EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jouko Karjalainen

Jouko Karjalainen (s. 27. heinäkuuta 1956 Kajaani) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti. Karjalainen on valmentanut Suomen yhdistetyn maajoukkuetta vuosina 1998–2002 ja 2006–2008. ==Ura== Karjalainen innostui yhdistetystä voitettuaan Hopeasomman loppukilpailussa 16-vuotiaiden sarjassa 1972 silloisen päälajinsa mäkihypyn lisäksi yllättäen myös yhdistetyn kilpailun. Mäkihypyssä hän saavutti SM-joukkuekilpailussa pronssia vuonna 1975. Kestävyysharjoittelun myötä hiihdosta tuli hänen vahvempi osa-alueensa yhdistetyssä. Vuonna 1975 Karjalainen voitti yhdistetyssä 20-vuotiaiden Suomen-mestaruuden ja oli nuorten EM-kilpailuissa yhdestoista. Vuonna 1976 hän uusi Suomen-mestaruutensa ja sijoittui nuorten EM-kilpailuissa yhdeksänneksi. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kahdeksanneksi. Lake Placidin olympialaisissa 1980 Karjalainen sai hopeamitalin hyvän hiihtonsa ansiosta. Hän oli mäkiosuudella seitsemäs ja hiihto-osuuden nopein. Oslon MM-kilpailuissa 1982 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa neljänneksi ja voitti joukkuekilpailussa hopeaa. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli mäkiosuudella vasta viidestoista mutta oli hiihto-osuudella toiseksi nopeintakin 80 sekuntia parempi ja nousi hopealle. Samana vuonna hän sai hopeaa erillisessä joukkuekilpailun MM-kisassa. Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 Karjalainen oli henkilökohtaisen kilpailun mäkiosuudella yhdeksästoista ja nousi ensi kertaa arvokilpailuissa Gundersen-menetelmällä hiihdetyllä osuudella pronssille. Joukkuekilpailussa Karjalainen nosti hiihdon ankkuriosuudella Suomen pronssille. Seuratasolla Karjalainen edusti Kainuun Hiihtoseuraa ja Lahden Hiihtoseuraa. Hän voitti yhdistetyn henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden vuosina 1981–1983. Ammatiltaan Karjalainen on ylivääpeli. Karjalainen työskenteli Hämeen rykmentissä ennen vuonna 2006 alkanutta valmentajantehtävää.Härskisti potkut Iltalehti 18.9.2008 == Saavutuksia == === Olympialaiset === * 1980 Lake Placid hopeaa * 1984 Sarajevo hopeaa === Maailmanmestaruuskilpailut === * 1982 Oslo joukkuehopeaa * 1984 Rovaniemi joukkuehopeaa * 1985 Seefeld pronssia yksilö- ja joukkuekilpailussa == Lähteet == Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset yhdistetyn valmentajat Luokka:Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääkiekko talviolympialaisissa 1936

