kuvaus== Mutu on 5–7 cm pitkä. Mudulla on suuret silmät ja kyljissä rivi tummia täpliä. Väriltään mutu on kirjavan ruskea. Mudut kutevat toukokuun loppupuolelta heinäkuulle matalissa rantavesissä. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Mutu on euraasialainen laji, jota esiintyy Britteinsaarilta ja Itä-Espanjasta Siperian itäosiin saakka. Suomessa mutuja on eniten Pohjois-Suomen hiekka- ja sorapohjaisissa virroissa. Liian rehevät vesistöt eivät mudulle kelpaa, sillä niissä ei ole tarpeeksi hapekasta vettä. Mutu on myös herkkä liialle happamuudelle, joten sitä esiintyy vain puhtaissa vesissä. == Ravinto == Mudut liikkuvat ruoanhaussa enimmäkseen päivisin. Ravinnokseen ne käyttävät hyönteisten toukkia, planktonäyriäisiä, matoja ym. pikkueläimiä. Ne syövät myös kasvinosia sekä toisten kalojen mätiä ja pikkupoikasia. Mutu on arka ja uskaltautuu etäälle piilopaikastaan vain, jos tarjolla on runsas ruoka-apaja. Vesilintuja leivällä ruokkiva mökkiläinen saa helposti ruokavieraakseen myös mutuparven. == Käyttö== Mudun suosio syöttikalana on luultavasti vaikuttanut sen leviämiseen. == Erityistä == Mutu toimi koe-eläimenä useissa itävaltalaisen biologin Karl von Frischin klassisissa kokeissa. Niissä mm. tutkittiin kalojen kuuloa ja löydettiin ihosta erittyvät varoitusaineet. Von Frisch huomasi myös, että sokeatkin kalat muuttuivat tummemmiksi päivisin. Hän arveli, että kaloilla on jonkinlainen sisäinen kello, joka nyttemmin on paikannettu käpyrauhaseen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Särjet
Tsaari

Tsaari on muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi. Nimi johtuu latinan sanasta caesar. Arvonimi on ollut virallisessa käytössä: * Bulgariassa vuosina 913–1018, 1185–1422 ja 1908–1946 * Serbiassa vuosina 1346–1371 * Venäjällä 1547–1721; eräiden Venäjän keisarikuntaan kuuluneiden alueiden osalta myöhemminkin vuoteen 1917 saakka. Tsaarin puolison tai keisarinnan arvonimi on tsarina ().Aatelisarvot Katajala.net Kruununperillinen on tsesarevitš (), poika tsarevitš () ja tyttö tsarevna (). == Venäjän tsaarit == Venäjän hallitsijalle arvonimi omaksuttiin Bysantista sen jälkeen, kun Venäjä julistautui kolmanneksi Roomaksi ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi. Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun saksalainen kielialue käytti muotoa Kaiser ja muissa Euroopan kielissä käytettiin eri kantasanasta imperator johdettuja sanamuotoja. Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä nousi suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri julistettiin Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi (Vserossijski Imperator). Arvonimi ”tsaari” säilyi ennallaan, mutta ei koko Venäjän keisarikunnan, vaan lukuisten muiden siihen kuuluneiden alueiden hallitsijan nimenä. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Matti Klingen mukaan Venäjän imperiumin keisari oli Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija nimenomaan keisarin arvonimellä, kun taas venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari. Amerikkalaisen historioitsija ja Romanovien tuntija Robert K. Massien mukaan Nikolai II käytti arvonimenään juuri tsaaria siksi, että hän piti sitä venäläisempänä. Venäjän hallitsijoista onkin syytä puhua Venäjän keisareina Pietari Suuren jälkeen, koska juuri Pietari liitti Venäjän länsimaisuuteen ja eurooppalaiseen kulttuuriperintöön luomalla virka-asteikon tabel o rangah ja Ruotsin mallista mukaillun aluehallinnon. Venäläisen rahvaan näkökulmasta termien ”keisari” ja ”tsaari” välillä ei käytännössä ollut eroa. Suomalaisessa historiankirjoituksessa on käytetty yleisesti kumpaakin nimitystä. == Katso myös == * Venäjän keisari * Venäjän hallitsijat == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaalliset arvonimet * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vasemmisto

