EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2006

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2006 järjestettiin Tampereella, Pirkkahallissa 25.–26.2.2006. Käytetty juoksurata oli 300 metriä pitkä. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Visa Hongisto 6,74 Nghi Tran 6,76 Jarkko Ruostekivi 6,77 200 m Nghi Tran 21,25 Samsa Tuikka 21,61 Antti Vainionpää 22,00 400 m Ari Kauppinen 47,83 Antti Toivonen 48,06 Juha Kukkamo 48,43 800 m Juha Kukkamo 1.54,54 Niclas Sandells 1.54,79 Robert Rotkirch 1.54,83 1 500 m Riku Marttinen 3.48,19 Niclas Sandells 3.48,21 Mikael Bergdahl 3.50,62 3 000 m Arto Aalto 8.18,26 Konstantin Kutilainen 8.18,29 Jarkko Hamberg 8.19,71 60 m aidat Olli Talsi 7,70 Vesa Korjus 8,04 Markus Vilén 8,06 300 m aidat Kimmo Haapasalo 36,72 Juha Selänpää 37,56 Teemu Linkosaari 38,40 5 000 m kävely Antti Kempas 20.19,36 Jani Lehtinen 20.31,25 Timo Viljanen 21.14,50 Korkeushyppy Osku Torro 226 Oskari Frösén 224 Jussi Viita 214 Seiväshyppy Matti Mononen 549 Vesa Rantanen 537 Mikael Westö 537 Pituushyppy Samir Abbassi 756 Juho-Matti Pimiä 747 Joni Rautanen 739 Kolmiloikka Johan Meriluoto 15,83 Aleksi Tammentie 15,17 Mikko Kivinen 15,00 Kuulantyöntö Ville Tiisanoja 19,96 Robert Häggblom 19,58 Mika Vasara 19,46 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Heidi Hannula 7,27 Sari Keskitalo 7,53 Anna Heiniö 7,56 200 m Sari Keskitalo 23,99 Kirsi Mykkänen 24,32 Anna Heiniö 24,76 400 m Kirsi Mykkänen 53,61 (SE) Suvi Myllymäki 55,47 Mari Järvenpää 55,96 800 m Suvi Myllymäki 2.08,59 Annika Rikberg 2.08,98 Minna Järvenpää 2.10,77 1 500 m Annika Rikberg 4.44,00 Minna Järvenpää 4.45,51 Tarja Vesaluoma 4.45,77 3 000 m Mari Järvenpää 9.33,06 Maija Oravamäki 9.35,19 Tarja Vesaluoma 9.36,31 60 m aidat Johanna Halkoaho 8,23 Katri Hiltunen 8,38 Piia Roslund 8,51 300 m aidat Ilona Ranta 41,01 (SE) Jenniina Halkoaho 42,77 Kristiina Auno 43,01 3 000 m kävely Outi Sillanpää 13.45,53 Tiina Muinonen 14.07,78 Maija Sippola 14.36,16 Korkeushyppy Alina Mattila 183 Jonna Anias 176 Ilona Ikonen 172 Seiväshyppy Minna Nikkanen 416 Aino-Maija Karvinen 411 Eeva Niemelä 383 Pituushyppy Jaana Kontturi 610 Maija Kovalainen 603 Johanna Halkoaho 600 Kolmiloikka Natalia Kilpeläinen 13,76 Jonna-Janette Eriksson 13,07 Niina Kelo 13,06 Kuulantyöntö Niina Kelo 14,87 Tanja Mäkinen 14,66 Hennariikka Järvinen 14,53 == Lähteet == * 1. päivän tulokset (SUL) * 2. päivän tulokset (SUL) Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2006 yleisurheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat
Korppoon vaakuna

Korppoon vaakuna oli Korppoon kunnan tunnus. Vaakunan aihe on peräisin isonvihan aikaisesta pitäjän nostoväen lipusta. Vaakunan selitys on ”kultakentässä musta, kruunupää korppi siivet koholla; kruunu ja kieli punaiset.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Korppoon kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. kesäkuuta 1956. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 27. joulukuuta samana vuonna. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Korppoon kunta yhdessä Houtskarin, Iniön, Nauvon ja Paraisten kanssa muodosti Länsi-Turunmaan (nyk. Paraisten) kaupungin. == Lähteet == * * Korppoo Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Luokka:Korppoo
Sławomir Skrzypek

250px|thumb|right|Sławomir Skrzypek Sławomir Stanisław Skrzypek (10. toukokuuta 1963 Katowice – 10. huhtikuuta 2010 Smolensk) oli Puolan keskuspankin johtaja. Hän sai surmansa Smolenskin lento-onnettomuudessa, jossa kuoli myös Puolan presidentti Lech Kaczyński ja 94 muuta ihmistä. == Lähteet== Luokka:Puolalaiset henkilöt Luokka:Smolenskin lento-onnettomuudessa 2010 kuolleet Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Charles Snelling

Charles Frederick Theodore Snelling (s. 17. syyskuuta 1937 Toronto) on entinen kanadalainen taitoluistelija. Hän saavutti pronssimitalin vuoden 1957 maailmanmestaruuskilpailuissa. Kanadan-mestaruuden Snelling voitti yhteensä kuusi kertaa vuosina 1954–1958 ja 1964. Hänet valittiin Kanadan taitoluisteluliiton Hall of Fameen 2004. Snelling osallistui talviolympialaisiin kaksi kertaa. Cortina d’Ampezzossa 1956 hän sijoittui kahdeksanneksi ja Innsbruckissa 1964 kolmanneksitoista. Snelling edusti Toronton Granite Clubia. Hänen valmentajanaan toimi Marcus Nikkanen. Snelling valmistui Toronton yliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta 1962, ja urheilu-uransa jälkeen hän on työskennellyt plastiikkakirurgina. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset taitoluistelijat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pussin kuljettaja

Pussin kuljettaja on toimittaja Pekka Kymäläisen kirjoittama teos, jossa hän kertoo sairastumisestaan peräsuolisyöpään ja sairauden hoitamisesta sekä Kainuun keskussairaalassa että Oulun yliopistollisessa sairaalassa. Kymäläinen kertoo kirjassaan rankoista hoitojaksoista niin sädehoidossa kuin syövän leikkauksen jälkeen, jossa hänelle jouduttiin tekemään paksusuoliavanne. Kymäläinen kirjasi vuoden ajan sairaalapäiväkirjaa, jossa hän dokumentoi erikoisen seuralaisen kohtaamisesta ja potilaan tuntemuksista hoidon edetessä. Kirjasta on otettu kaksi painosta. Pussin kuljettaja -kirjan tyyli on päiväkirjanomainen tarkastelu, jossa sairauden lisäksi käsitellään uutisia ja tapahtumia niin Suomesta kuin ulkomailta. Kymäläinen sai Pussin kuljettaja -kirjan jälkeen Suomen Kulttuurirahaston myöntämän apurahan. Luokka:Vuoden 2002 kirjat
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2005