Jääkiekko oli olympialaisten ohjelmassa viidettä kertaa vuoden 1936 talviolympialaisissa. Ottelut pelattiin 6.–13. helmikuuta 1936. Turnaus oli samalla myös maailmanmestaruuskilpailut ja Euroopan-mestaruuskilpailut. Kisoihin osallistui 15 joukkuetta. Aikaisemmin olympiaturnaukseen ei ollut osallistunut niin montaa joukkuetta. Joukkueet jaettiin neljään alkulohkoon. Jokaisen lohkon kaksi parasta muodostivat kaksi jatkolohkoa, joiden kaksi parasta pääsivät loppusarjaan. Loppusarjan sijoitusten perusteella jaettiin mitalit. Ison-Britannian joukkueeseen kuului kaksi pelaajaa, jotka olivat aikaisemmin pelanneet Kanadassa, mutta he eivät olleet saaneet Canadian Amateur Hockey Associationilta CAHA:lta suostumusta siirtyä Isoon-Britanniaan. Kansainväliset säännöt olisivat vaatineet lupamenettelyä ennen siirtoa. Kanadan joukkue nosti asian esiin kaksi päivää ennen olympialaisia ja esitti protestin Isoa-Britanniaa vastaan. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF hyväksyi Kanadan vetoomuksen, mutta Iso-Britannia uhkasi vetäytyä koko turnauksesta. Lopulta Kanada veti protestinsa pois juuri ennen kisojen avajaisia hyvän tahdon eleenä. Iso-Britannia onnistui sensaatiomaisesti päihittämään Kanadan ja voitti sen ansiosta olympiakultaa. Iso-Britannia ratkaisi turnauksen voiton jatkolohkossa, sillä sen ja Kanadan välisen ottelun jälkeen ilmoitettiin, että jatkolohkon keskinäisten otteluiden tulokset jäävät voimaan myös loppusarjassa. Kanadan ja Saksan joukkueet raivostuivat päätöksestä. Toisaalta osa Kanadan joukkueesta hyväksyi tappion. Kanadan joukkueen nimi oli Port Arthur Bear Cats. Loppusarjassa Iso-Britannia voitti Tšekkoslovakian puhtaasti 5–0 ja pelasi Yhdysvaltoja vastaan vakuuttavasti 0–0-tasapelin. ==Alkulohkot== === Lohko A === === Lohko B === === Lohko C === === Lohko D === == Jatkolohkot == === Lohko A === === Lohko B === == Loppusarja == Jatkolohkojen keskinäisten ottelujen tulokset jäivät voimaan loppusarjaan. == Loppusijoitukset == === Olympiaturnaus === Sija joukkue 4\. 5\. 5\. 7\. 7\. 9\. 9\. 9\. 9\. 13\. 13\. 13\. === Euroopan-mestaruusturnaus === Sija joukkue 4\. 5\. 6\. 7\. 8\. 9\. 10\. 11\. 12\. ==Mitalistijoukkueiden pelaajat== Kultaa: \---- Alexander Archer, James Borland, Edgar Brenchley, James Chappell, John Coward, Gordon Dailley, John Davey, Carl Erhardt, James Foster, John Kilpatrick, Archibald Stinchcombe, Robert Wyman Hopeaa: \---- Maxwell Deacon, Hugh Farquharson, James Haggarty, Walter Kitchen, Raymond Milton, Dinty Moore, Herman Murray, Arthur Nash, David Neville, Kenneth Farmer-Horn, Ralph Saint-Germain, Alexander Sinclair, William Thomson Valmentaja: Albert Pudas Pronssia: \---- John Garrison, August Kammer, Philip LaBatte, John Lax, Thomas Moon, Elbridge Ross, Paul Rowe, Francis Shaughnessy, Gordon Smith, Francis Spain, Frank Stubbs == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1936 1936 1936 1936 Luokka:Vuoden 1936 jääkiekko
Ingmar Englund

Ingmar Englund (7. lokakuuta 1920 Munsala – 5. elokuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kitaristi, banjonsoittaja, sovittaja ja orkesterinjohtaja. Hänellä oli aikoinaan oma Ingmar Englundin yhtye. Vuodesta 1946 alkaen ainakin 15 vuoden ajan hän soitti kitaraa lukuisilla Toivo Kärjen levytyksillä. Humppa- Veikoissa hän soitti kitaraa ja banjoa vuodesta 1958 1970-luvulle. 1950-luvulla Englund levytti muun muassa hanuristi Matti Viljasen sekä viulisti Per-Erik Förarsin kanssa sekä soolona ”Tumma yö”/”Kerro kultainen kuu” vuonna 1958 sekä ”Säkkijärven polkka”/”Sputnik-polkka” vuonna 1959. Englund kuului Kankkulan kaivolla -radio-ohjelmaa varten kasatun Humppa- Veikkojen peruskokoonpanoon lähes kuolemaansa asti. Hän oli mukana yli 300 levytyksessä.Pomus.netin tietokanta. == Aiheesta muualla == * Ingmar Englund Pomuksen tietokannassa == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jazzmuusikot Luokka:Suomalaiset kapellimestarit (viihdemusiikki) Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Tempe