Vasemmisto on poliittinen suuntaus, jonka on perinteisesti katsottu edustavan laajaa tulojen tasauspolitiikkaa ja yhteiskuntavastuuta, kuten myös jyrkkää sosiaaliliberalismia sekä valtion ja julkishallinnon korostamista. Käsite syntyi Ranskan suuressa vallankumouksessa 1700-luvun lopulla. Termin sisältö vaihtelee aikakauden, poliittisen tilanteen ja kulttuurin mukaan. ==Jaottelu ja teemat== Nykyajan poliittisessa keskustelussa vasemmistoon luetaan usein erityyppinen kommunismi, sosialismi ja sosiaalidemokratia sekä Yhdysvalloissa myös (vapaamielinen, ei-konservatiivinen) liberalismi. Vasemmisto voidaan jakaa keskusta-vasemmistoon, maltilliseen vasemmistoon sekä laitavasemmistoon, johon kuuluvat radikaali vasemmisto ja äärivasemmisto. Vasemmistopuolueista on perinteisesti käytetty myös nimityksiä työväenpuolueet tai sosialistiset puolueet.Hakusana vasemmisto teoksessa Alun perin vasemmiston tunnusmerkkinä on pidetty sosialismin kannattamista, mutta nykyään tämän on pääasiallisesti läntisissä demokratioissa korvannut sosiaalidemokratia tai punavihreys. Nykyajan vasemmiston tärkeitä teemoja ovat identiteettipolitiikka ja ilmastopolitiikka. == Vasemmisto Suomessa == Suomessa vasemmistopuolueiksi luetaan eduskuntapuolueista Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Vasemmistoliitto. Suomen vasemmistopuolueista vanhin on Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP), joka perustettiin nimellä Suomen Työväenpuolue vuonna 1899 ja omaksui nykyisen nimensä vuonna 1903. Sisällissodan jälkeen 1918 Venäjän SFNT:lle paenneet radikaalit sosiaalidemokraatit perustivat siellä Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP). Punakapinallisten johtamana, valtiojärjestyksen kumoamiseen pyrkivänä se oli Suomessa kiellettynä, kuten myös sen peitejärjestöille Suomen Työväenpuolueelle (alkujaan Suomen Sosialistinen Työväenpuolue) ja Työväen ja Pienviljelijäin Puolueelle kävi. Suomelle tappiollisen jatkosodan jälkeen 1944 kommunistien johtaman Neuvostoliiton vaatimuksesta oli SKP laillistettava, kunhan se ensin muutti sääntönsä Suomen lain mukaisiksi. SKP:n johdolla perustettiin Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), jonka kautta kommunistit toimivat kunnanvaltuustoissa ja eduskunnassa.Hakusanat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Kommunistinen Puolue teoksessa Hakusana vasemmisto teoksessa SKP:n enemmistön ja SKDL:n sekä usein unohdetun lyhytaikaisen Demokraattisen vaihtoehdon (Deva) seuraajaksi perustettiin vuonna 1990 vasemmistoliitto (Vasemmisto). Nykyisin puoluerekisterissä vasemmistoa edustavat SDP, vasemmistoliitto ja uusi SKP. Aikaisemmin puoluerekisteristä löytyi myös Kommunistinen Työväenpuolue, joka kuitenkin poistettiin vuoden 2019 eduskuntavaalien jälkeen. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan vasemmistolaisuus on yhteydessä alhaisiin tuloihin. Tulonsaajaryhmistä ainoastaan alle 20 000 euroa vuodessa tienaavat sijoittivat itsensä keskimääräistä enemmän vasemmalle. Eniten vasemmistoon asettuvia oli nuorten 18–30-vuotiaiden keskuudessa, 29 prosenttia. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oikeisto

Oikeisto on poliittinen suuntaus, johon usein liitetään asioiden vallitsevan tilan suosiminen, yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien korostaminen kollektiivisten oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen, rajoitettu hallinto, rajoitettu puuttuminen talouteen, sekä epätasavertaisuuksien hyväksyminen luonnollisena ja yhteiskunnallisesti tarpeellisena. Oikeistolaisuudessa tyypillisesti suositaan esimerkiksi konservatiivisia tai perinteisiä arvoja, markkinataloutta, vapaita markkinoita, yksilön valinnanvapautta talouden perustana, kansallismielisyyttä ja maanpuolustuksen arvostusta. Nykyisessä poliittisessa keskustelussa oikeistoon luetaan usein erityyppinen konservatismi, fasismi, libertarismi ja uusliberalismi. Vasemmisto–oikeisto- ulottuuvudella oikeistosta voidaan erottaa keskusta-oikeisto, maltillinen oikeisto sekä laitaoikeisto, johon kuuluvat radikaali oikeisto ja äärioikeisto. Oikeiston käsite syntyi Ranskan suuressa vallankumouksessa 1700-luvun lopulla. Sen jälkeen termin sisältö on vaihdellut aikakauden, kulttuurin ja poliittisen tilanteen mukaan. == Suomessa == Suomalaisista suurista eduskuntapuolueista Kansallinen Kokoomus määrittelee periaateohjelmassaan vuodelta 2018 itsensä keskustaoikeistolaiseksi ja maltilliseksi oikeistolaiseksi puolueeksi. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan oikeistolaisuus kasvaa selvästi tulojen kasvun myötä. Tulonsaajaryhmistä ainoastaan alle 20 000 euroa vuodessa tienaavat sijoittivat itsensä keskimääräistä enemmän vasemmalle. Oikeistoon asettuvia oli eniten keski-ikäisten joukossa, 43 prosenttia. Nuorista 18–30-vuotiaista oikeistoon samaistui 18 prosenttia. ==Katso myös== * Perhearvot * Kristillinen oikeisto * Uusoikeisto == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
793