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2005 järjestettiin Turussa, Kupittaan urheiluhallissa 19.–20.2.2005. Käytetty juoksurata oli 170 metriä pitkä. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Tommi Hartonen 6,71 Nghi Tran 6,73 Esa Liukkonen 6,77 200 m Nghi Tran 22,22 Tuomas Kaikkonen 22,67 Risto Koskelainen 23,02 400 m Jussi Heikkilä 49,46 Ari Kauppinen 49,70 Tuomas Kaikkonen 49,88 800 m Wilson Kirwa 1.53,36 Juha Kukkamo 1.54,37 Niclas Sandells 1.54,69 1 500 m Juha Kukkamo 3.58,83 Riku Marttinen 3.59,43 Simo Wannas 3.59,67 3 000 m Tuomo Lehtinen 8.09,73 Juha Hellstén 8.24,47 Jukka Kero 8.25,81 60 m aidat Juha Sonck 7,76 Matti Niemi 7,77 Marko Ritola 7,85 5 000 m kävely Jani Lehtinen 20.40,01 Antti Kempas 21.11,06 Jarkko Kinnunen 21.33,61 Korkeushyppy Oskari Frösén 224 Osku Torro Mauri Kaattari Heikki Pärnä 214 Seiväshyppy Mikko Latvala 546 Vesa Rantanen 531 Toni Latvala 531 Pituushyppy Petteri Lax 728 Tatu Pussila 723 Hannu Hämäläinen 722 Kolmiloikka Johan Meriluoto 16,22 Julius Anckar 15,68 Mikael Inkeroinen 15,13 Kuulantyöntö Conny Karlsson 19,47 Timo Aaltonen 19,41 Robert Häggblom 19,32 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Heidi Hannula 7,29 Ilona Ranta 7,46 Elina Lax 7,59 200 m Katja Salivaara 25,30 Ifeoma Chukwuma 25,70 Elina Korjansalo 25,95 Jenniina Halkoaho juoksi B-finaalin voittoon ajalla 25,62 400 m Suvi Myllymäki 56,34 Nina Vainikainen 58,73 Sinikka Leminen 59,00 800 m Mari Järvenpää 2.06,71 Suvi Myllymäki 2.08,77 Annika Rikberg 2.09,16 1 500 m Mari Järvenpää 4.22,64 Anni Tuimala 4.23,21 Ulla Tuimala 4.24,13 3 000 m Ulla Tuimala 9.29,15 Anni Tuimala 9.31,54 Tarja Vesaluoma 9.41,32 60 m aidat Johanna Halkoaho 8,45 Salla Käppi 8,47 Tiia Hautala 8,55 3 000 m kävely Outi Sillanpää 13.13,92 Marja Penttinen 13.47,11 Maija Sippola 14.00,27 Korkeushyppy Alina Mattila 185 Jonna Anias 183 Niina Masalin 180 Seiväshyppy Minna Nikkanen 391 Saara Laaksonen 383 Miina Kenttä 375 Pituushyppy Johanna Halkoaho 614 Tiia Hautala 613 Salla Käppi 598 Kolmiloikka Natalia Kilpeläinen 13,35 Niina Kelo 13,06 Elina Sorsa 13,05 Kuulantyöntö Niina Kelo 14,82 Maija Kovalainen 14,51 Hennariikka Järvinen 14,50 == Lähteet == * Tulokset (SUL) Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen- mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2005 yleisurheilu Luokka:Turun urheilutapahtumat
Natriumatsidi

Natriumatsidi (NaN3) on natrium- ja atsidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä käytetään autojen turvatyynyissä, räjähdysaineiden valmistuksessa ja orgaanisen kemian synteeseissä. == Ominaisuudet == Natriumatsidi on huoneenlämpötilassa värittömiä tai valkoisia heksagonaalisia kiteitä, jotka liukenevat veteen ja myös ammoniakkiin sekä alkoholiin. Natriumatsidi voi räjähtää kuumennuksen tai iskujen seurauksena, jolloin muodostuu metallista natriumia ja typpikaasua. Laimeat hapot vapauttavat natriumatsidista erittäin myrkyllistä vetyatsidia. :2 NaN3 \+ H2SO4 → 2 HN3 \+ Na2SO4 == Valmistus == Natriumatsidia voidaan valmistaa teollisesti natriumamidin ja dityppioksidin välisellä reaktiolla. Reaktio tapahtuu 190 °C lämpötilassa ja natriumatsidin lisäksi muodostuu natriumhydroksidia ja ammoniakkia. :2 NaNH2 \+ N2O → NaN3 \+ NaOH + NH3 Dityppioksidin sijaan reaktiossa voidaan käyttää natriumnitraattia. :3 NaNH2 \+ NaNO3 → NaN3 \+ 3 NaOH + NH3 Euroopan unionin jäsenvaltioissa tuotetaan natriumatsidia vuosittain yli miljoona kiloa. == Käyttö == ===Käyttö turvatyynyissä=== Natriumatsidia käytetään autojen turvatyynyissä. Törmäyksen sattuessa anturit antavat käskyn sytyttää seos, joka sisältää natriumatsidin lisäksi natriumnitraattia ja piidioksidia. Lämpötila nousee 300 °C, jolloin muodostuu sulaa natriummetallia ja typpikaasua, joka täyttää turvatyynyn. Sula natrium muodostaa piidioksidin kanssa natriumsilikaattilasia. :2 NaN3 → 2 Na + 3 N2 Vastaavaa reaktiota voidaan käyttää laboratoriossa valmistettaessa erittäin puhdasta natriummetallia. === Käyttö räjähdysaineiden valmistuksessa === Natriumatsidia voidaan käyttää sytytinräjähteenä. Siitä valmistetaan enimmäkseen kuitenkin lyijyatsidia, jota muodostuu natriumatsidin reagoidessa lyijysuolan, kuten lyijyasetaatin kanssa. :2 NaN3 \+ (CH3COO)2Pb → Pb(N3)2 \+ 2 CH3COONa === Käyttö orgaanisessa kemiassa === Natriumatsidia voidaan käyttää valmistettaessa primäärisiä amiineja. Atsidit reagoivat alkyylihalidien kanssa muodostaen alkyyliatsideja, jotka voidaan pelkistää primäärisiksi amiineiksi. == Myrkyllisyys == Natriumatsidi on hyvin myrkyllistä, lähes yhtä myrkyllistä kuin natriumsyanidi. Aine voi kulkeutua kehoon hengitettynä, ihon läpi imeytyneenä tai nieltynä. Myrkytysoireita ovat huonovointisuus, verenpaineen lasku, sydämen lyöntien hidastuminen ja tajuttomuus. Aineelle altistuminen voi aiheuttaa hermostovaurioita tai jopa kuoleman. Natriumatsidin on todettu olevan mutageeninen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Sodium azide *Sodium azide Luokka:Natriumyhdisteet Luokka:Typpiyhdisteet
Clint Lowery

Clint Lowery (s. 15. lokakuuta 1971 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Sevendust'n kitaristi. Hänet tunnetaan myös Still Rain -yhtyeen ex-kitaristina. == Yhtyeet == * Still Rain – kitara (1989–1992) * Sevendust – kitara (1992–2004, 2008–) * Dark New Day – kitara (2004–2007) * Korn – kitara (2007) Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sparta (yhtye)

Sparta on yhdysvaltalainen yhtye El Pasosta, Texasista. Se perustettiin vuonna 2001. Yhtye on julkaissut kolmea studioalbumia, yhden livealbumin ja yhden EP:n. Vuonna 2008 yhtye jäi tauolle ja on tauolla yhä. == Diskografia == ===Studioalbumit=== * Wiretap Scars 2002 * Porcelain 2004 * Threes 2006 ===Livealbumit=== * Live at La Zona Rosa 3.19.04 2004 ===EP:t=== * Austere 2002 == Jäsenet == * Jim Ward (kitara, laulu) * Tony Hajjar (rummut) * Matt Miller (basso) * Keeley Davis (kitara) Luokka:Yhdysvaltalaiset rockyhtyeet
Baseball kesäolympialaisissa 1984

Baseball järjestettiin näytöslajina vuoden 1984 kesäolympialaisissa toiseksi viimeistä kertaa. Pelit pelattiin Dodger Stadiumilla 31. heinäkuuta - 7\. elokuuta 1984. Joukkueita oli kahdeksan. Ensimmäiseksi sijoittui Japani, toiseksi Yhdysvallat ja kolmanneksi Kiinan Taipei. ==Lopputulokset== Sija Maa 1 2\. 3\. Kiinan Taipei 4\. 5\. 6\. 7\. 8\. 1984 Luokka:Kesäolympialaiset 1984 Luokka:Vuoden 1984 baseball
Kosteikkokerttunen