Tempe on fermentoitu ruoka, joka tehdään perinteisesti soijapavuista. Tempen alkuperä on Indonesiassa. Sitä on valmistettu satoja vuosia.Lehtovaara 2017, s. 16 Tempe on hyvin suosittua Indonesian lisäksi muualla Kaakkois-Aasiassa sekä nykyisin myös länsimaissa etenkin vegaanien keskuudessa. Etenkin länsimaissa tempeä valmistetaan myös herneestä ja makeasta lupiinista. Tofun tapaan tempe tarjoaa mahdollisuuden käyttää soijapapuja helpommin sulavassa muodossa. Tempe eroaa kuitenkin tofusta ravintosisältönsä ja makunsa puolesta, sillä fermentointiprosessin ja kokonaisten papujen käytön vuoksi siinä on tofua enemmän proteiinia, kuitua ja vitamiineja sekä jämäkämpi koostumus ja voimakkaampi maku, joka vahvistuu tuotteen ikääntyessä. ==Fermentointi== Tempen valmistus alkaa kokonaisista soijapavuista, jotka pehmennetään liottamalla ja halkaistaan tai rikotaan osittain. Sitten niitä keitetään, mutta ei kypsiksi asti. Seokseen lisätään mietoa hapatetta, esimerkiksi viinietikkaa, sekä sekoitetaan joukkoon Rhizopus oligosporus -sieniviljelmää. Pavut levitetään ohueksi kerrokseksi ja jätetään fermentoitumaan noin 24 tunnin ajaksi 30 asteen lämpötilaan. Hyvässä tempessä pavut ovat sitoutuneet yhteen valkoisesta rihmastosta muodostuneella massalla. Matalammassa lämpötilassa tai vetoisessa paikassa harmaita tai mustia läikkiä voi ilmaantua tempen pintaan. Tämä ei kuitenkaan ole haitallista eikä sen pitäisi vaikuttaa makuun tai laatuun. Itiönmuodostus on normaalia kypsässä tempessä. Mieto ammoniakin tuoksu saattaa ympäröidä hyvää tempeä sen fermentoituessa. ==Ravintoarvo== Soijaproteiini muuttuu helpommin sulavaksi tempen fermentointiprosessissa. Etenkin kaasua muodostavat oligosakkaridit vähenevät huomattavasti R. oligosporus -viljelmän avulla. Perinteisissä tempeä valmistavissa liikkeissä aloitusviljelmä sisältää usein myös muita hyödyllisiä bakteereja, jotka muodostavat vitamiineja (kuten B12). Länsimaissa on yleisempää käyttää puhdasviljelmää, joka sisältää vain R. oligosporusta, jolloin erityisesti vegaaneille tärkeää B12-vitamiinia ei muodostu . Koska tempe tehdään kokonaisista pavuista, on se myös hyvä kuidun lähde. ==Valmistus== Tempe valmistetaan ruuaksi usein leikkelemällä se paloiksi, marinoimalla tai uittamalla suolavedessä tai soijakastikkeessa ja sitten paistamalla. Paistettua tempeä voidaan syödä paljaaltaan, käyttää chiliruoissa, keitoissa tai muhennoksissa. Tempeä voi myös käyttää jauhelihan tapaan. Tempen moniulotteista makua voidaan kuvailla pähkinäiseksi, lihaisaksi ja sienimäiseksi. Tempe kestää hyvin pakastusta ja sitä voi ostaa useista eko- ja etnokaupoista tuoreena, säilykkeenä tai pakasteena. ==Katso myös== Muita fermentoituja soijatuotteita ovat esimerkiksi: *Miso *Oncom == Lähteet == * Tatu Lehtovaara: Vaihtoehdot lihalle. Minerva, 2017 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Oy Soya Ab / Jalofoods valmistaa soija-, herne-, härkäpapu- ja lupiinitempeä Tammisaaressa. *Tempeh4u Luokka:Kasvisruoat Luokka:Lihan korvikkeet Luokka:Indonesialainen keittiö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Robert von Essen

Robert Wilhelm von Essen (2. syyskuuta 1901 Tsaritsyn – 24. syyskuuta 1957 Tukholma; julistettu kuolleeksi Suomessa 1. tammikuuta 1991, päätös 2. elokuuta 1994) oli venäläissuomalainen pianisti ja lauluntekijä. Hän syntyi Etelä-Venäjällä Tsaritsynissa (nyk. Volgograd), mutta muutti myöhemmin opiskelemaan Petrogradiin (nyk. Pietariin). Vuoden mittaisen asepalveluksensa hän suoritti soittokunnassa. Von Esseniltä on levytetty hieman yli 90 sävellystä, joista suurin osa ei ole enää niin kutsutun suuren yleisön suosiossa. Monet hänen sävelmänsä sanoitti näyttelijänäkin tunnettu Eine Laine, nimimerkki Ela; muita sanoittajia olivat muun muassa Dagmar Parmas ja Arvo Kalliola ("Veikko Virmajoki"). Tunnetuin von Essenin sävellyksistä lienee Olavi Virran laulama "Kun ilta ehtii", jonka Virta myös sanoitti. Robert von Essen kuoli vuonna 1957 Tukholmassa. == Aiheesta muualla == * Robert von Essen Pomuksen tietokannassa Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Kierettijärvi

