EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jost Wilhelm Hugo von Qvanten

Jost Wilhelm Hugo von Qvanten (15. kesäkuuta 1867 Mäntsälä – 11. heinäkuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen juristi, tilanomistaja ja valtiopäivämies. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Qvanten Jost Wilhelm Hugo Viitattu 20.5.2021. Von Qvantenin vanhemmat olivat tilanomistaja Fredrik Wilhelm Hugo von Qvanten ja Hulda Ottilia Åberg ja puoliso vuodesta 1891 Fanny Klara Maria Thesleff. Von Qvanten tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1889 ja sai varatuomarin arvon 1893. Hän oli senaatin ylimääräinen kopisti 1894 ja sitten tilanomistaja Mäntsälässä ja Pornaisissa. Von Qvanten oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Miikka Riikonen

Miikka Riikonen (s. 14. tammikuuta 1993 Loimaa) on suomalainen pesäpalloilija. Riikonen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Hän pelaa lyöjäjokerina. https://yle.fi/urheilu/3-11455379 Riikonen on pelannut urallaan ennen kauden 2021 alkua 65 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt yhdeksän kunnaria ja 99 tavallista juoksua, tuonut 15 juoksua ja kerännyt 204 kärkilyöntiä. Riikonen on pelannut urallaan Pöytyän Urheilijoiden joukkueessa kolme Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt kolme tavallista juoksua, tuonut yhden juoksun ja kerännyt kuusi kärkilyöntiä. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=6890&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ibrahim Baylan

Ibrahim Baylan (s. 15. maaliskuuta 1972 Salhi, Turkki) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi viimeksi Ruotsin elinkeinoministerinä vuosina 2019–2021. Aiemmin hän on ollut energiaministeri (2014–2019) ja koordinointiministeri (2016–2019) sekä kouluministeri (2004–2006). Hän on oli edustajana valtiopäivillä vuodesta 2006 alkaen 28.6.2022 saakka. ==Elämä ja ura== Baylan on syntynyt vuonna 1972 Turkissa, ja hänen perheensä kuuluu kristittyyn vähemmistöön assyrialaisiin. Maassa tapahtuneen sotilasvallankaappauksen jälkeen hän muutti perheensä mukana Ruotsin Botkyrkaan 1980-luvun alussa. Vuonna 1991 hän valmistui ylioppilaaksi talouspainotteiselta linjalta. Vuonna 1993 hän muutti Uumajaan opiskelemaan yliopistossa. Hän luki hallinto-oppia sekä kansantaloustiedettä. Opintojensa ohella hän toimi muun muassa SSU:n Uumajan osaston puheenjohtajana sekä vuosina 1997–1998 Uumajan yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana. Vuonna 2004 Baylanista tuli Göran Perssonin johtaman hallituksen kouluministeri, missä virassa hän toimi vuoteen 2006. Vuonna 2006 hänet valittiin edustajaksi valtiopäiville. Vuosina 2014–2016 hän toimi energiaministerinä Stefan Löfvenin johtamassa hallituksessa, vuosina 2016–2019 puolestaan koordinointi- ja energiaministerinä. Vuodesta 2019 hän toimi elinkeinoministerinä. ==Yksityiselämä== Baylan asuu Huddingessa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ibrahim Baylan Ruotsin valtiopäivien sivuilla * Ibrahim Baylan Ruotsin hallituksen sivuilla Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin ministerit Luokka:Elävät henkilöt
Ernst Viktor von Rehausen

Ernst Viktor von Rehausen (2. tammikuuta 1851 Helsinki – 15. kesäkuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja moninkertainen valtiopäivämies. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Rehausen Ernst Viktor Viitattu 20.5.2021. Von Rehausenin vanhemmat olivat lääninsihteeri, laamanni Kristian Adolf Verner von Rehausen ja Aurora Richter ja puolisot vuodesta 1893 Fanny Klara Lovisa Mörtengren (k. 1917) ja vuodesta 1920 Ingrid Ingeborg Sandberg. Von Rehausen tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1875 ja sai varatuomarin arvon 1879. Hän oli lääkintöhallituksen sihteeri 1884–1891 ja Suomen Pankin asiamies 1891–1920. Von Rehausen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882, 1885, 1888, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, ss. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, ss. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, ss. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. Von Rehausenin veli oli juristi, virka- ja valtiopäivämies Karl Gotthard Werner von Rehausen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Rehausen Karl Gotthard Werner Viitattu 6.8.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Arvid Sanmark

Arvid Sanmark (29. lokakuuta 1866 Helsinki – 1. tammikuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen kartanonomistaja ja pankki-, liike- ja valtiopäivämies. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Sanmark Arvid Viitattu 20.5.2021. Sanmarkin vanhemmat olivat yli-intendentti Carl Gustaf Sanmark ja Maria Katarina Borg ja puoliso vuodesta Emilia Helena Sofia Antell, senaattori Kasten Antellin tytär. Rehtori, kansanedustaja Carl Sanmark oli heidän poikansa. Arvid Sanmark tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja toimi liike- ja pankkimiehenä Oulussa ja Helsingissä. Kartanonomistaja hän oli Helsingin pitäjässä ostettuaan Håkansbölen kartanon vuonna 1905. Sanmark oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Cleaning Up!