Kosteikkokerttunen (Amphilais seebohmi) on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Se elää saaren itäosan vuoristoissa. Richard Bowdler Sharpe kuvaili lajin holotyypin Antananarivon läheltä 1879.IBC Laji on nimetty Henry Seebohmin kunnaiksi. == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Markéta Irglová

Markéta Irglová (s. 28. helmikuuta 1988 Valašské Meziříčí, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen lauluntekijä, muusikko, laulaja ja näyttelijä. Vuodesta 2009 lähtien hän on asunut Irlannissa. ==Aiempi elämä== Irglová aloitti soittamisen seitsenvuotiaana. Vanhemmat ostivat hänelle pianon, kun hän oli kahdeksan. Hän alkoi soittaa sitä ja pääsi soittotunneille. Yhdeksänvuotiaana hän sai isältään kitaran alkaen välittömästi soittaa sitä ja opetella kappaleita korvakuulolta. Äiti halusi Markétan soittavan pianoa, koska lapsena hänen omat vanhempansa eivät olleet pystyneet sitä hankkimaan, vaikka hän rakastikin soitinta kovasti. ==Ura== Irglová ja irlantilaismuusikko Glen Hansard muodostavat duon The Swell Season, jonka samanniminen debyyttialbumi The Swell Season ilmestyi vuonna 2006. Vuonna 2007 he esiintyivät pääosissa John Carneyn käsikirjoittamassa ja ohjaamassa indie-elokuvassa Once. Irglová ja Hansard kirjoittivat yhtä lukuun ottamatta kaikki elokuvan kappaleet. Once voitti draamaelokuvan World Cinema Audience Awardin Sundancen elokuvajuhlilla. Yksi Irglován ja Hansardin Oncea varten kirjoittamista kappaleista on ”Falling Slowly”, joka voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon. Irglovásta tuli ensimmäinen Oscarilla palkittu tšekkiläisnainen, ja yhdeksäntoistavuotiaana hän oli myös nuorin Oscarin musiikkikategoriassa voittanut henkilö. Irglová ja Hansard esittivät kappaleensa 24. helmikuuta 2008 Oscar-gaalassa Los Angelesin Kodak-teatterissa. Irglová ja Hansard esiintyivät myös vuoden 2007 I’m Not There -elokuvan soundtrackilla versiollaan Bob Dylanin kappaleesta ”You Ain’t Goin’ Nowhere”. ==Yksityiselämä== Oncen teon aikana Irglová ja Hansard alkoivat tapailla toisiaan. Tammikuussa 2009 he kertoivat kuitenkin päättäneensä seurustelunsa, mutta säilyneensä hyvinä ystävinä. ==Diskografia== ===The Swell Season=== *The Swell Season (2006) *Once (elokuvasoundtrack, 2007) *Strict Joy (2009) ===Soolotuotanto=== * Anar (2011) ==Elokuvat== *Once (2007) ==Televisio== * Simpsonit-jakso ”In The Name of the Grandfather” (2009) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Markéta Irglován kotisivut * The Swell Seasonin verkkosivut * Luokka:Tšekkiläiset muusikot Luokka:Tšekkiläiset näyttelijät Luokka:Tšekkiläiset laulajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Australiankerttunen

Australiankerttunen (Poodytes carteri) eli aiemmalta nimeltään australiankerttu on Australian kotoperäinen varpuslintu. Sitä esiintyy laikuittain mantereen länsirannikolla ja sieltä itään Queenslandiin. Alfred John North kuvailivat lajin holotyypin North Cape Westistä vuonna 1900.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Timorinkerttu

Timorinkerttu (Buettikoferella bivittata) on Timorin kotoperäinen varpuslintu. Charles Lucien Bonaparte kuvaili lajin holotyypin Timorista 1850.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Lymykerttu

Lymykerttu (Megalurulus rufus), myös Trichocichla rufa, on Fidžin kotoperäinen varpuslintu. Se elää Vanua Levulla (alalaji kluniei) ja Viti Levulla (nimialalaji rufus). Anton Reichenow kuvaili lajin holotyypin Viti Levulta vuonna 1890.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut Luokka:Uhanalaiset linnut
Hyrsylä (Nummi)

Hyrsylän kylä sijaitsee Lohjan Nummella. Kylän halkaisee kahtia seututie 110, joka oli ennen Ykköstie. Hyrsylän keskustassa sijaitsi ennen jopa kolme kauppaa, ja viimeinenkin niistä lakkautettiin 2000-luvulla. Kylä sijaitsee Koisjärven vieressä ja eteläpäässä se rajoittuu Saukkola–Lohja-tielle. == Maatilat == Hyrsylässä on kuusi päätilaa: Saukko, Mäkilä, Lonkala, Lanki, Uro ja Mikkola. Uron maatila sijaitsee seututien 110 pohjoispuolella, ja se on enemmäkseen keskittynyt naudan kasvatukseen. Muilla maatiloilla ei ole nykyään eläimiä. Viljely on loppunut Mäkilässä ja Mikkolassa. Lankin tilalla on Lankin Aitta -kahvila vanhassa vilja-aitassa. == Ala-aste == Hyrsylässä sijaitsee vuonna 2015 lakkautettu Hyrsylän koulun entinen ala-aste, joka myytiin 2017 Lohjan kaupungin hyväksymän tarjouksen mukaan Pedro Aibéolle. Koulurakennukseen suunnitellaan sekä asuntoja että yhteisöllistä toimintaa. Koulu sijaitsee Langin maatilan lähellä. Toimiessaan vielä ala-asteena koulussa annettiin opetusta noin 60 oppilaalle. Koulussa panostettiin erityisesti taito- ja taideaineisiin.Hyrsylän koulu: Painopistealueet ja hankkeet Nummi-Pusula == Kuuluisuudet == *Aira Samulin – rakennuttanut Hyrsylän mutkan, rajakarjalaistyylisen talon.Hyrsylän Mutka Aira Suvio-Samulin * Martti Marttelin – edusti Nummen Kipinää eri suuritasoisissa kilpailuissa ja kaatui talvisodassa. == Lähteet == Luokka:Nummen kylät
Punanaamakerttu

Punanaamakerttu (Megalurulus rubiginosus) on Papua-Uuden-Guinean kotoperäinen varpuslintu. Se elää Uuden-Britannian saarella Bismarckinsaaristossa. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Uudesta-Britanniasta 1881.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Olga Bergholtz