Kierettijärvi () on Kierettijoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin ja Kiestingin kunnissa Venäjällä. Sen vesialueen pinta-ala on 223 neliökilometriä, tilavuus 1,000 kuutiokilometriä, keskisyvyys 4,5 metriä ja valuma-alueen laajuus 1 100 neliökilometriä. Kierettijärven ympäristö on havumetsän ja soiden peittämää kumpuilevaa tasankoa. Rannat ovat etupäässä matalia ja usein soistuneita. Paikoin esiintyy kallio- ja hiekkarantoja. Rantaviiva on hyvin rikkonainen ja muodostaa lukuisia järveen työntyviä niemiä, lahtia ja järviksi kutsuttuja selkiä. Etelässä on Pirttijärvi (ven. Pirtozero), pohjoisessa erillinen Särkijärvi (Plotitšnoje) ja länsipuolella Alajärvi (Nižneje). Kierettijärvessä on 140 saarta, joiden yhteispinta-ala on 53,0 neliökilometriä. Järveen virtaavat Niva, Narva, Petäjäjoki (ven. Sosnovaja), Heinäjoki (Travjanaja), Kapustaoja (Kapustnaja) ja 27 puroa. Se laskee Särkijärven, Njukkijärven, Petrijärven ja Kierettijoen kautta Vienanmereen. Kierettijärvi on varsin matala, ja sen rantavyöhyke käsittää lähes puolet vesialueesta. Syvin kohta on Särkijärvessä. Pohjaa peittää muta sekä rantojen ja luotojen lähellä kivet ja hiekka. Järvimalmia on moniin muihin Karjalan järviin verrattuna vähän. Mataluutensa ansiosta Kierettijärvi lämpenee kuumina kesinä 20–22 asteeseen. Se jäätyy loka- marraskuun vaihteessa ja vapautuu jäistä toukokuun loppupuolella. Vesi on hyvin happipitoista, vähämineraalista ja eteläosaa lukuun ottamatta vain lievästi hapanta. Laajan rantavyöhykkeensä takia Kierettijärvessä on paljon vesikasvillisuutta. Eräät lahdet ovat lähes kokonaan kasvillisuuden peitossa. Yleisimmät kasvilajit ovat järviruoko, järvikaisla, järvikorte, pohjanlumme, ahvenvita, uistinvita, vesirutto ja sarakasvit. Kierettijärven tärkeimmät kalalajit ovat siika, muikku, ahven, särki ja hauki. Muita lajeja ovat lohi, taimen, harjus, kuore, lahna, salakka, säyne, seipi, made, kiiski, kymmenpiikki ja kivisimppu. Järvellä harjoitetaan kotitarve- ja virkistyskalastusta. Kierettijärven rannoilla ja läheisyydessä ovat sijainneet Huuhtirannan (ven. Huhtiranta), Peltosen (Peltyn), Pinkan (Pingosalma), Pirttijärven (Pirtozero), Tyrhyn (Parfejevo) ja Vitsataipaleen kylät. Nykyään lähin asutus on Louhen taajama. Itärannan lähellä kulkee eurooppatie E105. ==Lähteet== Luokka:Karjalan tasavallan järvet Luokka:Kierettijoen vesistö Luokka:Louhen piiri
Coburg

Coburg on kaupunki Baijerissa Saksassa. Se sijaitsee Baijerin ja Thüringenin rajamaastossa Itzjoen varrella. Lähin suuri kaupunki on Nürnberg. Vuoden 2020 lopussa Coburgissa oli 40 842 asukasta. Coburg on niin sanottu piiritön kaupunki () eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Ensimmäinen maininta Coburgista on vuodelta 1056. Coburg oli aiemmin Coburgin herttuakunnan pääkaupunki ja Saksi-Coburg-Gothan kuninkaallinen suku on kotoisin kaupungista. Martti Luther asui vuonna 1530 läheisessä Veste Coburgin linnassa. Vuonna 1920 Thüringenin osavaltion alueet Wettinin linjalla liittyivät kansanäänestyksellä Baijeriin. Kylmän sodan aikana Coburg, joka kuului Länsi-Saksaan, oli niin sanottu reunakaupunki ja rautaesiripun ympäröimänä pohjoisesta kolmesta suunnasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin verkkosivut Luokka:Baijerin kunnat Luokka:Oberfranken Luokka:Saksan kaupungit
Kari Ristanen

Kari Antero Ristanen (s. 27. heinäkuuta 1958) on suomalainen uransa lopettanut hiihtäjä ja olympiamitalisti. Ristanen voitti Sarajevossa 1984 olympiapronssia viestissä ja Lahden MM-kisoissa 1989 viestihopeaa. Sarajevossa hän oli lisäksi 30 km:llä 17:s ja 50 km:llä 15:s. Calgaryssa 1988 Ristasen sijoitukset olivat 30 km:llä 27:s, 50 km:llä seitsemäs ja viestissä kahdeksas. MM-kilpailuissa hänen parhaat henkilökohtaiset sijoituksensa olivat 50 kilometrin viides ja 30 kilometrin yhdeksäs sija Oberstdorfissa 1987. Viimeiset arvokilpailut hänen urallaan olivat Val di Fiemmen MM-kilpailut 1991. Ristanen oli ensimmäisiä suomalaisia maajoukkuehiihtäjiä, joka oppi luisteluhiihdon tekniikan. Vapaalla tyylillä hän sijoittui maailmancupin osakilpailussa kahdesti toiseksi (14. joulukuuta 1985 Bibavikissä ja 10. joulukuuta 1986 Ramsaussa, molemmissa voittajana oli Gunde Svan). Seuratasolla Ristanen edusti Tampereen Poliisi- Urheilijoita. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri. Urheilu-uransa jälkeen Ristanen on muun muassa ajoittain ollut Yleisradion hiihtolähetysten kommentaattorina. Vuosina 1991–2005 Ristanen oli naimisissa maajoukkuehiihtäjä Eija Ristasen (o.s. Hyytiäinen) kanssa. Myöhemmin hän avioitui SM-tasolla koripalloa pelanneen Tarja Mäki-Punton kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Kaikki yhtä hetkeä varten (Kari Ristanen). Dokumentti hiihtäjä Kari Ristasen harjoittelusta Lahden v. 1989 MM-kisoihin. Toimittaja: Armi Kyynäräinen, tuotanto Yle TV1 (Youtube) Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1972