== Tapahtumia == * 8. kesäkuuta – Viikingit tekivät ensimmäisen vakavan ryöstöretkensä Englantiin, kohteena Lindisfarnen luostari Northumbrian rannikolla. Tapausta pidetään yleensä viikinkiajan alkuna. * Mercian kuningas Offa perusti St Albansin luostarin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:700-luku
Luettelo Qing-dynastian aikaisista kapinoista

Kiinaa vuosina 1644–1911 hallinnutta Qing-dynastiaa vastaan nousi harvinaisen suuri määrä kapinoita, tässä ainakin tärkeimmät: *Feodaaliprinssien kapina (1673–1681) (vuodet pitäisi tarkistaa) *Valkoisen lootuksen kapina (1784–1812) *1820- ja 1830-lukujen vuokra- ja riisimellakat *Taiping-kapina (1850–1864) *Shanghain triadikapina 1853–1855 *Tikarikapina (1853?) (myös Shanghaissa, lieneekö sama?) *Nian-kapina (1853–1868) *Punaisten turbaanien kapina (1854–1861) *Guizhoun kapina (1854–1873) *Kiinan muslimikapina 1855–1873 *Kiinan muslimikapina 1862–1877 *Boksarikapina (1900–1901) *Wuchangin kansannousu (1911), josta alkoi Xinhai-vallankumous Qing-dynastia
Halleyn komeetta

Halleyn komeetta (1P/Halley) on tunnetuin ihmisen nimeämistä komeetoista. Se on nimetty englantilaisen astronomin ja matemaatikon Edmond Halleyn mukaan, joka 1700-luvun alussa ennusti komeetan ilmaantuvan uudelleen vuonna 1758. Komeetta on perihelinsä aikana helposti nähtävissä paljaalla silmällä. Halleyn komeetta kiertää Aurinkoa kiertoradalla, jonka kiertoaika on noin 76 vuotta. Sen viimeisimmät perihelit, eli komeetan radan aurinkoa lähimmät pisteet, toteutuivat vuosina 1910 ja 1986. Silloin komeettaa tutkittiin luotaimilla (Giotto, Suisei ja Vega), jotka saivat lähikuvia ytimestä. Seuraavan kerran komeetta tulee näkyville vuonna 2061. Komeetan aiheuttamia meteoriparvia ovat Orionidit lokakuussa ja Eta-akvaridit toukokuussa. == Perihelit == Halleyn komeetan edelliset perihelit ovat tapahtuneet seuraavina vuosina (mukana myös perihelien tunnukset): *240 eaa. (1P/−239 K1) *164 eaa. (1P/−163 U1) *87 eaa. (1P/−86 Q1) *12 eaa. (1P/−11 Q1) *66 (1P/66 B1) *141 (1P/141 F1) *218 (1P/218 H1) *295 (1P/295 J1) *374 (1P/374 E1) *451 (1P/451 L1) *530 (1P/530 Q1) *607 (1P/607 H1) *684 (1P/684 R1) *760 (1P/760 K1) *837 (1P/837 F1) *912 (1P/912 J1) *989 (1P/989 N1) *1066 (1P/1066 G1) *1145 (1P/1145 G1) *1222 (1P/1222 R1) *1301 (1P/1301 R1) *1378 (1P/1378 S1) *1456 (1P/1456 K1) *1531 (1P/1531 P1) *1607 (1P/1607 S1) *1682 (1P/1682 Q1) *1759 (1P/1758 Y1) *1835 (1P/1835 P1) *1910 (1P/1909 R1) *1986 (1P/1982 U1) === Vuoden 530 komeetan vaikutukset === Erään teorian mukaan vuoden 530 ohituksen aikana komeetta on käynyt todennäköisesti poikkeuksellisen lähellä Aurinkoa ja siitä on irronnut osia. Komeetan osien arvellaan syöksyneen Maahan vuosina 536-538\. Tapahtuman aiheuttaman pölypilven epäillään aiheuttaneen poikkeuksellisen rajun 10 vuoden ilmastonmuutoksen vuodesta 536 alkaen. === Vuoden 1986 jälkeen=== Komeetasta lähti 12. helmikuuta 1991 kaasunpurkaus, joka kesti useita kuukausia. Tällöin komeetta oli 14,4 AU:n etäisyydellä Auringosta. Purkaus teki pölypilven, jonka läpimitta oli 300 000 km. Purkauksen arvioidaan alkaneen 1990 joulukuussa, jolloin komeetan kirkkaus kohosi magnitudista 24,3 magnitudiin 18,9. Halleyta havainnoitiin 2003 kolmella VLT:n teleskoopilla Chilestä, jolloin Halleyn magnitudi oli 28,2. Teleskoopeilla havainnoitiin Halleyta, koska se on kaukaisin ja himmein koskaan havainnoitu, tarkoituksena saada vahvistus havainnointimenetelmälle, jolla voisi löytää erittäin himmeitä transneptunisia kohteita. Astronomit voivat nyt tarkkailla komeettaa missä tahansa radan kohdassa. Halleyn komeetan seuraavan perihelin on laskettu tapahtuvan vuonna 2061, jolloin sen odotetaan olevan edellistä vierailua paremmassa kohdassa Maahan nähden ollen samalla puolen Aurinkoa kuin Maa. Silloin sen kirkkauden odotetaan olevan −0,3, verrattuna vaatimattomaan +2,1 vuonna 1986. Vuonna 2134 Halleyn odotetaan ohittavan Maan 0,09 au:n (13 000 000 km) etäisyydeltä ollen tällöin −2,0 magnitudia. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Komeetat Luokka:Luotaimilla tutkitut komeetat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pasuri