Cleaning Up! on Rostislav Aallon ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2001. Elokuva on musiikkidokumentti, jossa seurataan Cleaning Women -yhtyeen keväällä 2000 tekemää konserttikiertuetta Itä-Euroopassa. == Palkinnot ja ehdokkuudet == * Elokuva oli parhaan dokumenttielokuvan Jussi -palkintoehdokkaana vuonna 2002. * Elokuva voitti vuonna 2002, USAssa, Oklahoman Muskogeessä järjestettävillä Bare Bones -elokuvajuhlilla tuomariston erikoispalkinnon ulkomaisten dokumenttien sarjassa. * Elokuva voitti vuonna 2003, USAssa, Rhode Islandin Newportissa järjestettävillä Newportin kansainvälisillä elokuvajuhlilla dokumenttielokuvasarjan pääpalkinnon. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2001 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Christian Kampmann

Christian Kampmann (1939 Hellerup, Tanska – 1988 Læsø, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Kampmann kuvasi ensimmäisissä teoksissaan ihmissuhteiden arkea. Joissakin romaaneissaan hän kuvaa omaa biseksuaalisuuttaan. Hänen asuinkumppaninsa murhasi hänet loma-asunnossa Læsøn saarella.Hans Hertel, Christian Kampmann, Den store danske, päivitetty 30.3.2014, viitattu 20.5.2021 Kampmann sai vuonna 1972 Kultaiset laakerit -kirjallisuuspalkinnon (Gyldne Laurbær).Kultaiset laakerit -kirjallisuuspalkinto, Kirjasampo, viitattu 20.5.2021 ==Suomennettu novelli== * Tyven, suom. Marjatta Kapari, teoksessa Vuoden novellit, Helsinki: Tammi 1967.Vuoden novellit, finna.fi, viitattu 20.5.2021 ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Palazzolo dello Stella

Palazzolo dello Stella on kunta Koillis-Italiassa Friuli-Venezia Giulian autonomisella alueella Udinen maakunnassa. Vuoden 2021 alussa kunnassa asui 2 881 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kunnan verkkosivut Luokka:Udinen maakunnan kunnat
Valkjärvi (Lohja)

Valkjärvi on vähähumuksinen järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 17 kilometriä luoteeseen.Valkjärvi. Järviwiki. Viitattu 13.5.2021. == Maantiede == Valkjärven pituus on 1,7 kilometriä lounaisosan Koulunlahdesta pohjoisrannalle mitattuna. Itäosan pituus on 1,3 kilometriä kaakkoisrannalta pohjoisrannalle mitattuna. Järven koillisosassa sijaitsee Lunkoonlahti, jonka eteläpuolella on Lunkoonsuo. Valkjärven pohjoisosassa on noin 80 aarin laajuinen Rajasaari. Järven rannoilla on sekä peltoa että metsämaata, asutusta on jonkin verran. Ympärillä on useita vakavesiä, lähimpänä Iso Ruokjärvi lännessä. Järviä erottava kannas on noin 150 metriä leveä. Pohjoisessa on Haarjärvi ja Kaitajärvi, idässä Silmee ja lounaassa Kirmusjärvi. Valkjärveen virtaa Knapinoja, Valkjärvestä virtaa laskuoja Haarjärveen, joka sijaitsee 400 metriä pohjoiseen, Valkjärven pinta on vain 0,1 metriä Haarjärveä ylempi. Valkjärven kaloista suurin osa on ahventa ja särkeä, järvessä esiintyy myös haukea, pasuria ja lahnaa ja useita muita lajeja. Valkjärvi on rehevähkö ja sen ekologinen tila on tyydyttävä. Vesitilavuus on 4 281 000 kuutiometriä. Valkjärvi (23.074.1.006) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 13.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Steve Stone

Steven Brian Stone (s. 20. elokuuta 1971 Gateshead) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 175-senttimetrinen. Hän nousi valioliiga- ja maajoukkuepelaajaksi Nottingham Forestissa 1990-luvulla. Stone kärsi jo juniorivuosinaan monista pahoista jalkavammoista. Kaudella 1996–1997 hän loukkaantui viidennessä liigaottelussa ja jäi koko sivuun koko loppukaudeksi, jonka päätyttyä Nottingham putosi Valioliigasta yhden kauden ajaksi. Stone edusti Nottinghamia maaliskuuhun 1999 saakka ja siirtyi kesken kauden Aston Villaan. Vuosina 2002–2005 hän edusti Portsmouthia ja vuosina 2005–2006 vielä Leeds Unitedia. Hän pelasi Valioliigassa kaikkiaan 263 ottelua ja teki niissä 25 maalia. Stone pelasi Englannin maajoukkueessa yhdeksän maaottelua vuosina 1995–1996. Hän teki maalin marraskuussa 1995 Sveitsiä ja joulukuussa 1995 Portugalia vastaan. EM- kilpailuissa 1996 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle alkulohko-otteluissa Sveitsiä ja Skotlantia vastaan sekä voitokkaassa puolivälieräottelussa Espanjaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iso Ruokjärvi

Iso Ruokjärvi on matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 18 kilometriä luoteeseen.Iso Ruokjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Maantiede == Iso Ruokjärven rannat mutkittelevat asutuksen, peltomaan ja metsämaan reunastamina. Rantaviivan pituus on 7 368 metriä. Saaria ei ole. Ympärillä on useita vakavesiä, lähimpänä Valkjärvi idässä. Järviä erottava kannas on noin 150 metriä leveä. Koillisessa on Haarjärvi ja Kaitajärvi, lännessä Lihava ja Laiha sekä lounaassa Vähä Ruokjärvi. Noin 2,5 kilometriä länteen sijaitsee Enäjärvi. Iso Ruokjärveen virtaa vettä Vähä Ruokjärvestä, jonka korkeustaso on 0,7 metriä ylempi. Iso Ruokjärvi laskee Haarjärveen, jonka korkeustaso on 4,1 metriä alempi. Iso Ruokjärven kaloista suuri osa on särkeä, järvessä esiintyy myös haukea, pasuria ja lahnaa ja useita muita lajeja. Iso Ruokjärvi on keskirehevä ja sen ekologinen tila on hyvä. Vesitilavuus on 1 504 000 kuutiometriä. Iso Ruokjärvi (23.074.1.007) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Viet-muong-kielet

Viet-muong-kielet on austroaasialaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä. Sen puhuma-alue rajoittuu lähinnä nykyisen Vietnamin alueella. Kaikkia kolmea kieltä kirjoitetaan samalla kirjoitusjärjestelmällä (Quoc ngu) ja ne ovat melko lähellä toisiaan. Kieliryhmään kuuluu kolme kieltä: * Vietnam * Mường * Nguồn == Lähteet == Luokka:Austroaasialaiset kielet
Vähä Ruokjärvi