XI talviolympialaisissa Sapporossa, Japanissa vuonna 1972 järjestettiin pikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa. ==Miehet== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Erhard Keller 39,44 2 Hasse Börjes 39,69 3 Valeri Muratov 39,80 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ard Schenk 2.02,96 2 Roar Grønvold 2.04,26 3 Göran Claeson 2.05,89 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ard Schenk 7.23,61 2 Roar Grønvold 7.28,18 3 Sten Stensen 7.33,39 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ard Schenk 15.01,35 2 Kees Verkerk 15.04,70 3 Sten Stensen 15.07,08 ==Naiset== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Anne Henning 43,33 2 Vera Krasnova 44,01 3 Ljudmila Titova 44,45 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Monika Pflug 1.31,40 2 Atje Keulen-Deelstra 1.31,61 3 Anne Henning 1.31,62 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Dianne Holum 2.20,85 2 Christina Baas-Kaiser 2.21,05 3 Atje Keulen-Deelstra 2.22,05 ===3 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Christina Baas-Kaiser 4.52,14 2 Dianne Holum 4.58,67 3 Atje Keulen-Deelstra 4.59,91 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1972 1972
Battlefront

Battlefront tarkoittaa seuraavia asioita: * Battlefront.com, tietokone- ja videopeleihin erikoistunut yritys * Star Wars: Battlefront, tietokone- ja videopeli * Star Wars: Battlefront II, tietokone- ja videopeli * Star Wars: Battlefront (2015), tietokone- ja videopeli * Star Wars: Battlefront II (2017), tietokone- ja videopeli
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1976

XII talviolympialaisissa Innsbruckissa, Itävallassa vuonna 1976 järjestettiin pikaluistelussa yhdeksän kilpailutapahtumaa. Uutena lajina mukana oli miesten 1 000 metrin kilpailu. ==Miehet== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jevgeni Kulikov 39,17 2 Valeri Muratov 39,25 3 Daniel Immerfall 39,54 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Peter Mueller 1.19,32 2 Jörn Didriksen 1.20,45 3 Valeri Muratov 1.20,57 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jan Egil Storholt 1.59,38 2 Juri Kondakov 1.59,97 3 Hans van Helden 2.00,87 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Sten Stensen 7.24,28 2 Piet Kleine 7.26,47 3 Hans van Helden 7.26,54 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Piet Kleine 14.50,59 2 Sten Stensen 14.53,30 3 Hans van Helden 15.02,02 ==Naiset== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Sheila Young 42,76 2 Cathy Priestner 43,12 3 Tatjana Averina 43,17 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tatjana Averina 1:28,43 2 Lea Poulos 1:28,57 3 Sheila Young 1:29,14 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Galina Stepanskaja 2.16,58 2 Sheila Young 2.17,06 3 Tatjana Averina 2.17,96 ===3 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tatjana Averina 4.45,19 2 Andrea Mitscherlich 4.45,23 3 Lisbeth Korsmo 4.45,24 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1976 1976
Murtomäki

Murtomäki tarkoittaa ainakin seuraavia: ;paikkoja: * Murtomäki, kylä Kajaanissa * Murtomäki, rautatieasema Kajaanissa * Murtomäki, kylä Keuruulla * Murtomäki, kylä Kiuruvedellä * Murtomäki, kylä Lapualla * Murtomäki, kylä Pielavedellä * Murtomäki, kylä Varpaisjärvellä. ;henkilöitä: * Asko Murtomäki (s. 1971), suomalainen euroviisuharrastaja ja toimittaja * Eero Murtomäki (s. 1943), suomalainen luontokuvaaja ja kirjailija * Pauli Murtomäki (1926–2016), suomalainen galleristi, lastenkirjailija ja runoilija * Veijo Murtomäki (s. 1954), suomalainen musiikkitieteilijä
Purola

