EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Episentrumi

Episentrumi tai episentri () on maanjäristyksen keskus maan pinnalla. Varsinainen maanjäristyksen keskus on maanpinnan alapuolinen hyposentrumi, josta energia vapautuu. Episentrumi on siis suoraan hyposentrumin yläpuolella oleva maanpinnan kohta, joka värähtelee voimakkaasti.Websters online disctionary Episentrumista lähtee pinnassa leviäviä, tuhoa tuottavia pinta- aaltoja.Earthquakes GSCE Butesize. BBC Episentrumi voidaan paikallistaa analysoimalla kolmen tai useamman aseman seismologisia havaintoja. Kun tiedetään, mihin aikaan maanjäristyksen aiheuttama aalto tuli kullekin asemalle, voidaan laskea sen etäisyys episentrumista, ja näiden kaarten leikkauskohdasta löytyy episentrumi.Encyclopedia Britannica == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seismologia
Charlie Dominici

Charlie Dominici (16. kesäkuuta 1951 Brooklyn, New York – 17. marraskuuta 2023) oli yhdysvaltalainen laulaja. Hänet tunnettiin parhaiten Dream Theaterin entisenä laulajana. Dominici aloitti muusikon uransa yhtyeessä nimeltä Franke and the Knockouts, jossa hän soitti kitaraa ja lauloi taustalaulajana. Hän liittyi Dream Theateriin marraskuussa 1987. Hän oli mukana yhtyeen esikoisalbumilla, vuonna 1989 julkaistulla When Dream and Day Unitella, mutta hänet erotettiin yhtyeestä pian sen julkaisun jälkeen. Hänen laulutyyliään ei pidetty sellaisena mitä yhtye halusi, ja rumpali Mike Portnoyn mukaan "se oli kuin Billy Joel laulamassa Queensrychessa". Hänet korvasi James LaBrie. Dominici vieraili laulajana muutamissa kappaleissa Dream Theaterin 15-vuotisjuhlakeikalla Los Angelesissa 2000. Dominici toimi myös tuottajana. Hän julkaisi vuonna 2005 sooloalbumin O3: A Trilogy: Part One, jolle julkaistiin jatko-osat Part Two vuonna 2007 ja Part Three vuonna 2008. Dominicin kerrottiin kuolleen 72-vuotiaana 17. marraskuuta 2023. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset metallimusiikin laulajat Luokka:Dream Theaterin entiset jäsenet Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Tamppi (lehti)

Tamppi on Tampereen yliopiston teekkarien kerran vuodessa, wappuna, julkaisema huumoripitoinen julkaisu. Tamppi on saatavilla ainakin Tampereella, mutta sitä on käyty myymässä jopa Tukholmassa. Lehden toimittaa Blebeijikerho. == Historia == Tampin edeltäjä oli vuoden 1970 vappuna ilmestynyt Tamppaani. Vuonna 1972 ilmestyi Gulliveri. Se ilmestyi joka toinen vuosi Äpyn kanssa aina vuoteen 1976 saakka. Ensimmäinen varsinainen Tamppi ilmestyi vuonna 1978, jonka jälkeen Tamppi on ilmestynyt jokaisena vappuna. Tamppi on Suomen useimmin ilmestynyt vappulehti ja se julkaistiin 36. kerran keväällä 2013.Historiaa, Tamppi.fi Tampereen kaupunki antoi Tampin roolille opiskelijakulttuurissa tunnustuksen nimeämällä vuonna 2005 TTY:n läheisyydessä olevan lyhyet kadut Tamppikujaksi ja -raitiksi.Johanna Valkama, Aatoksenkadulta Yliskujalle, Tampub.uta.fi, pro gradu, Tampereen yliopisto 2008 == Ulkoasu == Tamppi on aina ollut pakattu vaihtelevanlaisiin pakkauksiin. Näistä mainittakoon Dynamiittipötkö 1989, Taskumatti 1991 ja Pulloposti 1997. Vuoden 2006 Tamppi pakattiin energiajuomatölkkiä muistuttavaan penaaliin ja itse lehti muistutti ulkomuodoltaan perinteistä sinikantista ruutuvihkoa. Tampin pakkaus pyritään tekemään vitsikkääksi, jotta se toimisi hyvänä myyntivälineenä. Lehden mukana pakkauksessa on tarroja ja muuta pikkutavaraa. == Myynti == Tamppia myyvät Tampereen yliopiston teekkarit ja fuksit rahoittaakseen opiskeluaan. Yhtenä kannustimena Tampin myymiselle fukseille on teekkarilakin saaminen ennen vappua. Myyntitekniikat vaihtelevat runsaasti myyjästä toiseen. Taitavat ja ahkerat myyjät saattavat myydä useita satoja lehtiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tampin nettisivut Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:Vappulehdet Luokka:Tampereen teknillinen yliopisto Luokka:Tampereen yliopisto
Propellerheads

Propellerheads on brittiläinen big beat -yhtye, jonka kokoonpanoon kuuluvat elektronimuusikot Will White ja Alex Gifford. Kaksikon ensimmäinen julkaisu vuonna 1997 oli pienalbumi (EP) nimeltä "Dive!", jonka julkaisi tanssimiseen sopimattomaan elektronimusiikkiin erikoistunut Wall Of Sound. Samaisena vuonna he keräsivät mainetta tekemällä coverin kuudennen James Bond -elokuvan teemasta, John Barryn kappaleesta "On Her Majesty's Secret Service", sekä singlen "History Repeating" yhteistyössä jazz-diiva Shirley Basseyn kanssa. Yhtyeen tähän mennessä ainoa albumi on vuonna 1998 julkaistu Decksandrumsandrockandroll, jonka julkaisivat samanaikaisesti sekä Wall Of Sound että DreamWorks. Jälkimmäinen versio sisältää kappaleita, jotka on tehty yhteistyössä hip hop -veteraanien De La Soul ja Jungle Brothers kanssa. Sisällytettyään "Spybreak!":in, yhden kappaleistaan, The Matrix -elokuvan ääniraidalle, yhtye poistui julkisuudesta, joskin White on jälkeenpäin julkaissut sekalaisen kokoelman sekä näyttäytynyt De-Fex-musiikkiprojektin jäsenenä. == Diskografia == === Albumit === * Decksandrumsandrockandroll (1998) === EP:t === * Dive EP (1997) * Propellerheads EP (1997) * Extended Play EP (1998) === Singlet === * "Take California" (1996) * "Spybreak!" (1997) * "History Repeating" (1997) * "On Her Majesty's Secret Service" (1997) * "Bang On!" (1997) * "Crash!" (1998) * "Velvet Pants" (1998) * "Take California And Party" (1999) * "Lethal Cut" (1999) Luokka:Brittiläiset yhtyeet
Kevin Moore