Vähä Ruokjärvi on matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 18 kilometriä luoteeseen.Vähä Ruokjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Maantiede == Vähä Ruokjärven rantaviiva on erittäin mutkainen, sen pituus on 10 723 metriä. Etäisyys järven länsirannalta itärannalle on yli kaksi kilometriä. Ympäristötietojärjestelmä Hertan mukaan saaria on kolme, joista suurin on runsaan hehtaarin laajuinen Holma järven länsiosassa. Toiseksi suurin on noin puolen hehtaarin laajuinen Mustikkasaari järven läntisimmässä osassa. Kartan mukaan järven pohjoisosan Liukulahdessa sijaitsee kolmen luodon rykelmä ja lisäksi järven itäosassa on vähäinen luoto. Vähä Ruokjärven syvin kohta sijaitsee altaan länsiosassa Mustikkasaaren luoteispuolella. Vähä Ruokjärven ympärillä on useita vakavesiä, lähimpänä Enäjärvi lännessä. Järviä erottava kannas on noin 300 metriä leveä. Pohjoispuolella sijaitsee Kaituri, Lihava ja Laiha sekä koillisessa Iso Ruokjärvi. Vähä Ruokjärvi on muutaman hehtaarin Iso Ruokjärveä laajempi. Vähä Ruokjärven rannat ovat varsin metsäisiä, peltoa on jonkin verran pohjoisessa ja idässä. Asutusta on melko paljon. Etelärannan Kultamäki kohoaa noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Vähä Ruokjärveen virtaa vettä Laihasta ja Lihavasta, joiden korkeustaso on 0,3–1,5 metriä ylempi. Vähä Ruokjärven itärannalta lähtee laskuoja Ruokjärveen, joka on Iso Ruokjärven kaakkoinen lahti. Iso Ruokjärven korkeustaso on 0,7 metriä Vähä Ruokjärveä alempi. Vähä Ruokjärvi on rehevähkö ja sen ekologinen tila on hyvä. Vesitilavuus on 1 884 000 kuutiometriä. Vähä Ruokjärvi (23.074.1.008) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Kaitajärvi (Lohja)

Kaitajärvi on karu järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 23,5 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 18 kilometriä luoteeseen.Kaitajärvi. Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Maantiede == Kaitajärven pituus lounaasta koilliseen on 1,4 kilometriä. Järvi on varsin tasaleveä, noin 200 metriä, paitsi keskeltä, jossa leveys on noin 100 metriä. Kaitajärven lounaisosassa on nimetön luoto, järven rannoilla on runsaasti pientaloja. Järveen virtaa vähäisiä tulo-ojia, luusua puolestaan sijaitsee järven lounaiskolkassa. Ympärillä on useita vakavesiä, lähimpänä Haarjärvi lännessä, Valkjärvi lounaassa sekä Vähä Heilampi ja Iso Heilampi idässä. Valtatie 1 kulkee noin neljänneskilometri Kaitajärven pohjoispuolitse. Kaitajärvi (23.074.1.005) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 14.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Karisjärvi (järvi)

Karisjärvi on matala humusjärvi Karisjärven kylässä Lohjan pohjoisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 29 kilometriä pohjoiseen.Karisjärvi. Järviwiki. Viitattu 15.5.2021. == Maantiede == Karisjärven pituus kaakosta luoteeseen on runsaan kilometrin, leveys on 600 metriä. Saaria ei ole. Järveä reunustaa pääosin metsämaa, pohjoisessa ja koillisessa on peltoaukeita. Karisjärveen virtaa Vallinoja etelästä, Karisjärvestä virtaa puro luoteeseen. Runsas kilometri Karisjärvestä pohjoiseen sijaitsee Niemilampi, idässä on Rausjärvi, etelässä Tuhkuri ja Kesola sekä lounaassa Iso Mustalampi. Asutus kuormittaa Karisjärveä jonkin verran, järven ekologinen tila on tyydyttävä. Karisjärvi (23.062.1.011) kuuluu Pusulanjärven alueeseen (23.062), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Karisjärvi on Karjaanjoen vesistön läntisiä vakavesiä.Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 15.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Squanto

Squanto, myös Tisquantum, (k. marraskuussa 1622, Chatham Harbor, Plymouthin siirtokunta) oli pawtuxet-heimoon kuulunut tulkki ja opas. Squanton intiaaniheimo pawtuxetit asui nykyisen Massachusettsin ja Rhode Islandin seuduilla. Hänen varhaisvuosistaan tiedetään hyvin vähän. Joidenkin lähteiden mukaan George Weymouth olisi vienyt Squanton mukanaan Englantiin vuonna 1605, ja Squanto olisi palannut kotiseudulleen tutkimusmatkailija John Smithin mukana vuosina 1614–1615. Joka tapauksessa eräs Smithin miehistön jäsen, Thomas Hunt, sieppasi Squanton ja muita intiaaneja, ja vei heidät Espanjaan, Málagan satamaan, myydäkseen heidät orjiksi. Squanto palasi kotiin vuonna 1619. Siellä hän sai kuulla, että koko hänen heimonsa oli kuollut kulkutautiin. Vuonna 1621 englantilaisten siirtolaisten kanssa ystävystynyt abenakien päällikkö Samoset toi Squanton englantilaisten siirtokuntaan. Squanto oli asunut kotiinpaluunsa jälkeen wampanoagien luona, mutta pian hänestä tuli Plymouthin siirtokunnan jäsen. Koska Squanto puhui sujuvasti englantia, teki kuvernööri William Bradford hänestä intiaanilähettiläänsä. Squanto toimi sen jälkeen puritaani-uudisasukkaiden johtajan Edward Winslowin tulkkina, kun tämä neuvotteli wampanoagien päällikön Massasoitin kanssa. Squanto kuoli toimiessaan Bradfordin oppaana tutkimusmatkalla Cape Codin ympäri. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset intiaanit
Kesola