Pasuri (Blicca bjoerkna) on särkikalojen heimoon kuuluva rehevissä sisä- ja murtovesissä viihtyvä kalalaji. Pasuri on sukunsa (Blicca) ainoa laji. Pasuria ei käytetä suuressa määrin ihmisravinnoksi, koska se on ruotoinen ja mauttomana pidetty kala. == Ulkonäkö ja koko == Pasuri kasvaa 20–25 senttimetrin mittaiseksi ja painaa alle kilon. Pasurin voi sekoittaa pieneen lahnaan, mutta sillä on suuremmat silmät ja punaiset evät. Pasurilla on 43–48 suomua kylkiviivalla ja suomut ovat isommat kuin lahnalla, jolla on yli 50 suomua kylkiviivalla. == Levinneisyys == Pasuria esiintyy Euroopassa Ranskasta Uralille, ei kuitenkaan Italiassa, Kreikassa ja entisen Jugoslavian maissa. Suomessa pasuri elää etupäässä Etelä- ja Järvi-Suomessa. == Lisääntyminen == Pasuri kutee kesä- tai heinäkuussa, kun veden lämpötila on yli 17 celsiusastetta. Pasuri voi risteytyä helposti lahnan tai sorvan kanssa, jos kutuaika ja paikka ovat samat. Jälkeläiset eivät kuitenkaan pysty enää lisääntymään.http://www.skes.fi/pasuri == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luontoportti: Pasuri (Abramis bjoerkna) *ITIS: Blicca bjoerkna Luokka:Särjet (alaheimo) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Miekkasärki

Miekkasärki (Pelecus cultratus) on särkien heimoon (Leuciscidae) ja alaheimoon (Leuciscinae) kuuluva kalalaji. Miekkasärki kasvaa noin 25 senttimetrin mittaiseksi. Se on olemukseltaan terävä. Kala on litteä ja muistuttaa lähinnä isoa veistä. Miekkasärjellä on pitkät, siipimäiset rintaevät, joilla se ohjailee uintiaan. Laji pyydystää ylöspäin suuntautuneella suullaan etupäässä planktoneliöitä ja hyönteisiä veden pinnasta. Miekkasärkeä tavataan Mustanmeren, Kaspianmeren ja Araljärven valuma-alueilla sekä osassa Itämeren valuma-aluetta. Se on Suomessa satunnaisvieras, jota tavataan lähinnä itäisellä Suomenlahdella ja Saimaan kanavassa. == Lähteet == Luokka:Särjet (alaheimo)
Kivennuoliainen

Kivennuoliainen (Barbatula barbatula) on pieni, viiksekäs pohjan lähellä pysyttelevä euraasialainen kalalaji. Sen levinneisyysalue on laaja ja ulottuu Pyreneiltä Tyyneenmereen laskeviin vesistöihin asti. Suomessa kivennuoliainen on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomen sekä Oulun läänin alueen virtaavissa vesissä ja järvien hapekkaissa rantavesissä. Se esiintyy harvinaisena myös murtovedessä Suomenlahden itäosissa. Kivennuoliainen kasvaa 10–15 senttimetrin mittaiseksi. Sen suomut ovat pieniä, ja siksi sen iho tuntuu sileältä. Viiksisäikeitä kivennuoliaisella on neljä ylähuulessa ja kaksi suupielissä. Väriltään kala on ruskean vihertävä ja siinä on tummempia läiskiä. Se viihtyy pohjakivien alla ja etsii ruokaa kivipohjasta viiksiensä ja tarkan hajuaistinsa avulla. Suurin osa ravinnosta on hyönteisten toukkia. Kivennuoliaisen kutuaika on toukokuun lopulta kesäkuun alkuun. Kivennuoliainen muistuttaa hieman rantanuoliaista (Cobitis taenia). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luontoportti: Kivennuoliainen (Barbatula barbatula) *Luonnontieteellinen keskusmuseo: Barbatula barbatula * Kivennuoliaiset
Rantanuoliainen