Kevin Moore (s. 26. toukokuuta 1967) on yhdysvaltalainen kosketinsoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Dream Theaterin perustajajäsenenä. Hän aloitti muusikon uransa John Petruccin, Mike Portnoyn, John Myungin ja Chris Collinsin kanssa yhtyeessä Majesty, joka myöhemmin vaihtoi nimeään Dream Theateriksi. Vuonna 1994, kahdeksan vuoden ja kolmen studioalbumin jälkeen, Moore päätti erota Dream Theaterista. Hän oli kyllästynyt progressiiviseen musiikkiin ja päätti, että paras ratkaisu olisi ryhtyä soolouralle. Myöhemmin hän julkaisi albumin Dead Air For Radios nimellä Chroma Key. Albumi oli lähes vastakohta Dream Theaterin musiikille: se oli tummaa, ambienttia konemusiikkia, joka muistutti lähinnä Depeche Modea. Moore muutti Los Angelesiin vuonna 2000. Siellä hän äänitti seuraavan albuminsa You Go Now:n. Albumin julkaisun jälkeen hän muutti Costa Ricaan, jossa hän työskenteli Radio For Peace Internationalille. Vuonna 2003 Fates Warningin kitaristi Jim Mattheos pyysi Moorea mukaan uuteen projektiinsa, OSI:in. Projektissa oli mukana myös Dream Theaterin rumpali Mike Portnoy. Tästä tulikin ensimmäinen kerta lähes kymmeneen vuoteen, kun Kevin työskenteli Portnoyn kanssa. OSI julkaisi albumin Office of Strategic Influence. Vuonna 2004 Kevin muutti Istanbuliin säveltämään musiikin kauhuelokuvaan Okul. Musiikki julkaistiin myös Chroma Keyn albumina Ghost Book. Hänen seuraava projektinsa oli säveltää musiikki 1950-luvulla julkaistuun opetuselokuvaan Age 13. Tämä albumi sai nimen Graveyard Mountain Home. == Diskografia == === Dream Theater === * Dream Theater - When Dream and Day Unite (1989) * Dream Theater - Images and Words (1992) * Dream Theater - Live at the Marquee (1993) * Dream Theater - Images and Words: Live in Tokyo (1993) * Dream Theater - Awake (1994) === Chroma Key === * Chroma Key - Dead Air for Radios (1998) * Chroma Key - Colorblind - single (1999) * Chroma Key - You Go Now (2000) * Chroma Key - Graveyard Mountain Home (2004) === Kevin Moore === * Kevin Moore - This is a Recording (1999) * Kevin Moore - Ghost Book (2004) * Kevin Moore - Memory Hole 1 (2004) === OSI === * OSI - Office Of Strategic Influence (2003) * OSI - Free (2006) * OSI - re:Free ep (2006) * OSI - Blood (2009) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset kosketinsoittajat Luokka:Dream Theaterin entiset jäsenet Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen neito (patsas)

thumb|Wäinö Aaltosen Suomen neito. Suomen neito on yksi Wäinö Aaltosen tekemistä neljästä Hämeensillan Pirkkalaisveistoksesta Tampereella. Patsas asetettiin paikoilleen muiden Pirkkalaisveistosten ohessa 26. syyskuuta 1929. Suomen neito edustaa mieshahmojen rinnalla paitsi naiseutta, myös isänmaan tervettä elinvoimaa. Teekkarit lakittavat vappuisin Suomen neidon esikuvanaan Helsingin Havis Amandan lakitus. Pirkkalaisveistoksista Wäinö Aaltonen ehti syventyä parhaiten Suomen neitoon. Veistos on ollut kahdesti esillä ulkomailla. Vuonna 1931 se oli Sveitsissä Kunsthaus Zürichin näyttelyssä Plastik, sekä Saksassa vuonna 1965 Essenin puutarhanäyttelyssä. Kipsiversio oli mukana myös New Yorkin maailmannäyttelyssä 1939. Neidolle oli lisätty ylös ojennettuun käteen pieni kantele, joka näkyy kuvassa joka on otettu kipsiveistosta matkaa varten viimeisteltäessä. Suomen neito julistettiin New Yorkissa näyttelyn kauneimmaksi veistokseksi. Suomen neito antoi hahmon myös Eduskuntatalon istuntosalin Tulevaisuus -naisveistokselle (1932), joka seinäkomerossaan selin kääntyneenä jatkaa antiikista tuttua "takaapäin kauniin Venuksen" traditiota. ==Suomen neidon muut versiot== Tampereen pronssiveistoksen ohella Wäinö Aaltosen museon aulassa on Hämeensillan neidon tapaan yli nelimetrinen kipsinen Suomen neito, joka on museon Aaltos-kokoelman kookkaimpia. Teoksesta on myös muutamana valoksena pronssiin valettu 87 cm korkea pienoisversio (1927-1929) sekä graniittiin ja kullattuun puuhun veistetty versio.Ilvas, Juha: Wäinö Aaltonen. Teoksessa ==Kuvia veistoksesta== Tiedosto:Aaltosen ateljee.jpg|Wäinö Aaltonen muovailee vuonna 1951 ateljeessaan Kauhajoen sankaripatsasta. Taustalla taimpana näkyy myös versio Suomen neidosta. Tiedosto:Suomen neitoa viim.jpg|Suomen neito -veistos on lähdössä New Yorkin maailmannäyttelyyn vuonna 1939. Edessä selin seisova Wäinö Aaltonen ohjaa kipsinvaloksen viimeistelyä. ==Kritiikkiä== Ihmetystä on herättänyt se, että miespatsaat edustavat ammatteja, kuten Eränkävijä ja Kauppias, mutta Suomen neito edustaa naiseutta eikä esimerkiksi perinteistä naisammattia. ==Katso myös== *Suomi-neito ==Lähteet== Luokka:Tampereen patsaat ja veistokset Luokka:Turun patsaat ja veistokset Luokka:Wäinö Aaltosen veistokset Luokka:Vappu Suomessa Luokka:Kyttälä
Nimby

Nimby (lyhenne englanninkielisistä sanoista ”not in my back yard”, ’ei minun takapihalleni’) tarkoittaa omaan asuinympäristöön suunniteltujen ja omasta mielestä epämiellyttävien asioiden vastustamista. Tyypillinen nimby-ilmiö liittyy esimerkiksi syrjäytyneille tarkoitetun asuntolan rakentamiseen asuntoalueelle. Alueen asukkaat voivat periaatteessa olla samaa mieltä asuntolan tarpeellisuudesta, mutta käytännössä he eivät halua sitä rakennettavan omalle asuinalueelleen, vaan jonnekin muualle. Hankkeiden vastustajien usein käyttämiä perusteluja ovat asuntojen arvon aleneminen, lasten turvallisuuden heikkeneminen ja teiden ruuhkautuminen. Esimerkiksi mielenterveys- ja päihdekuntoutujien palvelukotien perustamista vastustetaan usein sillä perusteella, että perustaminen laskisi lähialueen asuntojen hintoja, mutta Ylen selvityksen mukaan tämä väite ei pidä paikkaansa ainakaan seinänaapuria kauempana palvelukodista. Suomalaisista 19 % ei haluaisi mielenterveyskuntoutujaa naapurikseenhttp://mtkl.fi/wp- content/uploads/2017/11/Mielenterveysbarometri-2017-11-20.pdf . Palvelukotihankkeiden vastustajat saattavat ajatella virheellisesti, että mielenterveyspotilaat ovat vaarallisia tai olemukseltaan epäsiistejä. YIMBY (”yes in my back yard” ts. ’kyllä minun takapihalleni’) on vastareaktiona NIMBY-ilmiölle syntynyt kansanliike.http://www.yimby.se/ Suomalaisena esimerkkinä YIMBY-ilmiöstä voidaan pitää esimerkiksi Kallio-liikettä, joka vuonna 2011 nousi vastustamaan julkisuudessa esitettyjä vaatimuksia häätää joidenkin asukkaiden mielestä häiriötä aiheuttanut Hurstin leipäjono Helsingin Kalliosta.http://yle.fi/uutiset/helsingin_kalliossa_nousi_kansanliike_hurstin_puolesta/2568655 6.5.2011. Yle.fi. Viitattu 12.11.2013http://kallioliike.org/ Espoolainen Villa Huvi ry. järjestää vuosittain YIMBY-nimisen juoksutapahtuman, joka sai alkunsa kehitysvammaisten nuorten ryhmäkodin rakennushankkeen ympärillä velloneesta kohusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Timo Kopomaa, Lasse Peltonen & Tapio Litmanen (toim.): Ei meidän pihallemme! (2008) Tietokirja nimby- ilmiöstä. * Riitta Kuparinen: "Ei meidän naapuriin " – Tapaustutkimus asukasyhteisön suhtautumisesta kehitysvammaisten asuntolan rakentamiseen. (2005) Väitöskirja nimby-ilmiöstä. Luokka:Aluesuunnittelu Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Kartvelilaiset kielet

Kartvelilaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Kaukasuksen alueella. ==Luokittelu== Eteläkaukasialaisiin kieliin kuuluu ainoastaan viisi kieltä: * georgia (kartuli) * muinaisgeorgia * lazi (lazuri) * mingreli (margaluri) * svani (lushnu) Mingrelia ja lazia voidaan toisinaan pitää myös saman kielen kahtena eri murteena ennemmin kuin omina kielinään. ==Historia ja nykytilanne== Kaikista kartvelilaisista kielistä vain georgialla on dokumentoitua kirjallista historiaa 400-luvulta lähtien. Mingreli ja laz voidaan myös toisinaan luokitella zankieliksi, joka on kieliryhmä kartvelilaisten kielten alla. Zankielten uskotaan eriytyneen muista karvelilaisista kielistä noin 7600 vuotta sitten. Eteläkaukasialaisia kieliä puhutaan pääasiassa Georgiassa ja Turkissa. Pieniä vähemmistöjä on myös Venäjällä, Ukrainassa, Azerbaidžanissa ja Iranissa sekä siirtolaisuuden vuoksi myös muualla maailmassa. Puhujia on yhteensä noin 8 miljoonaa. Georgiaa puhuu 7,5 miljoonaa ihmistä, joista 4,15 miljoonaa asuu Georgiassa, 100 000 Turkissa, 100 000 Venäjällä sekä jonkin verran myös Iranissa, Azerbaidžanissa ja monissa muissa maissa. Georgiaa lukuun ottamatta kaikki muut kartvelilaiset kielet lasketaan vähintään vaarantuneiksi tai jopa uhanalaisiksi. Lazia puhuu 130 000 ihmistä pääsääntöisesti Mustanmeren itärannikolla. Mingreliä puhuu 344 000 ihmistä Georgiassa Mustanmeren rannikolla. Svania puhuu 30 000 ihmistä Pohjois-Georgian vuoristoseuduilla. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Moby

Moby (oikealta nimeltään Richard Melville Hall, s. 11. syyskuuta 1965 Harlem, New York) on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin artisti. Moby on ottanut taiteilijanimensä sukulaisensa, kirjailija Herman Melvillen kirjasta Valkoinen valas, alkuperäiskielellä Moby Dick. ==Musiikillinen ura== Moby soittaa itse kosketinsoittimia, kitaraa ja bassokitaraa. Hän on kuulunut punk-yhtyeeseen Vatican Commandos, mutta siirtyi elektroniseen musiikkiin vuonna 1989. Mobyn ensimmäinen levy Elektra Records -levy-yhtiölle oli Everything Is Wrong, joka sai hyvät arvostelut kriitikoilta. Tämän jälkeen Moby julkaisi levyt Animal Rights ja I Like to Score, jotka eivät menestyneet kaupallisesti ja Mobyn ja Elektra Recordsin tiet erkanivat. Mobyn lopullinen läpimurto tuli levyn Play myötä. Mobyn ja levyn suosiota edisti se, että levyn kaikki 18 kappaletta lisensoitiin elokuviin, televisioon tai mainoksiin. Moby julkaisi vuonna 2005 albumin Hotel, jolta on julkaistu hittisingle "Lift Me Up". Vuonna 2008 Moby osallistui Songs for Tibet -ohjelmaan ja tapasi Dalai Laman. ==Henkilö== Moby on avoimesti tunnustuksellinen kristitty ja vegaani. Levyjen Everything Is Wrong ja Play kansilehdissä hän kirjoittaa muun muassa veganismista, luonnonsuojelusta ja humanitarismista. Levyn Play kansilehdessä hän lisäksi vastustaa fundamentalistista uskonkäsitystä. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Ambient 23 (2023) * Resound NYC (2023) * Always Centered at Night (2024) ===Kokoelmat ja muut=== * * * * * * * * * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Moby.com * Gomoby.net Go – The Very Best of Moby Luokka:Yhdysvaltalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
William Byrd

William Byrd (noin 1540–1623) oli englantilainen säveltäjä. Katolinen Byrd johti kuninkaallista kappelia ja toimi anglikaanisen kirkon palveluksessa. Byrdin laaja tuotanto sisältää myös katolista kirkkomusiikkia. == Elämä == William Byrd syntyi vuonna 1539, 1540, tai 1543. Hän alkoi laulaa kuorossa jo melko nuorena. Myöhemmin hän toimi laulajan lisäksi urkurina ja säveltäjänä. Vuonna 1575 Byrd julkaisi ensimmäisen kolmesta Cantiones Sacrae -kokoelmastaan. Loput kaksi ilmestyivät vasta vuosina 1589 ja 1591. Vielä merkittävämpiä olivat hänen englanniksi lauletut teoksensa, Psalmes, Sonets and Songs (1588) sekä Songs of Sundrie Natures (1589). == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:1500-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1623 kuolleet
Arcangelo Corelli

thumb|250px|Arcangelo Corelli Arcangelo Corelli (17. helmikuuta 1653 Fusignano - 8\. tammikuuta 1713 Rooma) oli italialainen säveltäjä ja viulisti, jonka concerto grossoja on pidetty barokin ajan vaikutusvaltaisimpina sävellyksinä. Tiedot Arcangelo Corellin historiasta ovat puutteellisia. Corelli oli vauraan maanomistajaperheen viides lapsi Fusignanon kylässä lähellä Ravennaa. Todennäköisesti Corellin ensikosketus musiikkiin tuli paikallisen papiston kautta, viimeistään Lugossa ja Faenzassa. Morte Ferrarassa toimineen urkuri ja säveltäjä Giovanni Battista Bassanin on väitetty olevan Corellin ensimmäinen opettaja. Corellin tiedetään muuttaneen Bolognaan vuonna 1666, missä hän tapasi Giovanni Benvenutin ja viuluvirtuoosi Leonardo Brugnolin. Vuonna 1675 (tai ehkä vasta vuonna 1671) Corelli opiskeli sävellystä Roomassa laulaja Matteo Simonellin johdolla. Roomassa asuessaan 19-vuotias Corelli teki oletettavasti matkan Ranskaan ja ehkä myös Espanjaan. Vuonna 1675 Corellista on maininta Roomassa asumisesta, missä hän johti orkesteria kuningatar Christina Alexandran kunniaksi. Vuonna 1680 Corelli vieraili Saksassa. Vuosina 1689-1690 Corelli oli Modenan herttuan suojeluksessa ja hän palasi vuonna 1708 Roomaan, asuen kardinaali Ottobonin palatsissa. Corelli vieraili Napolissa ja sai kutsun kuninkaan luo samana vuonna. Vuodesta 1681 kuolemaansa asti Corelli asui Roomassa. Hän oli aktiivinen esiintyjä ja johtaja pienissä ja suuremmissa instrumentaalikamarikokoonpanoissa Rooman kodeissa, kirkoissa ja julkisissa tilaisuuksissa. Hänen tunnetuimmat oppilaansa lienevät viulistit Francesco Geminiani ja Pietro Locatelli. Corelli tunnetaan parhaiten säveltämiensä concerto grossojen ansiosta. Hän sävelsi teokset todennäköisesti 1680-luvulla, mutta ne julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1714. Tämän jälkeen ne levisivät laajalle ja inspiroivat muita säveltäjiä, kuten Händeliä, kirjoittamaan omia concerto grossojaan. Maineikas teos on myös Correlin "La Folia" -muunnelmat viululle. Corelli on haudattu Pantheoniin Roomassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Vapaasti käytettävissä olevia Corellin partituureja Mutopia Project Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Italialaiset viulistit Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1653 syntyneet Luokka:Vuonna 1713 kuolleet
Francesco Geminiani