Olga Fjodorovna Bergholtz, myös: Berggolts (; 16. toukokuuta (J: 3. toukokuuta) 1910 Pietari, Venäjä – 13. marraskuuta 1975 Leningrad, Venäjä) oli venäläinen neuvostorunoilija. Olga Bergholtz syntyi lääkärin perheeseen. Ensimmäiset teoksensa hän julkaisi 15-vuotiaana. Vuonna 1926 hän liittyi nuorten proletaarikirjailijoiden Smena-ryhmään. Vuonna 1930 Bergholtz valmistui Leningradin yliopiston filologisesta tiedekunnasta. Hän työskenteli toimittajana Kazakstanissa ja Leningradissa, julkaisi useita lastenkirjoja ja kuvauskokoelmia. Ensimmäiset runokokoelmat ilmestyivät vuosina 1934 ja 1936. Stalinin vainojen aikana Bergholtz vangittiin joulukuussa 1938, mutta vapautettiin syyttömänä seuraavan vuoden heinäkuussa. Hänen ensimmäinen aviomiehensä Boris Kornilov menehtyi vankeudessa. Vuonna 1940 Bergholtz hyväksyttiin NKP:n jäseneksi. Leningradin piirityksen aikana Bergholtzin lähes päivittäiset radioesiintymiset tekivät hänestä kaupungin puolustajien urhoollisuuden, kärsivällisyyden ja toivon symbolin. Hänen runoelmansa ja runokokoelmansa Fevralski dnevnik (”Helmikuun päiväkirja”, 1942), Leningradskaja poema (”Leningrad-runoelma”, 1942), Leningradskaja tetrad (”Leningrad-vihko”, 1942), Leningrad (1944), Pamjati zaštšitnikov (”Puolustajien muistolle”, 1944), Govorit Leningrad (”Täällä Leningrad”, 1946) ja Tvoi put (”Sinun tiesi”, 1945) kuvaavat avoimesti ja vilpittömästi piiritetyn kaupungin arkea. Yhdessä Georgi Makogonenkon kanssa Bergholtz laati elokuvan Leningradskaja simfonija (”Leningrad-sinfonia”, 1945) käsikirjoituksen. Hänen sanansa ”Ketään ei ole unohdettu, mitään ei ole unohdettu” on kaiverrettu Piskarjovkan hautausmaan graniittiin. Bergholtzin toinen aviomies, kirjallisuudentutkija Nikolai Moltšanov kuoli nälkään piirityksen aikana. Vuonna 1950 Bergholtz sai Stalinin palkinnon runoelmasta Pervorossijsk. Tragedia Vernost (”Uskollisuus”, 1954) kuvaa Sevastopolin puolustusta vuosina 1941–1942. Pääteoksenaan kirjailija piti vuonna 1959 ilmestynyttä proosakirjaa Dnevnyje zvjozdy (”Päivän tähdet”). Myöhemmistä runokokoelmista merkittävin on Bergholtzin lähes kolmenkymmenen vuoden ajan kirjoittama Uzel (”Solmu”, 1965). Runoilija on palkittu Leninin ja Työn punaisen lipun kunniamerkeillä. Hänet on haudattu Sutelan kirjailijahautausmaalle. ==Suomennettu teos== * Talvi – kesän pelätin. Leningrad: Kirja, 1935. ===Suomennettuja runoja=== Runoja teoksessa Neuvostolyriikkaa 4. Suom. Pentti Saaritsa. Tammi, 1986.Olga Berggolts, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta 17.12.2021, viitattu 17.12.2021 * Anna Ahmatovalle, myös antologiassa Maailman runosydän, toim. Hannu Tarmio ja Janne Tarmio, WSOY Helsinki 1998 ISBN 951-0-22134-1 * ...Kaupungin laitamalla seisake * Kuuletko kuinka elävä ja märkä tuuli * Lupaus * Oi, älkää katsahtako taaksenne * Pelkään että kaikki joita rakastan * Rakkaudesta * Rakkaudesta: 1 * Vastaus, myös antologiassa Maailman runosydän ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Olga Bergholtz Luokka:Neuvostoliittolaiset runoilijat Luokka:Venäläiset runoilijat Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Tiheikkökerttu

Tiheikkökerttu (Megalurulus whitneyi) on oseanialainen varpuslintu. Se elää Papua-Uuden-Guinean Uudessa-Britanniassa (alalaji grosvenori) ja Bougainvillessä (alalaji llaneae), Salomonsaarten Guadalcanalissa (alalaji turipavae) ja Pohjois-Vanuatun Espírito Santolla (nimialalaji whitneyi). Ernst Mayr kuvaili lajin holotyypin Espírito Santolta 1933.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Uudenkaledoniankerttu

Uudenkaledoniankerttu (Megalurulus mariae) on Tyynenmeren lounaisosan Uuden- Kaledonian kotoperäinen varpuslintu. Jules Verreaux kuvaili lajin holotyypin Uudelta-Kaledonialta 1869.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Palatsiaukio

Palatsiaukio () on Pietarin kaupungin keskusaukio Venäjällä. Se sijaitsee Nevan eteläpuolella Amiraliteetin prospektin sekä Millionnaja-kadun ja Moikan välillä. Aukion pinta-ala on 8 hehtaaria. Vuosina 1923–1944 sen nimenä oli Uritskinaukio Moisei Uritskin kunniaksi. Palatsiaukio on syntynyt 1700-luvun puolivälissä sen pohjoispuolella sijaitsevan barokkityylisen Talvipalatsin rakentamisen yhteydessä. Eteläpuolella sijaitseva Carlo Rossin suunnittelema empiretyylinen pääesikuntarakennus pystytettiin vuosina 1819–1829. Itäpuolelle sijaitsevan klassistisen kaartin joukkojen esikunnan on suunnitellut Aleksandr Brjullov (1837–1843). Aukion keskellä seisoo Pyterlahden graniitista valmistettu Aleksanterin pylväs (Auguste de Montferrand, 1834). Pylväs ja pääesikunnan holvikaaren päällä kohoava Voiton kuusivaljakko -veistos ovat Venäjän vuoden 1812 isänmaallisessa sodassa saaman voiton muistomerkkejä. Vuonna 1905 aukiolla järjestettiin verisunnuntaina tunnettu, sotilaiden verisesti hajottama mielenosoitus. Lokakuun vallankumouksen aikana punakaarti valloitti sieltä käsin talvipalatsin, johon Venäjän väliaikainen hallitus oli majoittunut. Nykyään Palatsiaukiolla järjestetään sotilasparaateja, erilaisia juhlatilaisuuksia ja konsertteja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Palatsiaukio Pietari-tietosanakirjassa Luokka:Pietarin aukiot
Liigacup (naiset)

Liigacup on suomalainen Kansallisen Liigan joukkueille tarkoitettu jalkapallokilpailu, joka pelataan kevättalvella ennen sarjakauden alkua. == Pelijärjestelmä == Joukkueet jaetaan kahteen lohkoon, joissa pelataan yksinkertainen sarja. Molempien lohkojen kaksi parasta pääsee välieriin, jossa lohkon A voittaja kohtaa lohkon B toiseksi sijoittuneen ja lohkon B voittaja lohkon A toiseksi sijoittuneen. Välierät pelataan yksiosaisena lohkovoittajan kotikentällä. Loppuottelu pelataan samana päivänä miesten liigacupin loppuottelun kanssa. == Loppuottelut == Vuosi Voittaja Tulos 2\. sija Pelipaikka 2007 FC Honka 0–0, 5–4 rp. HJK Finnair Stadium, Helsinki 2008 FC Honka 3–1 TPS Finnair Stadium, Helsinki 2009 HJK 8–1 FC United ISS Stadion, Vantaa 2010 HJK 3–0 Åland United Finnair Stadium, Helsinki 2011 HJK 0–0, 4–2 rp. PK-35 Vantaa Tapiolan urheilupuisto, Espoo 2012 HJK 1–0 FC Honka Talin halli, Helsinki == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Liigacup Naisten Liigan sivustolla Luokka:Suomen jalkapallocupit Luokka:Naisten jalkapallo
Gavriil Baranovski

Gavriil Vasiljevitš Baranovski (, 25. maaliskuuta 1860 Odessa – 1920 Pietari) oli venäläinen arkkitehti. Gavriil Baranovski valmistui vuonna 1885 Pietarin siviili-insinööri-instituutista. Vuosina 1885–1917 hän työskenteli Venäjän sisäministeriön rakennuskomiteassa ja vuosina 1897–1905 toimi siviili- insinööri-instituutin opettajana. Arkkitehdin varhaisille töille ovat ominaisia rationalistiset suunnitteluratkaisut. Myöhemmistä rakennuksista monet edustavat jugendtyyliä. Niistä merkittävimpiä ovat Jelisejevin kauppahuoneen talo Nevski-prospektilla (1901–1903) ja Venäjän maantieteellisen seuran rakennus (1907–1910). Baranovski osallistui Pietarin buddhalaisen temppelin suunnitteluun. Hänet tunnetaan myös arkkitehtuurin historioitsijana. ==Lähteet== Luokka:Venäläiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2004