Kesola on järvi Lohjan pohjoisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 25,5 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 26 kilometriä pohjoiseen ja Karkkilasta kuusi kilometriä länteen.Kesola. Järviwiki. Viitattu 15.5.2021. == Maantiede == Kesolan lounais–koillissuuntainen pituus on 1,1 kilometriä. Järvi on saareton ja keskiosastaan huomattavasti leveämpi kuin etelä- ja pohjoisosastaan. Kesolaa reunustaa metsämaa, mutta lähistöllä on myös peltoa, jotka kuormittavat järveä jossain määrin. Kesolan etelärannalta virtaa laskuoja Yrjönselkään, joka sijaitsee noin 200 metriä etelään. Kesola (23.067.1.011) kuuluu Hirvijoen valuma-alueeseen (23.067), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Kesola on kolmanneksi suurin Hirvijoen alueen 24:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä; se on Hirvijoen alueen läntisiä järviä.Hirvijoen valuma-alue (23.067). Järviwiki. Viitattu 15.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Fauna Europaea

Fauna Europaea on tieteellisen luokittelun tietokanta, joka käsittää Euroopan alueella elävien monisoluisten eliöiden binomisen nimistön ja levinneisyyden. Eurooppa-neuvosto rahoitti tietokannan perustamiseen tähtäävää projektia vuosina 2000-2004, ja projektia johti Amsterdamin yliopisto. Nykyisin tietokantaa ylläpitää Museum für Naturkunde. == Katso myös == * International Plant Names Index * Index Fungorum == Aiheesta muualla == * Fauna Europaea Tietokannan verkkosivut == Lähteet == Luokka:Taksonomia Luokka:Biologiset tietokannat
King’s Cross St. Pancrasin tulipalo

King’s Cross St. Pancrasin metroasemalla, joka on Lontoon metron tärkeä solmukohta, sattui 18. marraskuuta 1987 tulipalo, joka vaati 31 kuolonuhria. Tulipalo sai alkunsa puisesta liukuportaikosta, jonka koneistoon oli pudonnut yhä kytenyt tulitikku. Tuntematon matkustaja oli tiettävästi sytyttänyt sillä savukkeen ja pudottanut sen sitten liukuportaissa.Fennell, Desmond. Investigation into the King's Cross Underground Fire (1988). Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeriö (Department for Transport). . Vaikka Lontoon metrossa oli jo tupakointikielto aiempien tulipalojen takia, sitä ei tarkkaan valvottu. Tulitikku kyti koneistossa ja sytytti siellä olleen kerroksen voiteluainetta ja roskaa. Palo oli aluksi vain pienimuotoinen, eikä siihen kiinnitetty paljoa huomiota. Tulipalo levisi vähitellen ylös liukuportaita, ja noin kello 19:45 se leimahti äkillisesti porraskuilua ylös maanalaiseen asemahalliin, jossa oli tapahtumahetkellä runsaasti ihmisiä. Leimahduksen syy osoittautui tutkimuksissa vasta, kun tulipalo mallinnettiin matemaattisesti. Syyksi osoittautui kaksi tekijää; ensimmäinen niistä oli Coandă-ilmiö, jonka takia tulipalon kuumentama ilmavirtaus painui puisen liukuportaikon askelmia vasten, ja toinen se, että puiset portaat lopulta lieskahtivat () kuumentumisen seurauksena. Näiden kahden tekijän yhteisvaikutusta, jota ei ollut aiemmin todettu, kutsutaan nykyään uomailmiöksi (). Tulipalon johdosta Lontoon metron puiset liukuportaat korvattiin metallisilla, ja paloturvallisuussäädöksiä uusittiin. ==Lähteet== Luokka:Camden Luokka:Lontoon metro Luokka:Rakennuspalot Luokka:Tulipalot Lontoossa Luokka:1980-luvun tulipalot Luokka:Vuoden 1987 onnettomuudet
Frank McAvennie

Frank McAvennie (s. 22. marraskuuta 1959 Glasgow) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti kotimaassaan St. Mirreniä, Celticiä ja Falkirkia sekä Englannissa West Ham Unitedia kahteen otteeseen yhteensä viisi kautta, Aston Villaa kolmen liigaottelun verran ja Swindon Townia seitsemän liigaottelun verran. Hän voitti Skotlannin liigamestaruuden ja cupin Celticin joukkueessa kaudella 1987–1988; hän teki cupin loppuottelussa kaksi maalia. St. Mirrenille hän teki 135 liigaottelussa 48 maalia, Celticille 85 liigaottelussa 37 maalia ja West Ham Unitedille 153 liigaottelussa 49 maalia, ja ensimmäisellä Englannin-kaudellaan 1985–1986 hän oli 26 maalillaan 1. divisioonan toiseksi paras maalintekijä, edellään vain Gary Lineker. McAvennie pelasi Skotlannin maajoukkueessa viisi maaottelua ja teki niissä yhden maalin. MM-kilpailuissa 1986 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle alkulohko-otteluissa Tanskaa ja Länsi-Saksaa vastaan. Jalkapallokenttien ulkopuolella McAvennien elämään kuului paljon juhlimista, ja hän jäi huumeidenkin käytöstä kiinni. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Château-Chinon (Ville)

Château-Chinon (Ville) on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 65 kilometriä Neversin kaupungista itään. Château-Chinon (Ville) on enklaavi, jota ympäröi toinen kunta Château- Chinon (Campagne), lukuun ottamatta kapeata käytävää kunnan länsipuolella. == Historia == Kaupunki sijaitsee Morvanin massiivin sydämessä. Kaupungilla on pitkä historia. Se on ollut alun perin roomalainen oppidum, ja myöhemmin keskiajalla feodaalilinnan ympärille rakennettu kaupunki. Se oli Ranskan kuningaskunnan ja Burgundin herttuakunnan rajakaupunki, joten se joutui usein hyökkäysten kohteeksi. Kaupungissa on vähän jäljellä vanhaa keskiaikaista rakennuskantaa. Kaupungin portti, porte Notre-Dame, on rakennettu vuonna 1475 tuhotun linnan kivistä. Vuonna 1981 kaupunki nousi otsikoihin, kun sen pormestarista François Mitterrandista tuli Ranskan presidentti. == Nähtävyyksiä == Kaupungintalon edustalla olevan suihkulähteen veistoksineen on tehnyt kuvanveistäjät Niki de Saint-Phalle ja Jean Tinguely. 1700-luvulla rakennettu Sainte-Claire -luostari toimii nykyään museokeskuksena. Siellä on pukumuseo (Musée du Costume), jossa voi tutustua ranskalaiseen muotiin 1700-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin saakka, sekä Septennat-museo (Musée du Septennat), jossa on näytteillä François Mitterrandin saamat viralliset ja henkilökohtaiset lahjat hänen presidenttivuosiltaan 1981-1995. Tiedosto:Chateau-Chinon_-_07.jpg|Porte Notre-Dame Tiedosto:Mitterrand-Denkmal- Ch-Cinon.jpg|François Mitterrandin rintakuva Tiedosto:Chateau-Chinon_- _Musee_du_Septennat_-_37.jpg|Septennat-museo Tiedosto:Chateau- Chinon_-_3_croix.jpg|Kalvaarioryhmä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nièvren kunnat
Luettelo kantakielistä