Francesco Geminiani (kastettu 5. joulukuuta 1687 Lucca, Toscana - 17\. syyskuuta 1762 Dublin) oli italialainen säveltäjä, viulisti ja opettaja. == Elämä == Geminiani syntyi vuonna 1687. Hän opiskeli musiikkia aluksi Alessandro Scarlattin johdolla. Sitten hän alkoi soittaa viulua Carlo Lonatin ja myöhemmin Arcangelo Corellin johdolla. Vuodesta 1711 saakka Geminiani toimi eräässä napolilaisessa oopperaorkesterissa ensiviulistina. Vuonna 1714 hän muutti Lontooseen. Täällä Geminiani pääsi soittamaan omia viulukonserttojaan Georg Friedrich Händelin kanssa. Sen jälkeen hän asui jonkin aikaa Pariisissa, kunnes palasi Englantiin vuonna 1755. Geminiani kuoli 17. syyskuuta 1762. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1687 syntyneet Luokka:Vuonna 1762 kuolleet Luokka:Italialaiset opettajat
Osborne Reynolds

Osborne Reynolds (23. elokuuta 1842 – 21. helmikuuta 1912)Osborne Reynolds oli pohjoisirlantilainen insinööri. Reynolds valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1867 opiskeltuaan matematiikkaa. Hänestä tuli insinööritieteiden professori Manchesterissä. Vuonna 1877 hänet hyväksyttiin Royal Societyyn ja vuonna 1888 hän sai Royal Medal -palkinnon. Eläkkeelle hän jäi 1905 ja kuoli Watchetin kaupungissa Somersetin kreivikunnassa Englannissa vuonna 1912. Reynolds tunnetaan ennen muuta Reynoldsin luvusta. Reynolds tutki fluidien (eli nesteiden ja kaasujen) virtausta putkissa ja huomasi, että virtaukset voidaan karkeasti jakaa laminaareihin ja turbulentteihin dimensiottoman luvun perusteella, joka on inerttien ja viskoosien voimien osamäärä. Luku on tärkeässä asemassa virtausdynamiikassa nykyäänkin. Osborne Reynoldsin mukaan on nimetty myös Reynoldsin jännitys. Eräs Marsin kraatteri on nimetty Reynoldsin mukaan. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset fyysikot Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Reynoldsin luku

Reynoldsin luku on tärkeä dimensioton suhdeluku virtausmekaniikassa. Se saadaan jakamalla fluidiosaseen vaikuttava inertiavoima osasen muodonmuutosta vastustavilla voimilla. Reynoldsin luku on nimetty fyysikko Osborne Reynoldsin mukaan, joka esitti sen vuonna 1883. Sen kuitenkin esitteli ensi kerran vuonna jo vuonna 1851 George Gabriel Stokes. Reynoldsin luku määritellään yhtälöllä : Re = \frac{v_{s}L \rho }{\mu} = {v_{s}L\over u} \;, missä * vs on virtauksen nopeus * L on virtausta luonnehtiva pituus (esimerkiksi keskisyvyys) * ρ on virtauksen väliaineen tiheys * μ on virtauksen väliaineen viskositeetti eli sisäinen kitka * ν (kreikkalainen kirjain nyy) on väliaineen kinemaattinen viskositeetti: ν = μ / ρ Jos Reynoldsin luku on pieni, ovat osasen muodonmuutosta vastustavat voimat merkittäviä. Tällöin virtaus on laminaarinen: se pysyy paremmin koossa. Vastaavasti jos Reynoldsin luku on suuri, virtaus on turbulenttinen. Tällöin sisäisen kitkan vaikutus virtauksessa on pieni eivätkä fluidiosasten liikeradat ole yhdensuuntaisia. Avoimen uoman virtaus on laminaarista jos Reynoldsin luku on pienempi kuin 500 ja turbulenttista, jos se on suurempi kuin 1 000–2 000\. Se, että virtaus pystyy kuljettamaan mukanaan väliainetta tiheämpiä hiukkasia perustuu turbulenssiin. == Putkivirtaus == Fluidin käyttäytymisellä on tärkeä osa lämmön siirtymisessä ja sekoitusoperaatioissa. Turbulentti virtaus aiheuttaa putken sisäpinnalle ohuemman kalvon kuin laminaarinen virtaus ja mahdollistaa siten suuremman lämpövirran. Putkivirtaukselle Reynoldsin luku merkitään muotoon: : Re = \frac{Dv \rho }{\mu} , missä * D on putken halkaisija [m], * v on fluidin keskimääräinen virtausnopeus [m/s], * ρ on fluidin tiheys [kg/m3] ja * μ on fluidin dynaaminen viskositeetti [Pa s]. Putkivirtauksessa Reynoldsin luku tulkitaan seuraavasti: * alle 2300: laminaarinen virtaus * 2300–4000: siirtymäalue, jossa virtaus voi olla laminaarinen tai turbulenttinen tai vaihdella näiden välillä * yli noin 4000: turbulenttinen virtaus Virtauksen muuttuminen täysin turbulenttiseksi on vaikea ennustaa tarkasti, ja vasta kun Re on noin 10 000 voidaan virtausta pitää varmasti täysin turbulenttisena. == Katso myös == *Deanin luku == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Virtausdynamiikka Luokka:Dimensiottomat suureet Luokka:Elintarviketeknologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Acid jazz

Acid jazz on eräs jazzin tyylilaji. Se kehittyi 1980–1990-luvuilla erityisesti Lontoossa, ja siinä on vaikutteita jazzin lisäksi soulista, funkista, diskosta ja hip hopista. Suosittuja acid jazz -yhtyeitä ovat muun muassa Pier Paolo De Bovis, Jamiroquai, Incognito, Galliano, Brand New Heavies, James Taylor Quartet, Young Disciples ja Corduroy. Yleensä acid jazzia soittaviin yhtyeisiin kuuluvat laulajan lisäksi bassokitara, sähkökitara, rummut, vaskipuhaltimia, DJ ja jokin kosketinsoitin. Musiikin tuotannossa ja live- esiintymisissä voidaan hyödyntää elektronisen ja hip hop -musiikin elementtejä, kuten sampleja ja skrätsäystä. ==Lähteet== *
Hisham Abbas

Hisham Abbas on egyptiläinen laulaja. Hän syntyi Kairossa 13. syyskuuta 1963. Abbas on noussut kansainväliseen suosioon muun muassa hittinsä Habibi Dahin (Nary nary) ansiosta. == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivusto Luokka:Egyptiläiset laulajat Luokka:Arabialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Siirat