Rantanuoliainen eli rantaneula (Cobitis taenia) on kalalaji, joka elää hitaasti virtaavissa tai seisovissa hiekkapohjaisissa vesissä. Meressä se viihtyy varsinkin hiekka- ja liejurannoilla mantereen läheisyydessä. Se hakee ruokansa pohjan hiekasta. Rantanuoliainen on aktiivinen öisin ja on päivisin piilossa kivien alla tai pohjaan kaivautuneena. Rantanuoliainen kasvaa 8–12 senttimetrin mittaiseksi. Väriltään se on ruskean kirjava. Kyljissä on tummien täplien muodostamia rivejä. Rantanuoliaisen silmästä kuonoon kulkee tumma juova. Rantanuoliaisella on pienet viiksisäikeet ja sen poskissa on piikit, jotka kala voi nostaa pystyyn. Suomessa rantanuoliainen on hyvin harvinainen. Sitä on tavattu itäisen Suomenlahden rannikkovesissä Kotkan ympäristössä ja Pyhtään ja Virolahden välisellä merialueella sekä muutamassa Kaakkois-Suomen itään laskevassa pikkujoessa. Laji on suojeltu EU:n luontodirektiivissä. Ulkonäöltään samantapainen kivennuoliainen (Barbatula barbatula) on huomattavasti yleisempi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Luontoportti: Rantanuoliainen (Cobitis taenia) *Luonnontieteellinen keskusmuseo: Cobitis taenia * * YLE uutiset 1.12.2009: Mutaan piiloutunutta kalaa luultiin uhanalaiseksi *ITIS: Cobitis taenia Luokka:Piikkinuoliaiset
Puhekieli

Puhekieli on yleiskieltä arkisempi puhuttu kielen muoto, jonka ei tarvitse noudattaa normitetun kirjakielen periaatteita. Sille on ominaista kirja- ja yleiskielestä eroava rakenne ja sanasto sekä monesti ympäristöön ja sosiaaliseen kontekstiin liittyvät idiomit. Tyypillisesti puhekieltä käytetään vapaamuotoisissa puhetilanteissa, mutta sitä voidaan käyttää myös kirjoitettuna esimerkiksi tekstiviesteissä ja chat-keskusteluissa. Koska puheen tuottaminen on usein nopeaa ja sen suunnitteluaika usein lyhyt, ovat erilaiset suunnitteluilmaukset (tällaisia ovat suomen kielessä muun muassa niinku ja tota) ja korjaukset (suomessa esimerkiksi eiku ja tai siis) puhekielelle tyypillisiä. Toisin kuin kirjoitettu kieli, jonka omaksumiseen vaaditaan muodollista opetusta, puhekieli voidaan omaksua ilman eksplisiittistä opetusta, ja sitä hallitsevat ainakin osittain kirjakielestä poikkeavat kieliopilliset säännöt. Tyypillisiä puhekieliä ovat murteet ja slangit. Murteita ovat esimerkiksi Suomen eri osissa puhutut kielen muodot. Slangi on enemmäkseen kaupungissa, harrastuksen tai työn kautta omaksuttu puheen muoto. Slangin sosiaalisena tehtävänä on yhdistää sen puhujia ja erottaa heidät muista, ja sille on tyypillistä sanaston nopea muuttuminen. Voidaan puhua myös jonkin alan ammattislangista, jargonista, jonka terminologiaa ulkopuolinen ei välttämättä ymmärrä. ==Katso myös== * Arkikieli * Yleiskieli * Suomen puhekieli == Lähteet == Luokka:Kielenhuolto
Rolls