Kantakieli on jonkin tarkasteltavan kielen varhainen muoto, josta kyseisen kielikunnan nykyiset kielet ovat kehittyneet. Kantakielistä ei juuri koskaan saada suoraa tietoa, vaan ne ovat tutkijoiden tekemiä rekonstruktioita. Ethnologue arvioi vuonna 2016, että maailmassa on 147 kielikuntaa. Määrä on kuitenkin epätarkka, sillä kaikkien kielten keskenäisiä sukulaisuussuhteita ei ole dokumentoitu yhtä tarkasti.. Alla oleva luettelo kantakielistä niiden syntyseudun mukaan == Afrikka == * Afroaasialainen kantakieli ** Seemiläinen kantakieli ** Kantaberberi * Nigeriläis-kongolainen kantakieli ** Kantabantu == Eurooppa, Lähi-itä ja Kaukasus == * Luoteiskaukasialainen kantakieli * Kantakartveli * Kantabaski * Indoeurooppalainen kantakieli ** Anatolialainen kantakieli ** Kantatokaari ** Kanta-albania ** Alkukreikka ** Kanta-armenia ** Indoiranilainen kantakieli ** Baltoslaavilainen kantakieli ** Kelttiläinen kantakieli ** Germaaninen kantakieli ** Itaalinen kantakieli == Pohjois-Aasia == * Turkkilainen kantakieli * Kantamongoli * Kantatunguusi * Kantakorea * Kantajapani * Uralilainen kantakieli * Kamtšatkalainen kantakieli * Kanta-ainu == Etelä-Aasia == * Kantadravida == Tyynenmeren alue == * Pama-nyungalainen kantakieli * Yleisuusiguinealainen kantakieli * Austronesialainen kantakieli * Tai-kadai-kantakieli * Sinotiibetiläinen kantakieli * Hmong-mien-kantakieli * Austroaasialainen kantakieli == Amerikka == * Eskimo-aleuttinen kantakieli * Algilainen kantakieli * Kantairokeesi * Uto-asteekkilainen kantakieli * Kantamaya * Na-dené-kantakieli * Oto-manguelainen kantakieli * Tucanolainen kantakieli * Kantatupi * Makro-je-kantakieli * Kanta-arawak == Lähteet == * kantakielistä
Sangharakshita

Urgyen Sangharakshita (alun perin Dennis Philip Edward LingwoodTriratna Buddhism founder Sangharakshita dies at 93 Tricycle: The Buddhist Review; 1925 Lontoo – 30. lokakuuta 2018 Hereford) oli brittiläinen buddhalainen opettaja ja vaikuttaja. Hän perusti vuonna 1967 Länsimaisen buddhalaisen veljeskunnan ystävät -järjestön, jonka uudeksi nimeksi otettiin vuonna 2010 Triratna- yhteisö.Sangharakshita, founder of Triratna Buddhism, dead at 93 Lion's Roar Sangharakshita kärsi lapsena sydänongelmista, joiden takia vietti paljon aikaa vuoteessaan. Tätä aikaa hän käytti kirjojen lukemiseen, mikä muodosti pohjan hänen kääntymiselleen buddhalaiseksi. Hän palveli brittijoukoissa Aasiassa toisen maailmansodan aikana, mutta päätti jäädä sinne. Hän vannoi valansa noviisina vuonna 1949 ja sai tässä vaiheessa sanskritinkielisen Sangharakshita-nimen, joka merkitsee "henkisen yhteisön suojelemaa". Sangharakshita vannoi täysvalansa theravadamunkkina vuonna 1950. Hän alkoi kuitenkin pettyä jäykkänä ja hierarkkisena pitämäänsä luostarielämään. Intiaan paenneiden tiibetinbuddhalaisten lamojen Sangharakshita sen sijaan koki kohtelevan muita vertaisinaan, mitä hän piti mieluisampana. Intiassa ollessaan Sangharakshita myös työskenteli buddhalaisuuden edistämiseksi maassa B. R. Ambedkarin värväämänä. Ambedkar pyrki käännyttämään daliteja, joiden opettamista Sangharakshita jatkoi Ambedkarin kuoleman jälkeenkin. Sangharakshita palasi synnyinmaahansa vuonna 1964 ja perusti vuonna 1967 oman, nopeasti laajentuneen liikkeensä. Sangharakshita jäi eläkkeelle 1990-luvulla ja lopulta luopui perustamansa liikkeen johtajuudesta, mutta käytännössä hän pysyi sen merkittävämpänä vaikuttajana. Sangharakshita kuoli 30. lokakuuta 2018. Hän oli Triratna-yhteisön tiedotteen mukaan kärsinyt keuhkokuumeesta ja verenmyrkytyksestä. Hänen hautajaisseremonioihinsa osallistui marraskuussa arviolta 1 200–1 400 henkilöä, minkä lisäksi tapahtuma näytettiin nettilähetyksenä.Marking the First Anniversary of the Death of Urgyen Sangharakshita The Buddhist Centre Sangharakshitan jälkeensä jättämään kirjalliseen tuotantoon kuuluu uskonopillisia teoksia, runoutta, muistelmia ja esseitä. == Syytökset väärinkäytöksistä == Sangharakshita oli opettajana kiistelty hahmo sekä opillisessa mielessä että käytännöiltään. Häntä syytettiin usein seksismistä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Vuonna 2017 vastauksena syytöksiin 1970–1980-lukujen aikaisesta hyväksikäytöstä ja misogyniasta Sangharakshita pahoitellen tunnustikin "rikkoneensa buddhalaisia eettisiä periaatteita". Sangharakshitaa on syytetty myös miesten painostamisesta seksisuhteisiin.Buddhist, teacher, predator: dark secrets of the Triratna guru The Guardian == Lähteet == Luokka:Brittiläiset henkilöt Luokka:Buddhalaiset opettajat Luokka:Buddhalaiset munkit Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Poimu (geologia)