Siirat (Isopoda) on kuoriäyriäisten luokkaan kuuluva eläinlahko. Siirat on poikkeuksellinen äyriäisryhmä, sillä niitä elää sekä maalla että vesissä. Noin puolet 10 000 tunnetusta siiralajista on maasiiroja (Oniscidea-alalahko), 500 elää makeissa vesissä ja noin 4 500 on merieläimiä.Richard Brusca: Isopoda Tree of Life Suomessa on tavattu 33 siiralajia. == Rakenne == Siirojen ruumis on yleensä litteä ja päältä katsottuna soikea tai pitkulainen. Pää on kilpimäinen, siinä on kaksi verkkosilmää. Keskiruumiissa on kahdeksan jaoketta, joista ensimmäiset ja viimeiset saattavat olla päähän kiinni kasvaneita tai surkastuneita. Raajat ovat perusrakenteeltaan seitsenjaokkeiset, mutta yleensä kuusi jaoketta on liikkuvaa. Siirojen lahkon tieteellinen nimi Isopoda tarkoittaa yhtäläisjalkaisia ja tämä johtuu keskiruumiin hyvin yhdenmukaisista raajapareista. Näitä raajapareja on seitsemän. Pään jaokkeiden raajat ovat kehittyneet tuntosarviksi, ruuan tavoittamiseen ja leukaraajoiksi. Takaruumiin raajat ovat puolestaan hengitysraajoja ja ensimmäinen usein paritteluelin. Kuoren luonti tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin etuosa, parin päivän päästä takaosa. Siirojen alkiot (n. 30 kappaletta) kehittyvät parittelun ja hedelmöityksen jälkeen naaraan vatsapuolella raajojen välissä sijaitsevassa hautomataskussa, ilman erillistä toukkavaihetta. Ne lähtevät liikkeelle aikuisen näköisinä pikkusiiroina, joilla tosin on yksi raajapari vähemmän. == Monimuotoisuus == Suurikokoisimpia siiroja ovat syvän meren jättiläissiirat (Bathynomus), jotka voivat kasvaa lähes puolen metrin mittaisiksi ja parin kilon painoisiksi. Useimmat siirat ovat 5-50 mm:n pituisia. Maalla elävät siirat suosivat kosteita ympäristöjä kuten rantojen ruskoleväkasoja, kostean metsän ja puutarhojen kariketta, lautojen ja kivien alustoja. Ravintona ovat kasvit, jätteet ja toiset eläimet. Siirat elävät kaikissa vyöhykkeissä vuorovesialueelta syvän meren hautoihin. Porasiira (Limnoria lignorum) tekee vahinkoa kaivamalla käytäviä puisiin rantarakennelmiin. == Katso myös == *Kilkki *Leväsiira *Tarhasiira eli saunamaija *Vesisiira == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Siirat (Isopoda) * Woodlice of Britain and Ireland: distribution and habitat * Muutamien norjalaisten lajien tunnistamisohjeet * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Girona (maakunta)

Girona () on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Ranska ja Andorra sekä Lleidan (Lérida) ja Barcelonan maakunnat. Gironan maakuntaan kuuluva Llívian kunta on Espanjan eksklaavi, sillä se on kokonaan Ranskan ympäröimä. Maakunnan väkiluku on 755 716 (vuonna 2017), joista noin kahdeksasosa asuu pääkaupungissa Gironassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Figueres (Figueras), Olot, Banyoles, Besalú ja Lloret de Mar. Girona on maantieteellisesti Katalonian monimuotoisin maakunta. Gironan pitkä Välimeren rantaosuus tunnetaan nimellä Costa Brava. Se on jyrkkien merenrantakallioiden ja tasaisten suistoalueiden muodostama kokonaisuus. Gironan alueella Garrotxan piirikunnassa (comarca) on sammuneita tulivuoria ja pohjoisessa se rajoittuu Pyreneiden vuoristoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Strontium

Strontium () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sr ja järjestysluku 38. Se on maa-alkalimetalleihin kuuluva metalli, jota esiintyy runsaasti maankuoressa. Se on kuitenkin harvinaisempi kuin esimerkiksi kalsium tai magnesium, jotka ovat maa-alkalimetalleista yleisimmät. Strontium on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteä, hopeanvalkoinen, kevyt ja pehmeä. Täysin kuivassakin ilmassa säilytettynä metalli hapettuu täydellisesti. Strontiumin tiheys on 2,64 g/cm³, sulamispiste 777 °C, kiehumispiste 1 382 °C ja CAS-numero 7440-24-6. Strontiumin elektronegatiivisuus on 0,95 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 548 kJ/mol. Strontiumin pinta on heti leikkaamisen jälkeen hopeankiiltävä, mutta hapettuu ilmassa pian kellertäväksi. Hienojakoinen strontiumjauhe syttyy ilmassa itsekseen. Strontium reagoi myös hitaasti ilman typen kanssa. Strontiumnitraattia (Sr(NO3)2) käytetään irislasin valmistukseen ja ilotulitteissa punaisen värin aikaansaamiseksi. Haihtuvat strontiumsuolat värjäävät kaasuliekin karmiininpunaiseksi. Strontiumhydroksidia (Sr(OH)2) ja -sulfidia (SrS) käytetään loistevärien valmistuksessa ja strontiumkromaatti (SrCrO4) on puolestaan käytössä keltaisena maalipigmenttinä, mutta on myrkyllistä. Strontiumsulfaattia (SrSO4) puolestaan käytetään valkoisena maalipigmenttinä. Keinotekoinen ja verrattain pehmeä strontiumtitanaatti (SrTiO3) taittaa valoa voimakkaasti ja sillä on hyvä dispersiokyky sekä suuri dielektrinen vakio. Luonnossa oleva strontium ei ole radioaktiivista toisin kuin strontiumin isotooppi Sr-90, jolla on vaarallisuudestaan huolimatta teknistä käyttöä ydinparistoissa. Luonnon strontiummineraaleista tärkeimmät ovat strontianiitti (SrCO3) ja selestiini (SrSO4). Tärkeimmät strontiumesiintymät sijaitsevat Saksassa Reinin alueella, Strontiassa Skotlannissa ja Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Strontiumia ei kuitenkaan valmisteta taloudellisesti huomattavia määriä, vaikka sitä käytetään muun muassa lasiteollisuudessa, jalostuksessa, optisissa materiaaleissa, ilotulitteissa ja kestomagneeteissa. Radioaktiivisia isotooppeja, joista tunnetuin on strontium-90, käytetään ainakin luuydinsyövän hoitoon. Metallista strontiumia valmisti ensimmäisenä englantilainen Sir Humphry Davy vuonna 1808. Strontiumia on ensimmäistä kertaa löydetty skotlantilaisen Strontian-kylän kaivoksesta, josta alkuaine on myös perinyt nimensä. Strontium toimii elimistön aineenvaihdunnassa kalsiumin kaltaisesti eli se muun muassa kertyy luustoon. == Kuvia == Kuva:Strontium.jpg|Strontiumia Kuva:FlammenfärbungSr.png|Strontiumyhdisteet antavat liekille punaisen värin == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Helsingin Sanomat, Alkuaineet: Ilotulituksen punainen tulee strontiumista (arkisto) * *Periodictable: Technical data for Strontium *Mindat: Definition of strontium *Webmineral: Mineral Species containing Strontium (Sr) *Lenntech: Strontium – Sr * * The Royal Society of Chemistry (RSC): Strontium * PeriodicTable: Strontium (Sr) * PubChem: Strontium * Human Metabolome Database (HMDB): Strontium * Food Component Database (FooDB): Strontium *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Strontium Luokka:Alkuaineet
Kosketinsoitin