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2004 järjestettiin Helsingissä, Myllypuron Liikuntamyllyssä 21.–22.2.2004. Käytetty juoksurata oli 200 metriä pitkäLiikuntamylly . ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Simo Sipilä 6,75 Esa Liukkonen 6,81 Tuomas Näsi 6,83 200 m Visa Hongisto 21,70 Tomi Javanainen 21,96 Nghi Tran 22,24 400 m Jussi Heikkilä 48,56 Ari Kauppinen 48,80 Risto Koskelainen 49,39 800 m Juha Kukkamo 1.49,33 Wilson Kirwa 1.49,41 Jouni Haatainen 1.52,28 1 500 m Juha Kukkamo 3.46,88 Jukka Keskisalo 3.47,27 Anders Rockas 3.47,86 3 000 m Jukka Keskisalo 8.07,19 Tuomo Lehtinen 8.08,02 Jussi Utriainen 8.10,30 60 m aidat Olli Talsi 7,79 Juha Sonck 7,88 Lassi Raunio 8,08 5 000 m kävely Jani Lehtinen 20.27,21 Eero Turpeinen 21.56,57 Jarkko Kinnunen 23.06,38 Korkeushyppy Oskari Frösén 224 Heikki Taneli 222 Heikki Pärnä 208 Seiväshyppy Matti Mononen 560 Mikko Latvala 545 Toni Latvala 520 Pituushyppy Juho-Matti Pimiä 737 Petteri Toivonen 734 Niklas Rorarius 720 Kolmiloikka Janne Harju 15,38 Ville Välimäki 14,79 Kai Niemi 14,71 Kuulantyöntö Ville Tiisanoja 20,59 Tepa Reinikainen 20,46 Mika Halvari 19,91 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Heidi Hannula 7,35 Elina Lax 7,49 Elisa Hakamäki 7,56 200 m Johanna Manninen 23,57 Sari Keskitalo 24,67 Katja Salivaara 24,86 400 m Suvi Myllymäki 55,59 Milla Kelo 56,11 Attaa Asare 57,70 800 m Mari Järvenpää 2.10,85 Suvi Myllymäki 2.11,60 Minna Järvenpää 2.13,02 1 500 m Mari Järvenpää 4.20,55 Minna Järvenpää 4.22,28 Ulla Tuimala 4.24,09 3 000 m Ulla Tuimala 9.22,31 Anni Tuimala 9.27,47 Maija Kukkohovi 9.44,73 60 m aidat Emma Montell 8,53 Paula Peltonen 8,55 Niina Kelo 8,55 3 000 m kävely Marja Penttinen 14.12,80 Mia Hovi 14.21,96 Päivi Huuhtanen 15.07,81 Korkeushyppy Hanna Mikkonen 186 Reija Leppänen 182 Alina Mattila 180 Seiväshyppy Hanna Palamaa 400 Teija Saari 385 Aino-Maija Karvinen 385 Pituushyppy Heli Koivula-Kruger 638 Pia Wikstedt 605 Susanna Rajamäki 601 Kolmiloikka Heli Koivula-Kruger 13,96 Natalia Kilpeläinen 13,77 Niina Kelo 12,94 Kuulantyöntö Niina Kelo 14,65 Maija Kovalainen 14,27 Hennariikka Järvinen 13,82 == Lähteet == * 1. päivän tulokset (SUL) * 2. päivän tulokset (SUL) * Tulokset (time4results) === Viitteet === Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2004 yleisurheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Tunisian pääministeri

Tunisian pääministeri johtaa maan hallitusta. Presidentti nimittää pääministerin. Tunisia itsenäistyi vuonna 1956. ==Luettelo pääministereistä== # Kuva Nimi Valtaan Vallasta 1 Tahar Ben Ammar 20. maaliskuuta 1956 11. huhtikuuta 1956 2 75px Habib Bourguiba 11. huhtikuuta 1956 25. heinäkuuta 1957 3 Bahi Ladgham 7. marraskuuta 1969 2. marraskuuta 1970 4 Hedi Nouira 2. marraskuuta 1970 23. huhtikuuta 1980 5 Mohamed Mzali 23. huhtikuuta 1980 8. heinäkuuta 1986 6 Rachid Sfar 8. heinäkuuta 1986 2. lokakuuta 1987 7 75px Zine el-Abidine Ben Ali 2. lokakuuta 1987 7. marraskuuta 1987 8 75px Hedi Baccouche 7. marraskuuta 1987 27. syyskuuta 1989 9 Hamed Karoui 27. syyskuuta 1989 17. marraskuuta 1999 10 Muhammad al-Ghannuši 17. marraskuuta 1999 27. helmikuuta 2011 11 Beji Caid Essebsi 27. helmikuuta 2011 22. marraskuuta 2011 12 Hamadi Jebali 22. marraskuuta 2011 19. helmikuuta 2013 13 Ali Laarayedh 22. helmikuuta 2013 29. tammikuuta 2014 14 75px Mehdi Jomaa 29. tammikuuta 2014 6. helmikuuta 2015 15 Habib Essid 6. helmikuuta 2015 27. elokuuta 2016 16 Youssef Chahed 27. elokuuta 2016 27. helmikuuta 2020 17 Elyes Fakhfakh 27. helmikuuta 2020 2. syyskuuta 2020 18 Hichem Mechichi 2. syyskuuta 2020 25. heinäkuuta 2021 19 Najla Bouden Romdhane 11. lokakuuta 2021 2. elokuuta 2023 20 Ahmed Hachani 2. elokuuta 2023 7. elokuuta 2024 21 Kamel Madouri 7. elokuuta 2024 ==Aiheesta muualla== *Tunisan hallitukset sivusto , , *
Pakistaninkerttunen

Pakistaninkerttunen (Chaetornis striata) on aasialainen varpuslintu. Sen laikuittainen elinympäristö käsittää Pakistanin koillisosan ja sieltä itään Bangladeshiin ja Intian koillisosaan. Se talvehtii Intian niemimaan keski- ja eteläosissa. Thomas C. Jerdon kuvaili lajin holotyypin Nilgiristä, Etelä- Intiasta 1841.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut Luokka:Uhanalaiset linnut
Tummapyrstökerttunen

Tummapyrstökerttunen (Graminicola bengalensis) on aasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Intian pohjois- ja koillisosat sekä läheiset alueet Nepalista ja Koillis-Bangladeshista (nimialalaji bengalensis), Myanmarin kaakkoisosan, Koillis-Vietnamin ja Etelä-Kiinan Hainanin (alalaji striatus), sekä Kaakkois-Kiinan (alalaji sinicus). Thomas C. Jerdon kuvaili lajin holotyypin Intian Cacharista 1863.IBC == Lähteet == Luokka:Kerttutimalit
Viuhkakerttunen

Viuhkakerttunen (Schoenicola platyurus) on Intian kotoperäinen varpuslintu. Se elää maan lounaisosan Länsi-Ghattien vuoristoalueella. Thomas C. Jerdon kuvaili lajin holotyypin Goodaloorista Nilgirivuorten alarinteiltä 1844.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Afrikanviuhkakerttunen

Afrikanviuhkakerttunen (Schoenicola brevirostris) on afrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää pääosan Sahelin eteläpuolista Afrikkaa aina Etelä-Afrikkaan saakka. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Karl Jakob Sundevall kuvaili lajin holotyypin Natalin Umlazijoen yläjuoksulta 1850.IBC == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2003