Rolls on vuonna 1988 Seinäjoella perustettu hampurilaisravintolaketju, jolla on noin sata toimipistettä ympäri Suomen. == Historia == thumb|Kauhavan Rolls Kaikkien aikojen ensimmäinen Rolls oli grillikioski, joka palveli Seinäjoen Kauppakadulla. Yrityksen toinen toimipiste avattiin Seinäjoen Torikeskukseen, minkä jälkeen Rolls laajeni Lapualle, Kauhajoelle ja Kauhavalle. Ensimmäinen Pohjanmaan ulkopuolinen ravintola avattiin Kuusamoon. Vuonna 2012 ketjulla oli yhteensä 72 ravintolaa, ja vuonna 2018 rikkoontui sadan ravintolan rajapyykki. Ketjujohtaja Jouko Huumo on arvioinut haastattelussa, että vuosittain avataan keskimäärin 5–10 uutta Rolls-ravintolaa . == Liiketoiminta == Rolls toimii yrittäjävetoisella franchising-periaatteella, pääosin muun liiketoiminnan yhteydessä shop-in-shop-konseptilla. Useimmat ravintolat toimivat esimerkiksi kauppakeskuksessa tai huoltoasemalla. Ketju ei peri yrittäjiltä liittymismaksua tai sopimuksen purkamiseen liittyviä sanktioita. === Tuotteet === Kaikilla ketjun hampurilaisilla on Suomalaisen Työn Liiton myöntämä Avainlippu-tunnus, joka viestii kotimaisesta työstä. Rolls käyttää hampurilaisissaan pohjalaisen Ole’s Fast Foodin pihvejä, Snellmanin pekonia, suomalaisia luomukananmunia sekä satokauden salliessa Juvalla kasvatettua ja pakattua salaattia. Valikoiman suosituimmat hampurilaiset ovat Mama, Papa ja Baby, joista Mama on koko ketjun myydyin tuote. Kyseiset tuotteet ovat olleet listalla yrityksen alkuajoista lähtien. Grilliruoan ja konseptitarjonnan väliin sijoittuva Rolls on laajentanut viime vuosina valikoimaansa muun muassa gluteenittomilla ja kasvisruokavalioon sopivilla tuotteilla. Elokuussa 2019 Rollsin Vegan-hampurilainen sijoittui Ilta-Sanomien kasvishampurilaisten makuvertailussa toiselle sijalle. == Promobändi == Rolls-ketjulla on oma promobändi Rock & Rolls Cover Band. Bändi kiertää ketjun ravintoloissa ja markkinointitapahtumissa ympäri Suomen. Yhtyeessä on mukana ketjujohtaja Jouko Huumo ja hallintopäällikkö Tommi Oksanen. Ketjujohtaja Huumo on kertonut haastattelussa, että bändin kanssa kiertäminen on parempi tapa tulla kauppiaiden luokse kuin kravatti tiukalla ja puku päällä. Keikkojen aikana myydään usein myös eurolla juustohampurilaisia, joita on parhaimmillaan myyty 4 000 kappaletta yhden päivän aikana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Rollsin kotisivu Luokka:Suomalaiset pikaruokaketjut
Animalia

Animalia voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * eläinkunta (Animalia), taksonominen kunta * Animalia, suomalainen eläinoikeusjärjestö * Animalia, australialainen piirrossarja.
Väkivaltakoneisto

Väkivaltakoneistolla tarkoitetaan useimmiten perinteisessä valtio-opillisessa tutkimuksessa valtion järjestyksellisiä tehtäviä hoitavia organisaatioita: poliisia, oikeuslaitosta, vankiloita ja armeijaa. Väkivaltakoneisto valvoo valtion lakien noudattamista ja puolustaa valtiota muiden valtioiden hyökkäyksiltä. Väkivaltakoneistoon liittyy olennaisena osana väkivaltamonopoli, jonka valtio varaa itselleen. Väkivallan yksinoikeus valtion oikeutena periytyy uuden ajan alussa vakiintuneesta keskitetystä valtiosta, joka korvasi feodaalisen järjestelmän. Kärjistetysti tämä siis kieltää yksittäisiltä kansalaisilta esimerkiksi oman yksityisarmeijan pitämisen. Väkivaltamonopoli on myös yhteiskuntasopimuksellisissa teorioissa perustettavan valtion määritelmä. Esimerkiksi hobbesilaisessa yhteiskuntafilosofiassa väkivaltakoneisto on suvereenin absoluutin työkalu ehkäistä luonnollisessa tilassa vallitsevaa kaikkien sotaa kaikkia vastaan (bellum omnium contra omnes). Norbert Elias ja Max Weber määrittelevät valtion vaatimukseksi, että sillä on tietyllä maantieteellisellä alueella väkivallan yksinoikeus. Termiä väkivaltakoneisto käytetään yhä politologisessa kirjallisuudessa, mutta jotkut pitävät sitä vasemmistosävytteisenä. Heidän mukaansa puolueettomampi ja täsmällisempi ilmaisu on voimankäyttö. ==Lähteet== * * == Katso myös == *Pakkovalta *Yhteiskuntasopimus *Minimivaltio Luokka:Yhteiskuntatieteet Luokka:Politiikan käsitteet
Kalori