pienoiskuva|Flyygeli Kosketinsoittimet ovat soittimia, joita soitetaan koskettimistolla. Eri kosketinsoittimet muistuttavat toisiaan lähinnä ulkonäöltään ja soittotavaltaan, mutta ääni voi niissä syntyä hyvinkin eri tavoilla: vasaroiden lyödessä kieliin kuten pianossa, ilmapatsaan värähtelystä kuten uruissa ja urkuharmonissa tai sähköisesti kuten syntetisaattorissa ja Hammond-uruissa. Useat kosketinsoittimet voidaan luokitella myös muihin soitinlajeihin, kuten kielisoittimiin, puhallinsoittimiin tai vapaalehdykkäsoittimiin. Nykyään yleisimmät kosketinsoittimet lienevät piano ja syntetisaattori. Kosketinsoittimia soittava henkilö on kosketinsoittaja. == Historia == Varhaisimpana kosketinsoittimena pidetään urkuja, jotka kehittyivät jo 500-luvulla eaa. Siitä renessanssin alkuun saakka urut olivat ainoa käytössä ollut kosketinsoitin. Renessanssin aikana kehittyivät klavikordi ja cembalo, joista erityisesti viimeksi mainitusta tuli barokin aikana hyvin suosittu. Ensimmäiset pianoa muistuttavat soittimet kehitettiin 1700-luvun alkupuolella. 1900-luvun alkupuolella syntyivät sähköiset kosketinsoittimet, kuten ondes Martenot. ==Koskettimisto== Kaikissa tavallisimmissa kosketinsoittimissa on oktaavia kohti 7 valkoista ja 5 mustaa kosketinta, ja mustat koskettimet ovat lyhempiä, mutta korkeampia kuin valkoiset. Valkoisilla koskettimilla soitetaan diatonisen perusasteikon (C-duuriasteikon) sävelet, mustilla taas useimmat korotetut ja alennetut sävelet (poikkeuksena kuitenkin eis ja his sekä ces ja fes). Enharmonisia säveliä kuten gis ja as tai eis ja f vastaa sama kosketin. Kosketinsoitinta ei voi virittää täysin puhtaaksi kaikissa soinnuissa ja sävellajeissa; tavallisimmin nykyään käytetään tasavireistä viritystä. ==Aiheesta muualla== *Kosketinsoitinten historiaa klavikordista flyygeliin (luentosarja, äänitallenteina) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perdikkas III

Perdikkas III oli Makedonian kuningas vuosina 364–359 eaa. veljensä Aleksanteri II:n jälkeen. Perdikkas oli Amyntas III:n ja Eurydiken poika. Kun Ptolemaios Aloroslainen murhasi lankonsa Aleksanterin vuonna 368, Perdikkas oli vielä alaikäinen ja Ptolemaios hallitsi hänen sijaansa. Vuonna 365 Perdikkas murhasi Ptolemaioksen ja otti vallan omiin käsiinsä. Perdikkas kuoli taistelussa Illyrian Bardylistä vastaan vuonna 359. Uudeksi kuninkaaksi tuli Perdikkaan alaikäinen poika Amyntas IV. Vallan otti kuitenkin käsiinsä Perdikkaan toinen veli Filippos II (Aleksanteri Suuren isä), joka julistautui samana vuonna itse kuninkaaksi sivuuttaen näin Perdikkaan alaikäisen pojan Amyntaan. == Lähteet == Luokka:300-luvulla eaa. kuolleet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Makedonian kuninkaat
Aleksanteri II (Makedonia)

Aleksanteri II oli Makedonian kuningas vuosina 370–367 eaa. isänsä Amyntas III:n kuoleman jälkeen. Hän oli Amyntaan ja Eurydiken kolmesta pojasta vanhin. Noustessaan valtaistuimelle Aleksanteri oli vielä nuori mies. Hän joutui heti vaikeuksiin kun Argeadien hallitsijasuvun vastustajat ryhtyivät hyökkäykseen samalla kun illyrialaiset uhkasivat hyökätä Makedoniaan. Samalla hyökkäsi idästä valtaa havitteleva Pausanias. Pausanias valtasi helposti joitain kaupunkeja ja oli uhata Eurydikeä ja hänen nuoria poikiaan Makedonian pääkaupungissa Pellassa. Aleksanteri löi vastustajansa ateenalaisen kenraalin Ifikrateen avustuksella. Myöhemmin Aleksanteri sekaantui Thessalian sisällissotaan ja sai halttuunsa Larissan kaupungin. Hän petti kuitenkin tekemänsä lupaukset ja asetti kaupunkiin varuskunnan. Kreikan senhetkinen johtava kaupunkivaltio Theba tulkitsi tämän vihamielisenä tekona ja aloitti sodan. Thebalainen kenraali Pelopidas ajoi makedonialaiset pois Thessaliasta.Borza s.190 Aleksanteri ajautui pian konfliktiin Ptolemaios Aloroslaisen kanssa. Ptolemaios oli ilmeisesti Aleksanterin äidin Eurydiken rakastaja ja ehkä Amyntas II:n poika. Theba kutsuttiin setvimään Aleksanterin ja Ptolemaioksen kiista. Aleksanteri joutui luovuttamaan panttivankeja, heidän joukossaan hänen nuorempi veljensä Filippos. Vuoden 367 eaa. keväällä Ptolemaios murhasi Aleksanterin, jonka alaikäisestä veljestä Perdikkaasta tuli kuningas. Ptolemaioksesta tuli kuitenkin hallitsija.Borza s.191 == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Makedonian kuninkaat Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:300-luvulla eaa. kuolleet
Amyntas IV

Amyntas IV oli Makedonian nimellinen kuningas vuonna 359 eaa. Hän oli Perdikkas III:n poika, mutta oli isänsä kuollessa liian nuori hallitsemaan. Perdikkaan nuoremmasta veljestä Filippoksesta tuli Amyntaan holhooja ja Makedonian hallitsija. Jo samana vuonna Filippos julisti itsensä kuninkaaksi. Amyntas murhattiin Aleksanteri Suuren noustessa valtaan vuonna 336 eaa. Luokka:Makedonian kuninkaat
Amyntas III

Amyntas III oli Makedonian kuningas vuosina 393–369 eaa. Vuonna 383 eaa. illyrialaiset karkottivat Amyntaan Makedoniasta, mutta hän palasi thessalialaisten avustuksella seuraavana vuonna. Vaimonsa Eurydiken kanssa Amyntas sai kolme poikaa, jotka kaikki hallitsivat Makedonian kuninkaina: Aleksanteri II, Perdikkas III ja Aleksanteri Suuren isä Filippos II. Luokka:Makedonian kuninkaat
Cyrix Cx486

Cyrix Cx486 oli Cyrixin ensimmäinen suoritin. Se julkaistiin toukokuussa 1992. Aikaisemmin Cyrix oli valmistanut matematiikkasuorittimia. Cx486 oli seuraajansa Cyrix Cx5x86:n kanssa hybridisuoritin. Se sisälsi uuden sukupolven suorittimen ominaisuuksia (tässä tapauksessa Intel i486:n), mutta sopi edeltäjänsä suoritinkantaan (Intel 80386:n). Se käytti 25, 33 tai 40 megahertsin kellotaajuutta. Se sisälsi 486:n käskykannan sekä 1 kilotavu L1-välimuistia. Pienen välimuistin sekä hitaan 386:n väylän takia Cx486 ei pärjännyt Intelin tai AMD:n 486:lle nopeudessa. Sen etuna oli kuitenkin se, että sen rinnalle pystyi asentamaan 387-matematiikkasuorittimen, mikä paransi suorituskykyä. Cx486 oli saatavana kahtena eri mallina: Cx486SLC ja Cx486DLC. Intelin pudotettua oman mallistonsa hintoja Cyrix ei kyennyt enää myymään suoritinta tarpeeksi, joten se julkaisi 486:n kanssa yhteensopivan suorittimen 1993. == Cx486SLC == Cx486SLC vastasi 80386SX:ää, eli siinä oli 16-bittinen ulkoinen väylä. Cx486SLC:tä käytettiin halvoissa PC-klooneissa sekä sen pienen virrankulutuksen takia kannettavissa tietokoneissa. == Cx486DLC == Cx486DLC vastasi 80386DX:ää. Cx486DLC oli suosittu tietokoneharrastajien keskuudessa edullisen hintansa sekä kohtuullisen suorituskyvyn ansiosta. Luokka:Cyrixin suorittimet
Proterotsooinen eoni