pienoiskuva|Poimuttunutta kiveä Kreetalla. Poimu on geologiassa alkujaan tasaiseen kerrokselliseen tai liuskeiseen rakenteeseen tullut aaltomainen tai kaarella tai mutkalla oleva kohta. Poimu on yleensä deformaation ja jännityksen aikaansaama, jolloin alun perin vaaka-asentoinen tai lähes vaaka- asentoinen kerros on vääntynyt kaarevaksi. Poimuakseliksi kutsutaan viivaa, jota pitkin poimu kaartuu kaikista voimakkaimmin. Päällekkäiset tasot yhdistämällä poimuakselista saadaan akselitasoksi kutsuttu pinta. Taivevyöhyke on puolestaan akselia hieman laajempi alue, jossa taipuminen on kuitenkin voimakkaampaa kuin poimun kyljillä.Kähkönen & Lehtinen, s. 69. Antikliini on poimu, jossa kerrokset kaartuvat ylöspäin ja jonka maanpintaleikkauksessa keskiosan kerrokset ovat vanhempia kuin reunojen kerrokset. Synkliini on puolestaan vastakkainen poimu eli siinä kaari kartuu aslaspäin ja keskiosassa kerrokset ovat nuorempia kuin poimun reunan kerrokset. Jos kerrosten ikää ei tunneta, käytetään termejä antiformi ja synformi. Poimujen koko sekä niiden taipumisen suuruus vaihtelee huomattavasti. Osassa kerrostumien mutka on vain juuri ja juuri javaittavissa, mutta joskus poimun kyljet ovat kääntyneet käytännössä rinnakkaisiksi. Kylkien välisen kulmien perusteella poimuja kutsutaan loiviksi, avoimiksi, tiukoiksi ja isokliinisiksi. Viimeksi mainitussa poimussa kyljet ovat samansuuntaiset. Poimu ja sen akselitaso voivat olla pystysuorassa, kallistuneena tai vaaka-tasossa, jolloin puhutaan makaavista poimuista.Kähkönen & Lehtinen, s. 70–71. Orogeenisissä vyöhykkeissä deformaatio tapahtuu yleensä monessa vaiheessa. Monivaiheisessa poimutuksessa deformaatiota aiheuttavat jännitykset muuttuvat ajan mukana. Eroosiopinnoilla tällainen tapahtuma luo poimuinterferenssikuvion, joissa poimuttuneet kerrokset ovat poimuttuneet uudelleen. == Lähteet == *Kähkönen, Yrjö & Lehtinen, Martti: ”Geologian peruskäsitteitä”. Teoksessa: === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Rakennegeologia
Radek Bejbl

Radek Bejbl (s. 29. elokuuta 1972 Nymburk, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän pelasi vuosina 1992–2001 Tšekkoslovakian maajoukkueessa kaksi ja Tšekin maajoukkueessa 56 maaottelua. Hän teki Tšekille kolme maaottelumaalia. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 1996. Bejbl edusti kotimaassaan Slavia Prahaa ja uransa lopulla yhden kauden Slovan Liberecia sekä Espanjassa Atlético Madridia kausina 1996–2000, Ranskassa Lensia kausina 2000–2002 ja Itävallassa Rapid Wieniä kausina 2005–2007. Hän voitti Tšekin mestaruuden vuonna 1996. Bejbl pelasi EM-kilpailuissa 1996 täydet minuutit Tšekin kaikissa otteluissa lukuun ottamatta välierää, josta hän oli poissa saatuaan aiemmissa otteluissa kaksi varoitusta ja niiden myötä yhden ottelun pelikiellon. Hän teki 2–1-voittomaalin alkulohko-ottelussa Italiaa vastaan. Tšekki saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa jatkoajan kultaisella maalilla Saksalle. EM- kilpailuissa 2000 Bejbl pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua, joista kaksi avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset jalkapalloilijat Luokka:Tšekkiläiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rakennegeologia

Rakennegeologia on geologian osa-alue, joka tutkii kallioperän rakenteita ja niiden kolmiulotteisia esiintymiä. Tutkimuskohteet vaihtelevat hyvin pienistä kristallien hilavirheistä maankuoressa oleviin siirros- ja poimurakennelmiin. Rakennegeologisessa tutkimuksessa voidaan selvittää geometriikan lisäksi myös kallioperän rakenne-evoluutiota. Näin monien alueiden tietoja yhdistämällä voidaan saada selville aineistoa maankuoren synnystä ja kehityksestä. Rakennegeologian tutkimusmenetelmät ovat varsin monimuotoisia, ja esimerkiksi pieniä rakenteita voidaan tutkia petrografisella mikroskoopilla. Hyvin ohuita mikroskoopilla tutkittavia kivileikkeitä kutsutaan ohuthieiksi. Laajemman mittakaavan rakenteita tutkitaan kenttätutkimuksissa, jolloin monesti päämääränä on tulkita pinnanalla olevia rakentaita pinnalta saatavien tietojen perusteella. Tutkimuksessa käytetään hyväksi kuitnekin myös muun muassa karttoja, ilmakuvia, kairausnäytteiyä, geoyfysikaalisia aineistoja ja rakennemittauksia. Rakennegeologian tuntemusta käytetään apuna muun muassa rakentamisessa ja luonnonvarojen hyödyntämisessä. Kalliorakentamisessa rakojen ja siirrosten tunteminen on oleellista, sillä kiven lujuusominaisuudet riippuvat rakojen määrästä ja tiheydestä. Voimakkaasti rakoilevassa kallioperässä pohjavesi puolestaan virtaa helpommin. Kallioperän rakenteet voivat antaa myös viitteitä öljy- ja malmiesiintymistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Lumotut sisaret