Kalori (tunnus cal) on vanha energian yksikkö, jonka nimi tulee latinan sanasta calor ”lämpö”. Sitä on käytetty lämpöenergian yksikkönä, mutta nykyään se on virallisesti poistettu käytöstä, sillä SI-järjestelmässä joulea käytetään kaikkien energianmuotojen yksikkönä. Käytännössä kaloria käytetään kuitenkin edelleen usein ilmoittamaan, kuinka paljon energiaa syntyy elimistön polttaessa tiettyjä ruoka-aineita. Alkuperäisen määritelmän mukaan yksi kalori on lämpömäärä, joka kasvattaa yhden vesigramman lämpötilaa yhdellä celsiusasteella normaalipaineessa. Kalorin suuruus riippuu siten hieman veden alkulämpötilasta. Eräässä kalorin määritelmässä gramma vettä lämmitetään 14,5 °C:sta 15,5 °C:seen. Tällöin 1 kalori on 4,1855 joulea. Jotta kalorin ja joulen suhde ei riippuisi mahdollisista epätarkkuuksista, määriteltiin vuonna 1956, että 1 kalori on tarkalleen 4,1868 joulea.K. V. Laurikainen, Uuno Nurmi, Rolf Qvickström, Erkki Rosenberg, Matti Tiilikainen: Lukion fysiikka 1, s. 93-94, WSOY 1972, ISBN 951-0-00557-6 Sekä suomen että englannin yleiskielessä puhutaan tavallisesti vain kaloreista vaikka tarkoitettaisiin kilokaloreita. USA:ssa elintarvikkeiden ravintoarvoilmoituksissa käytetään kalori-sanaa, vaikka energian määrän lukuarvo on ilmaistu kilokaloreina. Euroopan unionin alueella ravintoarvoilmoituksissa ei saa käyttää kalori-sanaa, vaan energian määrä tulee aina ilmoittaa sekä kilojouleina että kilokaloreina käyttäen kJ- ja kcal-tunnuksia. == Katso myös == * Ravintoaineiden energiatiheydet * Lämmön mekaaninen ekvivalentti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yksiköiden muunnosohjelma Luokka:Energian yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Joule

Joule (tunnus J) on SI-järjestelmässä työn ja energian yksikkö. Yksi joule on työ, joka tehdään, kun yhden newtonin suuruinen voima siirtää kappaletta yhden metrin matkan voiman suuntaan, tai tämän työn tekemiseen tarvittava energia. Samoin yksi joule vastaa yhden ampeerin sähkövirran ajamista yhden ohmin resistanssin läpi yhden sekunnin ajan, tai yhden watin teholla työskentelyä yhden sekunnin ajan. Yksikkö on nimetty fyysikko James Prescott Joulen mukaan. Joule vastaa muita yksiköitä seuraavasti; ensin SI-järjestelmän perusyksikköinä, sitten muina SI-yksikköinä: \rm J = {}\rm \frac{kg \cdot m^2}{s^2} = N \cdot m = \rm Pa \cdot m^3={}\rm W \cdot s = C \cdot V jossa kg on kilogramma, m on metri, s on sekunti, N on newton, Pa on pascal, W on watti, C on coulombi ja V on voltti. Joule korvaa vanhentuneet energian yksiköt, kuten kalorin. :1 J = 1 Nm = 1 Ws = 1 kg·m²/s² = 1 VAs Sähkön energiamäärää mitataan usein joulen sijaan kilowattitunteina (tunnus kWh tai kW·h). :1 MJ ≈ 0,277778 kWh tai 1 kWh = 3,6 MJ :1 GJ ≈ 0,277778 MWh tai 1 MWh = 3,6 GJ :1 TJ ≈ 0,277778 GWh tai 1 GWh = 3,6 TJ :1 PJ ≈ 0,277778 TWh tai 1 TWh = 3,6 PJ Yhden joulen energialla voi nostaa n. 102 gramman painoisen omenan metrin korkeuteen maan painovoimakentässä (putoamiskiihtyvyys ≈ 9,81 m/s²). == SI-kertoimet == == Katso myös == * Ravintoaineiden energiatiheydet == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Yksiköiden muunnosohjelma Luokka:Energian yksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bjarne Stroustrup

Bjarne Stroustrup (s. 30. joulukuuta 1950 Århus) on tanskalainen professori, joka on kehittänyt C++-ohjelmointikielen. Hän työskentelee nykyään Yhdysvalloissa Morgan Stanleylla ja on sitä ennen ollut pitkään muun muassa AT&T;:n palveluksessa. Hän on suorittanut maisterin tutkinnon matematiikasta Aarhusin yliopistossa vuonna 1975 ja tohtorin tutkinnon tietojenkäsittelytieteestä Cambridgen yliopistossa vuonna 1979. Tämän jälkeen hän liittyi Bell Labsiin, jossa hän suunnitteli ja toteutti C++:n. Hän on saanut useita palkintoja tunnustuksena työstään: * Grace Murray Hopper -palkinto (1993) * Dahl-Nygaard -palkinto (2015) * Faraday-mitali (2017) ==Teokset== * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Kotisivu Luokka:Tanskalaiset professorit Luokka:Tietotekniikan kehittäjät Luokka:C++ Luokka:Bell Labs Luokka:Tanskalaiset tieteilijät Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Grace Murray Hopper -palkinnon saajat
Kg

