Perheiden yhdistäminen

Perheenyhdistäminen on peruste oleskeluluvan myöntämiselle. Maassa jo olevan henkilön puoliso, lapsi tai vanhempi voi hakea oleskelulupaa olemassaolevan perhesiteen perusteella. == Perheenyhdistäminen Suomessa == Suomessa perheenyhdistämisellä ei ole kiintiöitä, vaan jokainen jatkuvalla oleskeluluvalla Suomessa asuva on oikeutettu hakemaan sitä. Esimerkiksi somalialaisista turvapaikanhakijoista 90 prosenttia hakee perheenyhdistämistä oleskeluluvan saatuaan. Vuonna 2009 yhteensä 2 204 somalialaista jätti oleskelulupahakemuksen perhesiteen perusteella. Perhesidepäätöksiä tehtiin vuonna 2009 kokonaisuudessaan 6 573. 508 somalialaisista sai myönteisen päätöksen. Vuosina 2015–2016 ja 2020–2023 eniten myönteisiä päätöksiä saivat Venäjän kansalaiset. Myöhemmin Suomessa on otettu käyttöön menettely, jossa oleskeluluvan saaminen lapsille perhesiteen perusteella vaatii riittäviä tuloja. Tätä kutsutaan toimeentuloedellytykseksi. Se lasketaan perheen koon mukaan. Esimerkiksi vuoden 2024 marraskuusta alkaen yhden aikuisen ja kahden lapsen perheessä käteen on palkasta jäätävä nettotuloina 2 300 euroa. Tuota ennen toimeentuloraja vastaavan kokoiselle perheelle oli 1 900 euroa, ja tuo raja oli säädetty vuonna 2013. Nelihenkiseltä perheeltä on edellytetty marraskuusta 2024 alkaen 2 910 euron kuukausituloja. Alaikäiset turvapaikan tai oleskeluluvan saaneet ovat automaattisesti oikeutettuja perheidenyhdistämiseen. Punaisen Ristin mukaan tämä ei kuitenkaan ole aina mahdollista. Perheenjäseniksi lasketaan: * aviopuoliso * rekisteröity parisuhdekumppani * avopuoliso * alle 18-vuotias naimaton lapsi, jonka huoltaja Suomessa asuva henkilö on * huoltaja, jos Suomessa asuva henkilö on alle 18-vuotias Muutkin kuin nämä ehdot täyttävä voi olla oikeutettu perheenyhdistämiseen tietyissä tilanteissa. Oleskelulupa edellyttää yleensä, että perheenjäsenen taloudellinen toimeentulo Suomessa on turvattu muutoin kuin yhteiskunnan tuella. Henkilöä, jonka perheenjäsenet kutsutaan maahan, kutsutaan perheenkokoajaksi. Perheenyhdistämiseen liittyy myös niin sanottu ankkurilapsi-ilmiö. Suomen ulkomaalaislain 36 §:n toisessa momentissa säädetään maahantulosäännösten kiertämisen vaikutuksesta perheenyhdistämiseen. Lainkohdan mukaan oleskelulupa voidaan jättää myöntämättä, jos on perusteltua aihetta epäillä ulkomaalaisen tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Maahanmuuttovirasto on soveltanut pykälää perheenyhdistämistä koskevissa ratkaisuissaan, ja päätökset ovat jääneet voimaan myös korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Vuosi Suomesta oleskelulupaa perheen yhdistämisen perusteella hakeneet vuosina 2015–2024 Hakemukset yhteensä vuodesta 2015 alkaen Myönnetyt oleskeluluvat perheen yhdistämisen perusteella vuosina 2015–2024 Myönnetyt oleskeluluvat perheen yhdistämisen perusteella yhteensä vuodesta 2015 alkaen '' 2015 9 998 9 998 8 039 8 039 2016 9 546 19 544 8 171 16 210 2017 10 972 30 516 9 089 25 299 2018 11 305 41 821 9 009 34 308 2019 13 011 54 832 10 251 44 559 2020 10 559 65 391 8 592 53 151 2021 11 281 76 672 9 821 62 972 2022 17 476 94 148 15 457 78 429 2023 21 866 116 014 20 278 98 707 2024 19 876 135 890 18 018 116 725 Taulukon huippuvuodet on lihavoitu. == Perheenyhdistäminen muissa maissa == Monissa Euroopan maissa perheenyhdistäminen on suurin yksittäinen syy maahanmuutolle. Joissakin maissa käytäntöjä on kovennettu muun muassa pakkoavioliittojen kitkemiseksi ja maahanmuuton vähentämiseksi. Yhdysvalloissa oikeus perheenyhdistämisiin poistettiin eräiltä siirtolaisryhmiltä kokonaan, kun huomattiin että vain 20 prosenttia perheenjäseniksi väitetyistä oli sukua keskenään. Yhdysvalloissa jokainen maassa syntynyt henkilö saa kansalaisuuden, ja jos lapsi syntyy laittomille siirtolaisille, ovat hekin oikeutettuja kansalaisuuteen. == Katso myös == * Maahanmuuttajat Suomessa * Suomen kansalaisuus ==Lähteet== Luokka:Muuttoliike Luokka:Perheoikeus