Lumotut sisaret () on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Griffin Dunne. Elokuva perustuu Alice Hoffmanin vuonna 1995 julkaistuun romaaniin Noitasisaret. Elokuva kertoo Owensin noitasukuun kuuluvista sisaruksista Sallysta ja Gillianista, jotka kärsivät heidän esiäitiensä jälkeläisilleen langettamasta sukukirouksesta, jonka seurauksena heihin rakastuvat miehet kuolevat nuorina. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Lumotut sisaret ei ollut lipunmyyntimenestys ilmestyessään elokuvateattereissa, kun sen lipunmyynti oli kotimaassaan 46 miljoonaa dollaria verrattuna elokuvan 75 miljoonan dollarin budjettiin. Lisäksi kriitikoiden arvosanoja keräävä Metacritic on antanut elokuvalle 22 kriitikon arvion perusteella arvosanan 46/100 ja Rotten Tomatoes sivuston arvosana elokuvalle on 22%, joka perustuu 93 arvioon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1998 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat
Oseanian kielet

Oseanian kielet on nimitys maantieteellisesti samalla alueella, Oseaniassa, puhuttaville kielille. Yksittäisten kielten määrä keskittyy Uuden-Guinean saarelle, jossa puhutaan arviolta 800 kieltä; eniten koko maailmassa yhdellä yhtenäisellä alueella. Oseanian kielet jaetaan kolmeen erilliseen ryhmään: * Papuakielet * Australialaiset kielet * Austronesialaiset kielet Lisäksi alueella puhutaan entisten siirtomaaisäntien kieliä kuten englantia ja ranskaa. Nämä ovat myös edesauttaneet useampien pidgin- ja kreolikielten syntymistä (esim. norfuk, bislama, chavacano, Tok-pisin Ja saksankielinen kreolikieli, Userdeutsch) . Alueelle muuttaneiden ihmisten mukana ovat tulleet myös mm. italian ja kiinan kielet.. == Lähteet == Luokka:Oseanian kielet
Stephen Chow Sau-yan

Stephen Chow Sau-yan S.I. (; s. 7. elokuuta 1959 Hongkong) on kiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Hongkongin hiippakuntaan John Baptist Wu Cheng-chung 16. heinäkuuta 1994. Hänet nimitettiin Hongkongin hiippakunnan johtoon 17. toukokuuta 2021.Catholic-Hierarchy.org: Bishop Stephen Chow Sau-yanIl gesuita Chow Sau-yan vescovo di Hong Kong == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset papit Luokka:Katoliset piispat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Kristinusko Hongkongissa
Demokraattinen puolue (Turkki)

Demokraattinen puolue (turk. Demokrat Parti), lyh. DP) on turkkilainen keskusta-oikeistolainen puolue, jonka puheenjohtajana toimii Gültekin Uysal. Puolueen logo on hevonen. DP perustettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946. Perustajia olivat Celâl Bayar, Fuad Köprülü, Refik Koraltan ja Adnan Menderes. Politiikan ja talouden liberalisointia ajanut DP nousi Turkissa valtaan vuonna 1950 järjestetyissä vapaissa vaaleissa suurella ääntenenemmistöllä. Se hallitsi Turkkia koko 1950-luvun. DP kiellettiin vuoden 1960 vallankaappauksen jälkeen. Vuonna 2007 puolue perustettiin uudelleen, kun Isänmaapuolue (ANAP) ja Oikea tie -puolue (DYP) yhdistettiin. Myöhemmin Isänmaapuolue kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä. == Lähteet == Luokka:Turkin puolueet
Nikon D300

Nikon D300 on Nikonin 23. elokuuta 2007 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera, jossa on 12,2 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kamerassa on kolmen tuuman näyttö ja kameralla pystyy kuvaamaan kuusi kuvaa sekunnissa. Kameran edeltäjä on Nikon D200 ja seuraaja Nikon D300S. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Nikon D300 Nikonin sivuilla D300
Karisjärvi

Karisjärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Karisjärvi, kylä Lohjalla ent. Pusulan kunnan alueella * Karisjärvi, järvi Lohjalla ent. Pusulan kunnan alueella * Karisjärvi, järvi Jyväskylän Nakkerissa * Karisjärvi, järvi Jyväskylässä ja Muuramessa * Vähä Karisjärvi, järvi Muuramessa
Ghassan Kanafani

Ghassan Kanafani (1936 Akko, Palestiina – 1972 Beirut, Libanon) oli palestiinalainen kirjailija. Kanafani oli vuodesta 1960 Beirutissa ilmestyvän al-Muharrir-lehden päätoimittaja. Liityttyään 1967 Palestiinan vapautuksen kansanrintamaan hän oli sen pää-äänenkannattajan al-Hadafin toimittaja. Hän kirjoitti kantaa ottavia poliittisia novelleja ja pienoisromaaneja. Hän kirjoitti arabiaksiKanafani, Ghassan, Kirjasampo, viitattu 21.5.2021. Kananfanin tekstit ovat merkittävintä modernia palestiinalaista, jopa arabiankielistä, kirjallisuutta.Profile: Ghassan Kanafani (1936 – 1972), Middle East Monitor 14.7.2019, viitattu 21.5.2021 Kanafani kuoli Israelin tiedustelupalvelun Mossadin hänen autoonsa asentaman pommin räjähtäessä. Räjähdyksessä kuoli myös hänen 17-vuotias sisarentyttärensä. Israelin mukaan se oli kosto Lyddan lentoasemalle tehdystä hyökkäyksestä, johon Kanafani ei kuitenkaan suoranaisesti liittynyt. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Päätoimittajat Luokka:Palestiinalaiset kirjailijat Luokka:Palestiinalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Dear Evan Hansen