Purola tarkoittaa seuraavia: ;Paikkoja: * Purola, Järvenpään kaupunginosa * Purolan rautatieasema, entinen rautatieasema Järvenpäässä * Purola, Kajaanin kaupunginosa * Purola, kylä Padasjoella * Purola, kylä Pyhtäällä * Purola, kylä Lappajärvellä. * Purola, asuinalue Vaasassa. ;suomalaisia henkilöitä: * Pertti Purola (s. 1963), pikajuoksija * Samuel Purola (s. 2000), pikajuoksija * Tapani Purola (1929–2015), yhteiskuntatieteilijä, professori Luokka:Sukunimet
Jukka Ylipulli

Jukka Petteri Ylipulli (s. 6. helmikuuta 1963 Rovaniemi) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti.Siukonen 2001, s. 375–376 Ylipulli voitti olympiapronssia Sarajevossa 1984 ja samana vuonna Rovaniemellä MM- hopeaa joukkuekilpailussa. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän oli voittamassa joukkuekilpailun pronssia. Ylipulli oli mukana vielä Val di Fiemmen MM- kisoissa 1991, joihin päättyi hänen kansainvälinen uransa. Maailmancupin osakilpailussa Ylipulli sijoittui parhaimmillaan toiseksi (25. maaliskuuta 1988 Rovaniemellä, kisan voitti Klaus Sulzenbacher). Koulutukseltaan Ylipulli on liikunnanohjaaja. Valmentamisen lisäksi hänellä on päätyö aluekouluttajana Lapin Liikunta ry:ssä. Seuratasolla Ylipulli edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Jukka Ylipullin veljet Heikki Ylipulli, Raimo Ylipulli ja Tuomo Ylipulli olivat myös menestyneitä talviurheilijoita. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset yhdistetyn valmentajat Luokka:Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Onnela

Onnela tarkoittaa seuraavia: ==Paikkoja, rakennuksia ja yrityksiä== * Onnela, työväentalo Euran Sorkkisissa * Onnela, Haapajärven kaupunginosa * Onnela, Haminan kaupunginosa * Onnela, Imatran kaupunginosa * Onnela, Joutsenon kaupunginosa * Onnela, Kajaanin kaupunginosa * Onnela, Karstulan kunnanosa * Onnela, rautakautinen hautaröykkiö Piikkiössä * Onnela, Pyhännän kunnanosa * Onnela, Rantasalmen kunnanosa * Onnela, Suonenjoen kaupunginosa * Onnela, historiallinen rakennus Hämeenlinnassa * Onnela, historiallinen koulurakennus Joensuussa * Onnela, historiallinen rakennus Tuusulan Rantatiellä * Onnela, ravintola- ja yökerhoketju ==Sukunimi== * Greta Onnela (1019–1957), uimahyppääjä * Markus Onnela (s. 1936), varatuomari ja poliitikko * Samuli Onnela (1938–2018), historioitsija ja maakunta-arkiston johtaja ==Muita merkityksiä == * Onnela, televisiosarja
Lumilinna

Lumilinna voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * lumilinna, lumesta tehty linnamainen rakennelma * Lumilinna, Kemin nähtävyys * Lumilinna, Lumijoen kunnantalo * Lumilinna, Tampereella sijaitseva rakennus * Lumilinna, lyhytelokuva, joka voitti Montreux'n Kultaisen ruusun vuonna 1965
Tšuuppa