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2003 järjestettiin Kuortaneella, Kuortaneen urheiluopiston Kuortanehallissa 22.–23.2.2003. Käytetty juoksurata oli 200 metriä pitkä. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Tuomas Näsi 6,74 Tommi Hartonen 6,76 Jaakko Ojaniemi 6,76 200 m Jaakko Ojaniemi 21,40 Ari Kauppinen 21,80 Mikko Karppi 22,25 400 m Janne Mäkelä 47,97 Ari Kauppinen 48,26 Mikko Karppi 48,62 800 m Juha Kukkamo 1.50,99 Anders Rockas 1.51,39 Mikko Purmonen 1.53,69 1 500 m Anders Rockas 3.50,04 Juha Kukkamo 3.50,36 Mikael Talasjoki 3.52,29 3 000 m Mikael Talasjoki 8.06,97 Jussi Utriainen 8.08,81 Tuomo Lehtinen 8.09,66 60 m aidat Matti Niemi 7,85 Juha Sonck 7,88 Marko Ritola 7,91 5 000 m kävely Jani Lehtinen 20.18,14 Eero Turpeinen 21.25,24 Timo Viljanen 22.53,33 Korkeushyppy Oskari Frösén 225 Mika Polku 212 Jussi Tasala 209 Seiväshyppy Toni Latvala 545 Mikko Latvala 540 Vesa Rantanen 523 Pituushyppy Tommi Evilä 750 Kenneth Kastrén 748 Saku Kostet 730 Kolmiloikka Tommi Evilä 15,55 Janne Harju 15,52 Pasi Takki 15,48 Kuulantyöntö Tepa Reinikainen 20,69 Arsi Harju 20,37 Jani Illikainen 18,35 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Elina Lax 7,48 Johanna Halkoaho 7,53 Elisa Hakamäki 7,65 200 m Sari Keskitalo 24,42 Carla Bosco 24,64 Kirsi Mykkänen 24,86 400 m Milla Kelo 55,66 Kirsi Mykkänen 56,00 Mari Järvenpää 56,32 800 m Mari Järvenpää 2.09,30 Minna Järvenpää 2.09,65 Minna Nummela 2.10,32 1 500 m Ulla Tuimala 4.19,90 Anni Tuimala 4.22,94 Minna Nummela 4.27,57 3 000 m Ulla Tuimala 9.11,10 Elina Lindgren 9.24,13 Anni Tuimala 9.35,98 60 m aidat Johanna Halkoaho 8,30 Manuela Bosco 8,33 Niina Kelo 8,44 3 000 m kävely Outi Sillanpää 14.16,89 Mirke Hämäläinen 14.36,56 Päivi Huuhtanen 14.38,44 Korkeushyppy Hanna Mikkonen 184 Tiia Hautala 178 Pia Lindroth 175 Seiväshyppy Saara Laaksonen 405 Teija Saari 400 Anne Latvala 395 Pituushyppy Johanna Halkoaho 621 Natalia Kilpeläinen 617 Heli Paloranta 610 Kolmiloikka Natalia Kilpeläinen 13,68 Niina Kelo 13,31 Elina Sorsa 13,02 Kuulantyöntö Niina Kelo 14,38 Maija Kovalainen 14,08 Hennariikka Järvinen 13,93 == Lähteet == * 1. päivän tulokset (SUL) * 2. päivän tulokset (SUL) Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen- mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2003 yleisurheilu Luokka:Kuortaneen urheilu
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2002

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2002 järjestettiin Tampereella, Pirkkahallissa 16.–17.2.2002. Käytetty juoksurata oli 300 metriä pitkä. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Markus Pöyhönen 6,63 Samsa Tuikka 6,72 Tuomas Näsi 6,80 200 m Samsa Tuikka 21,45 Stefan Koivikko 21,59 Jaakko Ojaniemi 21,71 400 m Petri Pohjonen 48,22 Kimmo Haapasalo 48,47 Tuomas Kaikkonen 48,64 800 m Juha Kukkamo 1.49,67 Wilson Kirwa 1.49,71 Kristian Jäger 1.54,28 1 500 m Juha Kukkamo 3.47,50 Jari Matinlauri 3.48,05 Sami Valtonen 3.48,08 3 000 m Juha Hellstén 8.06,90 Jussi Utriainen 8.06,99 Marko Kotila 8.10,14 60 m aidat Tatu Pussila 7,93 Juha Sonck 8,03 Matti Niemi 8,10 300 m aidat Jussi Heikkilä 36,39 Janne Mäkelä 36,44 Juha Lehto 37,64 5 000 m kävely Jani Lehtinen 20.34,66 Eero Turpeinen 21.43,78 Heikki Kinnunen 22.31,47 Korkeushyppy Mika Polku 220 Ville Vepsäläinen 218 Heikki Pärnä 212 Seiväshyppy Mikko Latvala 550 Toni Latvala 540 Vesa Rantanen 535 Pituushyppy Kenneth Kastrén 781 Tommi Evilä 766 Simon Sundsten 752 Kolmiloikka Johan Meriluoto 16,31 Janne Harju 16,02 Mikael Inkeroinen 15,44 Kuulantyöntö Tepa Reinikainen 20,25 Timo Aaltonen 19,85 Ville Tiisanoja 19,83 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Johanna Manninen 7,34 Siina Pylkkä 7,48 Carla Bosco 7,51 200 m Johanna Manninen 23,88 Carla Bosco 24,63 Camilla Wirén 24,96 400 m Suvi Myllymäki 55,25 Milla Kelo 55,74 Minna Järvenpää 56,40 800 m Suvi Myllymäki 2.07,23 Minna Nummela 2.08,41 Mari Järvenpää 2.08,80 1 500 m Mari Niskanen 4.22,33 Minna Nummela 4.23,72 Ulla Tuimala 4.23,96 3 000 m Ulla Tuimala 9.21,40 Elina Lindgren 9.21,72 Kirsi Valasti 9.22,67 60 m aidat Johanna Halkoaho 8,29 Emma Montell 8,34 Katja Salivaara 8,43 300 m aidat Ilona Ranta 41,38 Tea Hytönen 42,28 Milla Kelo 42,36 3 000 m kävely Outi Sillanpää 13.16,70 Tiina Muinonen 14.22,25 Marja Penttinen 14.32,18 Korkeushyppy Marianne Mattas 184 Katja Vainikainen 181 Hanna Mikkonen 181 Seiväshyppy Teija Saari 390 Birgitta Ivanoff 385 Anne Latvala 367 Pituushyppy Johanna Halkoaho 619 Tiia Hautala 611 Niina Saarman-Bartholdi 605 Kolmiloikka Natalia Kilpeläinen 13,61 Niina Kelo 13,05 Teija Hannila 12,97 Kuulantyöntö Niina Kelo 14,50 Hennariikka Järvinen 13,76 Maria Arokallio 13,21 == Lähteet == * Tulokset (Tilastopaja) Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen- mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2002 yleisurheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat
Ugashikjoki

Ugashikjoki () on Yhdysvaltain Alaskan osavaltiossa Alaskan niemimaalla sijaitseva 67 kilometrin mittainen joki. Se laskee Lower Ugashik Lake -järvestä länteen Beringinmeren Bristolinlahteen. Joen suulla on Ugashik Bay -niminen estuaarilahti. Ugashikjokeen yhtyy vasemmalta kaksi merkittävää sivujokea lähellä sen suuta, King Salmon River ja Dog Salmon River. Pienempi Dago Creek virtaa oikealta Ugashik Bay -estuaariin. Estuaarin ja Bristolinlahden yhtymäkohtaa kutsutaan nimellä Smoky Point. Ugashikjoki on merenkulkukelpoinen aina Ugashik Laken tuntumassa olevaan suvantojärveen asti. Sen yläpuolinen koski toimii Alaska Department of Fish and Gamen lohenlaskentapaikkana. Jokeen nousee useita eri Tyynenmeren lohilajeja ja se on yksi maailman suurimman punalohen nousun pääjoista. Luokka:Alaskan joet Luokka:Beringinmereen laskevat vesistöt
De Wallen