Proterotsooinen eoni on geologinen ajanjakso 2 500–542 miljoonaa vuotta sitten. Proterotsooisella ajalla mantereista tuli vakaita, happi lisääntyi ilmakehässä ja syntyi supermantereita monien mantereiden törmätessä toisiinsa. Edellisellä arkeeisella eonilla syntynyt elämä kehittyi bakteerien ja sinilevien kaltaisista alkeistumallisista ensin aitotumaisiksi 2,5–1,5 miljardia vuotta sitten. Monisoluiset syntyivät ehkä 1,5–1,0 miljardia vuotta sitten, viimeistään niitä oli noin 800 miljoonaa vuotta sitten, jolloin useimmat bakteerimatot, stromatoliitit oli syöty. Ajalta noin 2,0–1,8 miljardia vuotta sitten on rautaraitoja, niitä lienee syntynyt eniten noin 2,5–2,0 miljardia vuotta sitten raudan hapettuessa ilmakehässä olleen vapaan hapen takia. Ilmakehän vapaa happi lienee ollut fotosynteesin ja bakteerien kemiallisen toiminnan aikaansaamaa. Vihreät levät syntyivät ehkä noin 1,3 miljardia vuotta sitten ja alkueläimiä saattoi olla hieman alle miljardi vuotta sitten. Ensimmäiset jääkaudet koettiin ainakin jo 2,3 miljardia vuotta sitten. Happipitoinen ilmakehä syntyi välillä 2,0–0,5 miljardia vuotta sitten. Jättiläismanner Rodinia syntyi noin 1,1 miljardia vuotta sitten. Kauden lopulla ediacarakaudella noin 570 miljoonaa vuotta sitten eli ainakin kymmeniä alkueläinlajeja. Viimeistään proterotsooisen kauden lopussa maan lämpötila oli suunnilleen sama kuin myöhemmin fanerotsooisella kaudella, mutta melko varmasti jo kauden alussa. == Kauden jako == * Paleoproterotsooinen maailmankausi 2 500–1 600 miljoonaa vuotta sitten * Mesoproterotsooinen maailmankausi 1 600–1 000 miljoonaa vuotta sitten * Neoproterotsooinen maailmankausi 1 000–542 miljoonaa vuotta sitten Tai myös * <Varhaisproterotsooinen (Proterofyyttinen) * Myöhäisproterotsooinen (Paleofyyttinen) == Katso myös == * Geologiset kaudet *
Neoproterotsooinen maailmankausi

__NOTOC__ Neoproterotsooinen maailmankausi alkoi noin tuhat miljoonaa vuotta sitten ja päättyi kambrikauden ja paleotsooisen maailmankauden alkuun 542 miljoonaa vuotta sitten. Tätä kautta luonnehtivat ensimmäiset monisoluiset ja monisoluisten eliöiden varhainen kehitys. Alkueläimet kehittyivät viimeistään tämän kauden aikana. Kauden tarkkaa alkamisajankohtaa ei tiedetä, sillä jotkut ensimmäisten monisoluisten fossiilit ovat kiistanalaisia. Jotkin löydöt viittaavat siihen, että monisoluisten aika olisi alkanut jo 2 000 miljoonaa vuotta, toiset taas 900–600 miljoonaa vuotta sitten. Neoproterotsooisella maailmankaudella oli huomattavia jääkausia, kuten niin sanottu Sturt-Varanger jääkausi kryogeeni- ja tonuskausilla 950–600 miljoonaa vuotta sitten, joka jakautui 2–4 kylmään vaiheeseen. Sturt-jääkausi oli 800 miljoonaa vuotta sitten ja Varanger- tai Marino-jääkausi 650 miljoonaa vuotta sitten. Juuri ennen kambrikautta esiintyi Ediacara-eläimistö (vendikauden eläimistö) 620–542 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin oli olemassa muun muassa matoja ja merisulka- ja merivuokkomaisia ja muita alkeellisia selkärangattomia merieläimiä. == Neoproterotsooisen kauden jako alakausiin == *Ediacara 635–542 miljoonaa vuotta sitten *Kryogeeni 720–635 miljoonaa vuotta sitten *Tonus (Tonian) 1 000–720 miljoonaa vuotta sitten == Katso myös== *Proterotsooinen aioni *Geologinen ajanlasku == Lähteet == Luokka:Proterotsooinen aioni
Eoarkeeinen maailmankausi

Eoarkeeinen maailmankausi noin 3,8-3,6 miljardia vuotta sitten käsittää ajan, jolta on löydetty kivissä olevia hiilipusseja, joita pidetään todisteena ensimmäisestä bakteerityyppisestä elämästä. Hiilipussien eloperäinen alkuperä ei ole täysin varma. Niissä olevien isotooppien eli alkuaineiden alalajien suhde on sama kuin eliöissä. == Geologia eoarkeeisella kaudella == Eoarkeeista kautta edelsi eloton hadeeinen eoni, jolloin maapallon kuori ja mahdollisesti ensimmäiset meret mudoostuivat. Eoarkeeisen kauden aikana maapallolle alkoi kehittyä ilmakehä. Ensimmäinen ilmakehä on ollut oletettavasti hapeton, ja hiilidioksidin määrä on ollut vastaavasti nykyilmakehään verrattuna huomattavan korkea. Häviävän pieni määrä happea on saattanut syntyä ilmakehään vesihöyryn tai hiilidioksidin hajotessa hapeksi. Vasta fotosynteesiin kykenevien eliöiden yleistyessä hapen määrä on saattanut alkaa lisääntyä. Myös valtamerien muodostuminen ajoittunee eoarkeeiselle kaudelle. Valtamerien muodostumiselle tärkeää on ollut runsaan tulivuoritoiminnan kautta ilmakehään päätynyt vesihöyry. Eoarkeeisen maailmankauden aikana Maapallon sisäinen lämmöntuotto oli paljon suurempi kuin myöhemmillä kausilla. == Elämä eoarkeeisella kaudella == Eoarkeeista kautta määrittää se, että ensimmäiset epäsuorat jäljet elämästä maapallolla ajoittuvat sille. Eoarkeeiselta kaudelta on löydetty varhaisimpia tunnettuja elämään viittaavia jäänteitä, eli niin sanottuja hiilipusseja. Hiilipusseissa ei ole tunnistettavissa eliöiden rakenteita, mutta niissä tavattavan aineksen isotooppisuhde on sama kuin eliöissä. Varhaisimmat hiilipussit ovat arviolta 3,5-3,7 miljardia vuotta vanhoja, ja niiden otaksutaan olevan peräisin varhaisimmista bakteereista tai arkeista joita maapallolla on tuolloin alkanut esiintyä. Kuitenkin eräitä tätä varhaisempia grafiittijäänteitä on epäilty myös alkuperältään eloperäisiksi. Varhaisimmat mahdollisesti eloperäiset grafiittijäänteet ovat peräisin jopa 3,95 miljardin vuoden takaa. ==Eoarkeeiseen kauteen liittyviä kerrostumia== *Kiinan Qianxin 3800–3400 miljoonaa vuotta sitten *Euroopan Isuan 3800–3500 miljoonaa vuotta sitten vanhoja mahdollisesti eloperäisiä jäänteitä *Etelä- Afrikan Swazian 4000–3000 miljoonaa vuotta sitten == Lähteet == == Katso myös == *Geologiset kaudet *Arkeeinen aioni Luokka:Arkeeinen aioni
Paleoproterotsooinen maailmankausi