Tšuuppa (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden perukassaGeneralnyi plan, s. 12. Louhesta 48 kilometriä maanteitse pohjoiseenKarelija, s. 273.. Taajamassa on 3 200 asukasta (vuonna 2011)Generalnyi plan, s. 4–5.. ==Maantiede ja asutus== Tšuupan kunnan pinta- ala on 50,29 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 4.. Se rajoittuu lännessä Louhen piirin Kiestingin ja muissa ilmansuunnissa Malinavaaran maalaiskuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesialuettaGeneralnyi plan, s. 55.. Kunnan alueella virtaavat pienet Tšupinka-, Plavežma-, Melnitšnaja- ja Srednjajajoet. Pieniä järviä ovat Levdozero ja kaksi Ivanovskojejärveä. Luonnonvaroihin kuuluvat loppuun asti hyödynnetyt savi- ja maasälpäesiintymät sekä koristekivi.Generalnyi plan, s. 16–17. Tšuupan taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia. ==Historia== Tšuupan pogosta mainitaan Solovetskin luostarin asiakirjoissa vuonna 1574. Kylä kärsi opritšnikkien hävityksistä ja vuosina 1589 ja 1590 sen tuhosivat suomalaiset ja ruotsalaiset. Paikkakunta syntyi uudelleen Muurmannin radan asemana vuonna 1916. Vuonna 1922 siellä alettiin louhia maasälpää, kvartsia ja kiillettä. Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti oli aikoinaan Neuvostoliiton suurin muskoviitin, maasälvän ja pegmatiitin tuottaja, joka työllisti 2 500 henkeä. Tšuuppa sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1943.Karelija, s. 273–274. ==Liikenne, talous ja palvelut== Taajaman ohi kulkevasta Muurmannin radasta haarautuu sivurata Tšuupan satamaan, jossa on 2–7 metriä syvät laivalaituritGeneralnyi plan, s. 25–26.. Tšuupan asema sijaitsee kolmen kilometrin päässä taajamastaGeneralnyi plan, s. 13.. Asemalla pysähtyy päivittäin molempiin suuntiin noin kymmenen kaukojunaa ja kaksi paikallisjunaaGeneralnyi plan, s. 26.. Tšuupasta on tieyhteys sen länsipuolelta kulkevalle Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sen kautta menevät tiet Plotinaan, Tškalovskiin ja Hiitolammelle (ven. Hetolambina). Taajamasta on linja-autoyhteydet Tedinoon, Plotinaan, Malinavaaraan ja Hiitolammelle, etelään kohti Louhea ja Petroskoita sekä länteen Pääjärvelle.Generalnyi plan, s. 25. Taajamassa toimii 1990-luvulla vaikeuksiin ajautunut Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti. Siellä on myös rakennustarvike- ja metsäteollisuutta, metsänhoitoalueen konttori sekä Pietarin yliopiston biologian tutkimusasemaGeneralnyi plan, s. 31.. Julkisiin palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, ammattikoulu, urheilukoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja piirisairaala. Taajamassa on joukko kauppoja, pieni hotelli, kahvila ja huoltoasema.Generalnyi plan, s. 28–31. Vuonna 2002 avattiin Varlaam Kierettiläiselle omistettu ortodoksinen kirkko. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Tšuupan kunnan sivusto Luokka:Karjalan tasavallan kaupunkityyppiset taajamat Luokka:Louhen piirin kunnat Luokka:Louhen piirin asutut paikat
Pieni ele

Pieni ele -keräys (ent. Vaalikeräys) on Suomen vaalien aikaan äänestyspaikoilla terveysjärjestöjen toimittama keräys vammais- ja terveystyön hyväksi. Ensimmäinen keräys pidettiin jo Suomen ensimmäisissä vaaleissa 1907, silloin tuberkuloosia vastaan. Tuotto oli 30 016,87 markkaa. Toisen maailmansodan jälkeen vammaistyö sai enemmän painoarvoa. Vuonna 2010 tehdyn gallup-kyselyn perusteella nimestä Vaalikeräys luovuttiin, sillä ihmiset olivat virheellisesti liittäneet keräyksen politiikkaan. Sen jälkeen nimenä on ollut Pieni ele -keräys. Vuoden 2006 presidentinvaalissa kampanjan tunnuslause oli "Tuetaan toisiamme". == Aiheesta muualla == * Pieni ele -keräyksen kotisivut Luokka:Hyväntekeväisyys Suomessa
Aktivistit

Aktivistit voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * aktivistit, aktivismin harjoittajat ** Suomessa erityisesti sortokausien aktivismista * Aktivistit, suomalainen Risto Orkon ohjaama elokuva vuodelta 1939 * Aktivistit, suomalainen television minisarja vuodelta 2019
Oliverin kriteerio

Matematiikassa Oliverin kriteerio on sarjojen suppenemiseen liittyvä tulos. Sen mukaan jos positiiviterminen sarja \sum_{n=1}^\infty a_n suppenee, on voimassa \lim_{n\to \infty}n\cdot a_n=0. Luokka:Analyysi
Austrian Airlines