De Wallen tai de Walletjes on yksi Amsterdamin tunnetuimmista Punaisten lyhtyjen alueista. Prostituutiota harjoitetaan pääasiassa noin 250 × 250 metrin laajuisella alueella, jonka pohjoinen raja on Lange/Korte Niezel, itäinen raja Zeedijk/Nieuwmarkt, eteläinen raja Koestraat/St. Jansstraat ja läntinen raja Warmoesstraat. Bordelleja on erityisesti seuraavilla kaduilla: Barndesteeg, Bethlehemsteeg, Bloedstraat, Dollebegijnensteeg, Enge Kerksteeg, Goldbergersteeg, Gordijnensteeg, Molensteeg, Monnikenstraat, Oudekerksplein, Oudekennissteeg, Oudezijds Achterburgwal, Oudezijds Voorburgwal, Sint Annendwarsstraat, Sint Annenstraat, Stoofsteeg sekä Trompettersteeg. Aluetta on rasittanut hyvin suuret turistimassat, jotka kerääntyvät keskustaan katsomaan prostitoituja. Amsterdamin kaupungin johto kertoi siirtävänsä joulukuussa 2023 prostituutiohuoneet pois ydinkeskustasta hieman etelämpään Europa Bulevardille erääseen erotiikkakeskukseen. Erotiikkakeskus avataan vuoden 2024 alussa. Monet seksityöläiset ja Amsterdamin asukkaat vastustivat siirtoa pois keskustasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Amsterdam XXX | The Walletjes (turistiopas) *Prostitution Information Centre Luokka:Amsterdam Luokka:Prostituutio
Sinivuokko-käenkaalityyppi

Sinivuokko-käenkaalityyppi (Hepatica-Oxalis-tyyppi, HeOT) on Suomen metsätyyppiopin mukainen lehtotyyppi. Se on Etelä-Suomen hemiboreaalisella ja eteläboreaalisella vyöhykkeellä tuoreen runsasravinteisen lehdon päätyyppi. Eteläisen Suomen jalopuulehdot ovat usein tätä lehtotyyppiä. Sinivuokko- käenkaalityypin lehdon kenttäkerroksen kasvillisuuden tyypillisiä lajeja ovat nimilajien, käenkaalin (Oxalis acetosella) ja sinivuokon (Hepatica nobilis), lisäksi valkovuokko (Anemone nemorosa), keltavuokko (Anemone ranunculoides), mustakonnanmarja (Actaea spicata), kaiheorvokki (Viola selkirkii), lehtokorte (Equisetum pratense), sudenmarja (Paris quadrifolia), lehtoimikkä (Pulmonaria obscura), pysty- ja hentokiurunkannus (Corydalis solida, C. intermedia ), lehtoleinikki (Ranunculus fallax coll.), lehtoarho (Moehringia trinervia), lehto-orvokki (Viola mirabilis), lehtopähkämö (Stachys sylvatica), jänönsalaatti (Mycelis muralis), aitovirna (Vicia sepium), vuohenputki (Aegopodium podagraria), tesma (Milium effusum) ja tammivyöhykkeellä lehtosinijuuri (Mercurialis perennis). Tosin sinivuokko saattaa joskus puuttuakin. == Lähteet == * Metsäntutkimuslaitos: Metsätyypit, opas kasvupaikkojen luokitteluun * Luokka:Lehto
Caravan (kappale)

”Caravan” on Juan Tizolin ja Duke Ellingtonin säveltämä jazzstandardi vuodelta 1936. Ellingtonin orkesteri, jossa Tizol soitti pasuunaa, soitti kappaletta usein ja nauhoitti useita eri sovituksia siitä. Ellingtonin yhtyeellä oli tapana soittaa se aina konsertin toisena kappaleena. Ensimmäisen nauhoituksen kappaleesta teki Barney Bigard yhtyeensä kanssa. Vuonna 1946 Billy Eckstine nauhoitti ensimmäisen hittiversion sanojen kanssa. Sanat kirjoitti Ellingtonin manageri Irving Mills. Kappale esitetään kuitenkin useimmiten instrumentaalina, eikä Millsin nimeä aina mainita. Tizolin kerrotaan alun perin myyneen oikeudet kappaleeseen Millsille 25 dollarilla, mutta myöhemmin kappaleen muodostuttua hitiksi Mills suostui myöntämään pasunistille osan sävellyksen rojalteista. Kappaleessa vuorottelevat latinomusiikkipohjaiset rytmiset osiot ja jazzmaisemmat, harmonisesti monimutkaisemmat jaksot. Kappaleen harmonia viittaa swing-aikakaudella yleisesti käytössä olleeseen George Gershwinin ”I Got Rhythm” -kappaleen sointukulkuun. Reino Helismaa teki kappaleeseen suomenkieliset sanat nimellä Karavaani ja sen levytti ensimmäisenä lauluyhtye Trubaduurit vuonna 1956, seuraavana vuonna siitä tekivät omat versionsa Tuula Siponius ja Olavi Virta. Jukka Pennanen ja Kyösti Mutkala: Reino Helismaa: jätkäpoika ja runoilija, s. 358. Porvoo- Helsinki: WSOY, 1994. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1936 kappaleet Luokka:Duke Ellingtonin säveltämät kappaleet Luokka:Irving Millsin sanoittamat kappaleet Luokka:Jazzkappaleet Luokka:Jazzstandardit Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Take the ”A” Train

”Take the ’A’ Train” on jazzstandardi, jota Duke Ellingtonin orkesteri käytti tunnuskappaleenaan. Sen kirjoitti Ellingtonin pianisti Billy Strayhorn vuonna 1941. Tuohon aikaan Ellington ei muusikkoliitto ASCAP:n lakon takia saanut soittaa omia sävellyksiään radiossa, joten hän turvautui poikansa Mercer Ellingtonin ja Strayhornin kirjoittamaan musiikkiin, koska kumpikaan ei kuulunut liittoon. Kappaleen nimi tuli Ellingtonin Strayhornille vuonna 1939 kirjoittamasta muistilapusta, jossa oli ohjeet miten päästä tämän asunnolle. Ohje alkoi ”Mene A-junalla...” ja viittasi New Yorkin metrolinjaan. Strayhorn oli ensin hylännyt sävellyksen, koska se kuulosti liikaa kilpailevan yhtyeen sovittajan Fletcher Hendersonin tyyliltä. Kun Ellingtonin vanhaa tunnuskappaletta ei saanut ASCAP:n lakon aikana soittaa, ”Take the ’A’ Train” otettiin sen korvaajaksi. Kappale säilytti tämän asemansa lakon loputtuakin, aina Ellingtonin kuolemaan asti. Ray Nance soitti Ellingtonin vuoden 1941 nauhoituksessa trumpettisoolon, josta tuli tärkeä osa kappaletta. Ellingtonin konserteissa Nancen piti toistaa soolonsa nuotista nuottiin, ja kun trumpetinsoittaja lähti yhtyeestä, Cootie Williams jatkoi soolon soittamista konserteissa. Betty Roche nauhoitti vuonna 1952 ensimmäisen lauletun version alun perin instrumentaaliksi sävelletystä kappaleesta. Sanat kirjoitti mahdollisesti Roche itse. == Suomalaiset levytykset == * 1991 The Swinghufvuds == Lähteet == Luokka:Vuoden 1941 kappaleet Luokka:Billy Strayhornin säveltämät kappaleet Luokka:Jazzkappaleet Luokka:Jazzstandardit
In a Sentimental Mood