Kg tarkoittaa seuraavia: * * * kommandiittiyhtiö, KG, saksankielisestä ilmauksesta Kommanditgesellschaft, yhtiömuoto * * Kymen Golf, KG, suomalainen golfseura * * * sukkanauharitarikunnan jäsen, K.G., englanninkielisestä ilmauksesta Knight of the Garter, Edvard III:n vuonna 1348 perustaman kunniaritarikunnan jäsen.
BMI

BMI tarkoittaa seuraavia asioita: * British Midland International, entinen lentoyhtiö * Broadcast Music Incorporated, tekijänoikeusjärjestö * Painoindeksi (engl. body mass index).
Ptolemaios I

Ptolemaios I Soter (367–283 eaa.) oli makedonialainen kenraali ja Egyptin kuningas eli faarao vuosina 305–283 eaa. Hän oli yksi Aleksanteri Suuren seuraajista eli diadokeista. Ptolemaios oli Aleksanteri Suuren kenraali ja yksi hänen seitsemästä henkivartijastaan. Aleksanterin kuoltua vuonna 323 eaa. hänen veljestään Filippos III:sta tuli nimellinen kuningas ja Ptolemaioksesta Egyptin satraappi. Alkoi pitkä sotaisa kausi jonka aikana Ptolemaios yritti vakiinnuttaa valtaansa Egyptissä. Ensimmäiseksi hän joutui puolustautumaan virallista hallitsijaa Perdikkasta vastaan, joka kuoli yrittäessään valloittaa Egyptin vuonna 321 eaa. Ptolemaios laajensi valtakuntaansa valloittamalla Palestiinan ja saamalla Kyproksen valtaansa. Vuonna 315 eaa. Ptolemaios taisteli Vähän-Aasian hallitsijaa Antigonos I:tä vastaan. Vuonna 311 eaa. solmittiin rauha ja Palestiina evakuoitiin. Nimellinen kuningas Aleksanteri IV murhattiin pian tämän jälkeen. Vuonna 309 eaa. Ptolemaios johti laivaston Kreikkaa kohti. Hän valtasi Korintin, Sikyonin ja Megaran. Samalla Antigonoksen poika Demetrios valtasi Kyproksen ja vangitsi Ptolemaioksen veljen Menelaoksen. Antigonos ja Demetrios alkoivat nyt kutsua itseään kuninkaiksi. Ptolemaios, Kassandros, Lysimakhos ja Seleukos seurasivat perässä. Vuonna 306 eaa. Antigonos yritti vallata Egyptin mutta epäonnistui ja vuonna 302 eaa. Ptolemaios sai taas vallattua Palestiinan. Vuonna 301 eaa. Lysimakos ja Seleukos löivät Antigonoksen lopullisesti Ipsoksen taistelussa. Vuonna 285 eaa. Ptolemaios luopui kruunustaan ja uudeksi kuninkaaksi tuli hänen poikansa Ptolemaios II. Ptolemaios kuoli vuonna 283 eaa. Ptolemaios kirjoitti omiin kokemuksiinsa perustuvan kirjan Aleksanteri Suuren sotaretkistä. Kirja ei ole säilynyt nykypäivään asti, mutta Arrianos käytti sitä lähteenä kun hän kirjoitti oman kirjansa vuonna 140. == Perhesuhteet == Ptolemaios oli naimisissa ainakin neljä kertaa ja hänellä oli monia muita naissuhteita. Ensimmäinen tunnettu suhde oli kuuluisan ateenalaisen hetairan, Thaiin kanssa. Pari avioitui Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen ja sai kolme lasta: Lagos, Leontiskos ja Irene. Ptolemaios meni myös naimisiin persialaisen Artabazoksen tyttären Artakaman kanssa vuonna 324 eaa. Ptolemaioksen kolmas avioliitto oli Antipatroksen tyttären Eurydike I:n kanssa. Eurydiken kanssa Ptolemaioksella oli ainakin kolme lasta, Ptolemaios Keraunos, Ptolemais ja Lysandra. Eurydiko oli luultavasti myös Ptolemaioksen kahden pojan, Meleagroksen ja Argaeuksen äiti. Ptolemaioksen kolmas avioliitto oli Eurydiken serkun Berenike I:n kanssa. Tässä avioliitossa syntyi kolme lasta Ptolemaios II, Arsinoë II ja Filotera. Bereniken kolmesta lapsesta (Magas, Antigone ja Theoksena) hänen aikaisemmasta avioliitostaan tuli myös kuninkaallisen perheen jäseniä. Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat Luokka:Diadokit Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ptolemaiokset Luokka:300-luvulla eaa. syntyneet Luokka:200-luvulla eaa. kuolleet
Kj

Kj tarkoittaa seuraavia: * * * * kuja, lyhenne kj. (erityisesti katuosoitteissa), kapeahko katu * kunnanjohtaja, lyhenne kj.