Paleoproterotsooinen maailmankausi eli Huron-kausi 2,5–1,5 miljardia vuotta sitten oli prekambrin proterotsooisen eonin kolmesta jaksosta ensimmäinen. Sitä luonnehtivat hapen määrän kasvu ilmakehässä ja ensimmäinen jääkausi, Huron-jääkausi. Happea tuottivat luultavasti sinibakteerit (sinilevät). Aitotumaiset eli eukaryootit kehittyivät molekyyleistä päätellen noin 2,2 miljardia vuotta sitten, mutta tämä ei liene täysin varmaa, eukaryoottien synty ajoitetaan joskus aikaan 1,5–1 miljardia vuotta sitten. Tällä kaudella syntyi kerrostumiin rautaraitoja ilmakehässä olleen hapen hapettaessa rautaa. Tämä viittaa yhteyttämiseen tai muunlaiseen bakteeritoimintaan, joka tuottaa happea ilmakehään. Kauden keskivaiheilla Vredefortiin ja Sudburyyn osuivat suuret asteroidit, jotka synnyttivät valtavat kraatterit. ==Paleoproterotsooisen kauden jako== *Statheros (engl. Statherian) 1800 – 1600 miljoonaa vuotta sitten *Oroseira (Orosirian) 2050 – 1800 miljoonaa vuotta sitten, Vredefort-kraatteri *Rhyax (Rhyacian) 2300 – 2050 miljoonaa vuotta sitten *Sideros (Siderian) 2500 – 2300 miljoonaa vuotta sitten, sideerinen, rautaraidat ==Katso myös == *Proterotsooinen aioni *Geologiset kaudet Luokka:Proterotsooinen aioni
Mesoproterotsooinen maailmankausi

Mesoproterotsooinen maailmankausi oli 1,6–1,0 miljardia vuotta sitten, Se oli prekambriajan proterotsooinen aionin keskimmäinen jakso. Tällä kaudella kehittyivät monisoluiset levät ja jättiläismanner Rodinia muodostui. Mantereet olivat jo vakaita. Happea oli ilmakehässä huomattavia määriä. Noin 1,5 miljardia vuotta sitten Maa pyöri 2–2,5-kertaisella nopeudella. == Mesoproterotsooisen kauden jako == * Stenos (Stenian)1200 - 1000 miljoonaa vuotta sitten * Ectasis (Ectasian) 1400 - 1200 miljoonaa vuotta sitten * Calymma (engl. Calymmian) 1600 - 1400 miljoonaa vuotta sitten == Katso myös == * Geologinen ajanlasku Luokka:Proterotsooinen aioni
Paleoarkeeinen maailmankausi

Paleoarkeeinen kausi oli 3,6–3,2 miljardia (3 600–3 200 miljoonaa) vuotta sitten. Tältä kaudelta on löydetty ensimmäiset varmat todisteet bakteereita muistuttavasta alkeistumallisesta yksisoluisesta elämästä. Väitetään, että tällä kaudella olisi elänyt happea tuottavia bakteereita, päätellen kivikerrostumissa olevasta hapettuneesta raudasta. Kaudella oli varmasti suuria meriä. Kauden ajoitus on epämääräinen, eikä sille ole paikkaa kivikerrostumasarjassa. == Paleoarkeeiseen liittyviä kerrostumia == * Kiinan Qianxin 3800 - 3400 miljoonaa vuotta sitten * Euroopan Isuan 3800 - 3500 miljoonaa vuotta sitten * Etelä-Afrikan Swazian 4000 - 3000 miljoonaa vuotta sitten == Katso myös == * Arkeeinen aioni * Geologiset kaudet * Viimeinen universaali esivanhempi Luokka:Arkeeinen aioni
Kyyvesi

Kyyvesi on Etelä-Savossa Mikkelissä, Kangasniemellä ja Pieksämäellä Haukivuoren lähellä sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Kymijoen vesistöalueeseen osana Mäntyharjun reittiä. == Maantietoa == Kyyvesi on 35 kilometriä pitkä, 17,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 995 hehtaaria eli 129,9 neliökilometriä. Järvelle luonteenomaista on voimakas luode-kaakko -suuntaisuus sekä pitkät, kapeat niemet ja lahdet. Kyyveden pintaa laskettiin, joka näkyy rantaluhtien, somerikkojen ja pienten saarten lukuisuutena ja vesialueen kivikkoisuutena. Siinä on 1 373 saarta, joiden pinta-ala on 1 942,11 hehtaaria eli noin 13 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli neliökilometrin suuruisia, 150 on yli hehtaarin suuruisia, 903 yli aarin ja loput 318 ovat alle aarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 570,01 miljoonaa kuutiometriä eli 0,57001 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,4 metriä. Sen syvin kohta on 35,3 metriä syvä ja se sijaitsee Selkäsaarten koillispuolella sijaitsevassa syvännejaksossa . Järven rantaviivan pituus on 857,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 391,9 kilometriä. Pääosa Kyyvedestä on Mikkelin kaupungin alueella. Haukivuoren keskustaajama sijaitsee järven itärannalla. Länsirannalla Luusniemen kylä kuuluu Kangasniemen kuntaan, ja luoteessa järvi ulottuu hiukan myös Pieksämäen alueelle. Kyyveden ainoa venesatama on Haukivuoren keskustaajamassa. == Luontoarvoja == Järven vesi on humuspitoista ja väriltään ruskeaa. == Historiaa == Kyyveden pintaa laskettiin vuosina 1869–1870 yhteensä 1,78 metriä. Järvenlaskun seurauksena suuria osia järvestä, esimerkiksi Rauhajärvi ja Suovunselkä, kurourui erillisiksi altaiksi. Nykyisin järveä ei säännöstellä, joten vedenpinnan vaihtelut ovat luonnonmukaisia. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Kyyveteen laskee koillisesta pohjoisesta ja luoteesta useita vesireittejä. Suurin on alaosaltaan Nykälänjokena tunnettu reitti, joka kokoaa vedet laajalta alueelta Pieksämäen etelä- ja länsiosasta, muun muassa Iso- Naakkimasta, Naarajärvestä ja Pyhäjärvestä. Toinen on Kangasniemen Kutemajärvestä laskeva reitti. Kyyvesi laskee Rauhasalmen kautta noin puoli metriä alempana olevaan Rauhajärveen ja edelleen Läsäkosken kautta Puulaan. == Katso myös == * Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Mäntyharjun reitti Luokka:Haukivuoren järvet Luokka:Kangasniemen järvet Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Kyyveden alue
Mesoarkeeinen maailmankausi

Mesoarkeeinen kausi oli 3,2–2,8 miljardia vuotta sitten. Tältä ajalta ovat ensimmäiset tunnetut stromatoliitit, kivettyneiden bakteerien muodostamat orgaanisen aineen kupumaiset kerrostumat. Elämä oli tällä ajalla edelleen vain mikroskooppisen pientä. Oli edelleen vain bakteereja muistuttavia monisoluisia. Luultavasti tällä ajalla oli jo manner nimeltä Ur noin 3 miljardia vuotta sitten. ==Mesoarkaiseen liittyviä kerrostumia== *Etelä- Afrikan Swazian: 4000-3000 miljoonaa vuotta sitten *Kiinan Fupingan: 3100-2600 miljoonaa vuotta sitten *Etelä-Afrikan Randian: 3000-2500 miljoonaa vuotta sitten == Katso myös == *Geologiset kaudet Luokka:Arkeeinen aioni