”In a Sentimental Mood” on jazzstandardi, jonka nauhoitti ensimmäisenä Duke Ellingtonin orkesteri vuonna 1935. Ellington oli merkitty teoksen säveltäjäksi, mutta melodian on spekuloitu olevan alun perin alttosaksofonisti Otto ”Toby” Hardwickin kirjoittama. Vaikka Ellingtonin ensimmäinen nauhoitus ei osoittautunutkaan hitiksi, kappaleen nostivat suosioon seuraavana vuonna Benny Goodmanin ja Ozzie Nelsonin versiot. Kappaleen nauhoittivat 1930-luvulla myös muun muassa Jimmy Dorsey, Mills Blue Rhythm Band ja Dick McDonough. Belgialainen kitaristi Django Reinhardt nauhoitti oman versionsa Quintette du Hot Club de France -yhtyeensä kanssa vuonna 1937. Vaikka useimmat versiot olivat instrumentaaleja, kappaletta esitettiin myös lauluna Irving Millsin ja Manny Kurtzin kirjoittamilla sanoilla. Yhteen aikaan yhdeksän eri radio- ohjelmaa käyttivät sävellystä tunnusmusiikkinaan. 1940-luvulle tultaessa kappaleen suosio hiipui hieman, mutta Sonny Rollinsin ja Art Tatumin nauhoitettua omat versionsa vuonna 1953 se nousi uudelleen pinnalle. Tatum soitti myöhemmin kappaletta yhdessä George Gershwinin sävellyksen ”Someone to Watch Over Me” kanssa, kiinnittäen huomiota melodioiden samankaltaisuuteen. Molemmat käyttivät pentatonista asteikkoa ja varioivat samaa kuuden nuotin mittaista alkumelodianpätkää. Ellington jatkoi kappaleen soittamista myös myöhemmin urallaan. Eräs tunnettu nauhoitus on vuodelta 1962 saksofonisti John Coltranen kanssa, joka julkaistiin albumilla Duke Ellington and John Coltrane. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1935 kappaleet Luokka:Duke Ellingtonin säveltämät kappaleet Luokka:Irving Millsin sanoittamat kappaleet Luokka:Jazzkappaleet Luokka:Jazzstandardit
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2001

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2001 järjestettiin Oulussa, Ouluhallissa 17.–18.2.2001. Käytetty juoksurata oli 304 metriä pitkäOuluhalli . ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Samsa Tuikka 6,69 Tuomas Näsi 6,72 Stefan Koivikko 6,77 200 m Samsa Tuikka 21,79 Thomas Engblom 21,89 Ville Laine 21,97 400 m Ari-Pekka Lattu 48,98 Jaakko Aaltonen 49,05 Tuomas Kaikkonen 49,06 800 m Juha Kukkamo 1.52,56 Mathias Björkqvist 1.53,25 Vesa Kukkamo 1.53,50 1 500 m Juha Kukkamo 3.52,62 Jari Matinlauri 3.53,26 Tuomo Lehtinen 3.54,44 3 000 m Tuomo Lehtinen 8.04,65 Marko Kotila 8.07,73 Jari Matinlauri 8.19,07 60 m aidat Jarno Jokihaara 7,83 Joni Myllyntaus 8,02 Antti Alaranta 8,02 5 000 m kävely Jani Lehtinen 20.04,48 Antti Kempas 21.20,80 Eero Turpeinen 21.34,26 Korkeushyppy Oskari Frösén 221 Heikki Taneli Ville Vepsäläinen 218 Seiväshyppy Jarno Koivunen 535 Vesa Rantanen 530 Jani Sörensen 515 Pituushyppy Simon Sundsten 760 Saku Kostet 733 Juha Svahn 721 Kolmiloikka Johan Meriluoto 16,51 (SE) Antti Rintakoski 15,58 Saku Kostet 15,54 Kuulantyöntö Timo Aaltonen 19,99 Conny Karlsson 19,93 Jani Illikainen 19,43 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 60 m Johanna Manninen 7,27 Heidi Hannula 7,28 Anna Saari 7,55 200 m Johanna Manninen 23,50 Katja Salivaara 25,02 Ilona Ranta 25,05 400 m Suvi Myllymäki 55,45 Pirpa Menonen 55,70 Milla Kelo 55,73 800 m Monika Kinnunen 2.07,62 Venla Lampén 2.07,99 Mari Järvenpää 2.08,49 1 500 m Monika Kinnunen 4.20,60 Mari Järvenpää 4.31,50 Venla Lampén 4.31,71 3 000 m Riina Tolonen 9.24,50 Maria Söderström 9.36,60 Elina Lindgren 9.37,65 60 m aidat Hanna Korell 8,42 Anna Saari 8,44 Hanna Pennanen 8,63 3 000 m kävely Tiina Muinonen 13.06,86 Outi Sillanpää 13.32,88 Heidi Lindewall 13.57,67 Korkeushyppy Katja Vainikainen 184 Laura Virtanen 172 Salla Käppi 169 Seiväshyppy Teija Saari 380 Anne Latvala 370 Birgitta Ivanoff 360 Pituushyppy Johanna Halkoaho 627 Heli Paloranta 625 Pamela Lindfors 619 Kolmiloikka Sari Kulmala 13,05 Sanna Saarman 12,86 Johanna Pulkkinen 12,78 Kuulantyöntö Niina Kelo 13,60 Riitta Pelli 13,41 Hennariikka Järvinen 13,37 == Lähteet == * 1. päivän tulokset (SUL) * 2. päivän tulokset (SUL) === Viitteet === Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2001 yleisurheilu Luokka:Oulun urheilutapahtumat
Mikä voi olla sen mukavampaa

”Mikä voi olla sen mukavampaa” (englanniksi ”My Favorite Things”) on Richard Rodgersin säveltämä valssi vuoden 1959 Broadway-musikaalista Sound of Music. Alkuperäiset englanninkieliset sanat kirjoitti Oscar Hammerstein II ja suomeksi kappaleen käänsi Esko Elstelä. Broadwayllä laulun esitti Mary Martin, ja vuonna 1965 ensi-iltansa saaneessa musikaalin elokuvaversiossa sen lauloi Julie Andrews. Kappale on saavuttanut myös jazzstandardin aseman, ja monet jazzin huippunimistä ovat levyttäneet sen. John Coltrane äänitti tunnetun sopraanosaksofoniversion kappaleesta vuonna 1961 julkaistulle albumilleen My Favorite Things ja käytti sitä vakituisena numerona konserteissaan vuoteen 1965 asti. Coltranen konserttitaltioinneissa on julkaistu ainakin 18 versiota kappaleesta. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Herb Alpert, Tony Bennett, Dave Brubeck, Petula Clark, Helen Merrill, McCoy Tyner ja Sarah Vaughan. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1959 kappaleet Luokka:Richard Rodgersin säveltämät kappaleet Luokka:Valssit Luokka:Jazzstandardit Luokka:Esko Elstelän sanoittamat kappaleet Luokka:Suomalaiset käännöskappaleet
Baseball kesäolympialaisissa 1988

Baseball järjestettiin näytöslajina vuoden 1988 kesäolympialaisissa viimeistä kertaa. Pelit pelattiin Chamshil Baseball Stadionilla 19.-28\. syyskuuta 1988. Joukkueita oli kahdeksan, joista viisi pelasi myös vuonna 1984. Ensimmäiseksi sijoittui Yhdysvallat, toiseksi Japani ja kolmenneksi Puerto Rico. ==Tulokset== Sija Maa 1\. 2\. 3\. 4\. 5\. 6\. 7\. 8\. Kiinan Taipei 1988 Luokka:Kesäolympialaiset 1988 Luokka:Vuoden 1988 baseball Kesäolympialaiset 1988
Viitalankylä (Parkano)

Viitalankylä sijaitsee Parkanon kaupungissa Vuorijärvi Vuorijärven rannalla Karviantien varressa. Viitalankylässä on paljon kesämökkejä. Luokka:Parkanon kylät