Dear Evan Hansen on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musikaalielokuva, jonka on ohjannut Stephen Chbosky. Elokuva perustuu Benj Pasekin ja Justin Paulin samannimiseen Broadway-musikaaliin vuodelta 2015. Elokuva kertoo yksinäisestä lukiolaispojasta Evan Hansenista, joka kirjoittaa itselleen kirjeitä. Yksi kirjeistä päätyy Evanin luokkakaverin Connorin käsiin, joka tekee itsemurhan. Evanin itselleen kirjoittama kirje tulkitaan Connorin itsemurhakirjeeksi Evanille ja Evan päätyy monimutkaiseen valheiden kierteeseen. Elokuvan nimiosassa on Ben Platt, joka uusii roolinsa Broadway- musikaalista. Elokuvan muissa pääroleissa esiintyvät Kaitlyn Dever, Amandla Stenberg, Nik Dodani, Colton Ryan, Danny Pino, Julianne Moore ja Amy Adams. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 24. syyskuuta 2021. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvan virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2021 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvamusikaalit Luokka:Musikaaleihin perustuvat elokuvat Luokka:Elokuvat itsemurhasta
Petr Kouba

Petr Kouba (s. 28. tammikuuta 1969 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi vuosina 1991–1993 Tšekkoslovakian maajoukkueessa 14 ja vuosina 1994–1998 Tšekin maajoukkueessa 26 maaottelua. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 1996. Hänet valittiin Tšekin vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1993. Kouba edusti kotimaassaan Bohemians Prahaa, Sparta Prahaa, Viktoria Žižkovia ja Jablonecia sekä Espanjassa Deportivo de La Coruñaa kausina 1996–1997 ja 1998–2001 ja Saksassa Kaiserslauternia syksyn 1997, mutta hän pääsi pelaamaan Espanjan La Ligassa vain kuusi ottelua eikä kertaakaan Saksan Bundesliigassa. Hän voitti Sparta Prahan joukkueessa Tšekkoslovakian mestaruuden vuosina 1991 ja 1993 sekä Tšekin mestaruuden vuosina 1994 ja 1995. Deportivo de La Coruña voitti Espanjan mestaruuden Kouban kuuluessa joukkueeseen vuonna 2000. Kouba pelasi EM-kilpailuissa 1996 Tšekin kaikissa otteluissa ykkösmaalivahtina täydet minuutit. Välieräottelu Ranskaa vastaan ratkesi rangaistuspotkukilpailussa, jossa Kouba torjui kuudentena ranskalaisena vuorossa olleen Reynald Pedrosin laukauksen. Tšekki saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa jatkoajan kultaisella maalilla Saksalle. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Tšekkiläiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antti Helin

Antti Helin (s. 1976 Helsinki) on suomalainen matkailutoimittaja ja tietokirjailija. Hän kuuluu matkailusivustojen Minnethaimaassa.com, Kerranelamassa.fi ja Tripsteri.fi perustajiin. Helin tunnetaan myös lempinimellä Paratiisireportteri, millä nimellä hän pitää matkailuaiheista blogia. == Ura toimittajana == Helin oli Ylioppilaslehden toimittaja vuosina 2001–2002, missä roolissa hän kakutti Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) vastavalitun puheenjohtajan Elina Moision. Nuoruudessaan Helin oli muutenkin kiinnostunut gonzo-journalismista, jota hän harjoitti varsin maltillisessa muodossa City-lehdessä 2000-luvun alussa. Vuosina 2002–2008 Helin työskenteli Mondo-matkailulehden toimitussihteerinä ja toimituspäällikkönä, minkä jälkeen hän on jatkanut uraansa vapaana toimittajana ja tietokirjailijana. Helin on julkaissut artikkeleita myös muun muassa Helsingin Sanomissa, Ilta-Sanomissa, Avussa ja Imagessa. Hän on myös toiminut Aamulehden matkailuaiheisena kolumnistina vuosina 2005–2006. Vuonna 2015, Kathmandussa asuessaan, Helin kuvasi ja kirjoitti artikkeleita Nepalin maanjäristyksestä Kirkon ulkomaanavulle. Nykyisin Helin työskentelee perustamiensa matkailusivustojen toimittajana, minkä lisäksi hän jatkaa kirjoittamista Mondo-lehteen. Hän yleensä valokuvaa omat matkailureportaasinsa. == Ura tietokirjailijana == Helin on julkaissut Mondo-matkaopassarjassa teokset Prahasta, Thaimaasta ja Madeirasta sekä yhdessä Katja Lindroosin kanssa Amsterdamista. Tripsteri- sarjassa Helin on julkaissut opaskirjan Thaimaasta sekä yhdessä Siru Vallealan kanssa opaskirjan Prahasta. Helin on julkaissut myös teokset Thaimaa parhaimmillaan (Image Kustannus 2008) sekä Karaokekansa – tarinoita laulun voimasta (Avain 2007), jonka valokuvat on ottanut Juuso Westerlund. Viimeksi mainittu teos kertoo suomalaisesta karaokekulttuurista. == Tunnustukset == Vuonna 2006 Helin sai Tutkivan journalismin yhdistyksen Lumilapio-palkinnon osana Image-lehden työryhmää artikkelista, joka käsitteli eurooppalaista ihmiskauppaa. Työryhmään kuuluivat hänen ohellaan Ari Lahdenmäki, Anu Partanen ja Pekka Vänttinen. Vuonna 2013 Helin sai Thaimaan matkailuviranomaisten myöntämän Friend of Thailand -palkinnon, jolla kunnioitettiin Helinin pitkäjänteistä työtä Thaimaan-matkailun parissa. == Urheilu-ura == Helin on miekkaillut Suomen maajoukkueessa ja edustanut seuratasolla sekä Ylioppilasmiekkailijoita että Helsingin Miekkailijoita. Hän on voittanut kalvalla miesten henkilökohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1999 ja Helsingin Miekkailijoiden joukkueessa kalvan miesten joukkuekilpailun mestaruuden vuosina 1997, 1999, 2000, 2001, 2002 ja 2004. == Yksityiselämä == Helin on naimisissa filippiiniläisen UNICEF-virkailijan Leotes Lugo Helin kanssa. Heillä on yhteinen poika (s. 2009). Helin on asunut perheensä kanssa Thaimaassa, Nepalissa, Itä-Timorissa ja Laosissa. Helin on rakennuttanut Filippiineille vaimonsa kotiseudulle Surigaoon majatalon Surigao Dream. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Orjamarkkinat, Lumilapio-palkinnon saanut artikkeli vuodelta 2005 Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Elävät henkilöt