Austrian Airlines AG on itävaltalainen lentoyhtiö, joka on Lufthansan omistuksessa. Yhtiön kotikenttä on Wienin kansainvälinen lentoasema ja sen pääkonttori sijaitsee Schwechatissa. Yhtiö on Star Alliancen jäsen. ==Historia== Austrian Airlines perustettiin 30. syyskuuta 1957 ja neitsytlento lennettiin 31. maaliskuuta 1958 Vickers Viscount 779:llä Wienistä Lontooseen. Austrian Airlines muodostui Air Austrian ja Austrian Airwaysin fuusiossa. Ensimmäinen lento Atlantin yli lennettiin 1. huhtikuuta 1969 Brysselin kautta New Yorkiin yhteistyössä Sabenan kanssa. Austrianin ensimmäinen lento Wienistä Helsinki-Vantaan lentoasemalle lennettiin 1. huhtikuuta 1976.Austrian Airlines Group: First Flights Austrian Airlinesin tytäryhtiöitä ovat Tyrolean Airways ja Lauda Air. Tyrolean hoitaa emoyhtiönsä alueellisia lentoja Euroopassa ja Lauda Air lentää lomalentoja. Austrian alkoi vuonna 2006 myydä laajarunkoisia Airbus-koneitansa. Yhtiö päätti keskittyä tulevaisuudessa Boeingin 767- ja 777-lentokoneisiin. Austrian Airlines omisti 62 % vuonna 2007 konkurssiin menneestä Slovak Airlinesista. ==Kohteet ja tilastoja== Austrian liikennöi 130 kohteeseen 66 valtiossa. Austrian on merkittävin lentoyhtiö Itä-Euroopan liikenteessä: yhtiö lentää Itä-Euroopassa 44 kohteeseen 24 valtiossa. Austrian liikennöi myös Pohjois-Amerikkaan ja Kaukoitään. Vuonna 2006 Austrian oli ensimmäinen eurooppalainen lentoyhtiö, joka aloitti sodanjälkeiset lennot Irakin Arbiliin. Turvallisuustilanteen vuoksi lennot lopetettiin väliaikaisesti elokuussa 2007Austrian Airlines Press Archive: Flights to Erbil suspended, mutta aloitettiin uudestaan kesäkuussa 2008. Uusimpia kohteita ovat Riad ja Jedda. Vuonna 2009 Austrian kuljetti 9,0 miljoonaa matkustajaa. Matkustajakäyttöaste oli 73,3 %. ==Laivasto== === Nykyinen laivasto === Toukokuussa 2024 Austrian Airlinesin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 17,1 vuotta. Austrian Airlinesin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Matkustajapaikkoja Huomautuksia Airbus A320-200 29 — 174 Vanhemmat koneet korvataan Airbus A320neo -koneilla. 180 Airbus A320neo 5 180 Korvaa vanhimmat Airbus A320-200 -koneet. Airbus A321-100 3 — 200 Airbus A321-200 3 — Boeing 767-300ER 3 — 211 Korvataan Boeing 787-9 -koneilla. Boeing 777-200ER 6 — 306 Boeing 787-9 2 8 294 Toimitukset vuoteen 2028 asti. Korvaa Boeing 767- ja 777 -koneet. Embraer E195 17 — 120 Yhteensä 68 8 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Itävaltalaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:Star Alliance
Pirkko Määttä

Pirkko Määttä (s. 7. maaliskuuta 1959 Kuusamo) on suomalainen hiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän saavutti urallaan kaikkiaan kaksi olympia- ja kolme MM-mitalia. Uran huippukohta osui Lahden MM-kisoihin 1989, joissa Määttä sai viestissä kultaa ja kahdella henkilökohtaisella matkalla hopean ja pronssin. Pirkko Määttä tunnettiin parhaiten perinteisen hiihtotyylin taitajana; luistelutyylillä hän ei juuri menestynyt. Maailmancupin osakilpailuissa Määttä sijoittui parhaimmillaan toiseksi (Davosissa 17. joulukuuta 1988 perinteisen tyylin 10 kilometrillä). Uransa Määttä päätti Thunder Bayn MM-kisoihin vuonna 1995. Seuratasolla Määttä edusti Kuusamon Erä-Veikkoja. Urheilu-uran jälkeen hän opiskeli itselleen restonomin ylemmän AMK-tutkinnon, MBA-tutkinnon ja vielä avoimessa yliopistossa gerontologiaa. Hän toimi pitkään Nuorisokeskus Oivangin toiminnanjohtajana ja sen jälkeen Kuusamon kaupungin hyvinvointikoordinaattorina. == Saavutuksia == === Olympialaiset === * Sarajevo 1984 viestissä pronssia, 5 km:llä kymmenes, 10 km:llä 19. ja 20 km:llä yhdeksäs * Calgary 1988 viestissä pronssia, 10 km:llä seitsemäs * Albertville 1992 15 km:llä 17:s. * Lillehammer 1994 5 km:llä yhdeksäs, takaa-ajossa 15. ja 30 km:llä 14:s. === Maailmanmestaruuskilpailut === * Oberstdorf 1987 5 km:llä yhdeksäs ja 10 km:llä kahdeksas * Lahti 1989 viestissä kultaa, 10 km:llä hopeaa ja 15 km:llä pronssia * Val di Fiemme 1991 15 km:llä viides * Falun 1993 5 km:llä kuudes, 15 km:llä seitsemäs, takaa-ajossa 15. ja 30 km:llä 15:s. * Thunder Bay 1995 5 km:llä 12:s, 15 km:llä kahdeksas ja takaa-ajossa 30:s. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1984

XIV talviolympialaisissa Sarajevossa, Jugoslaviassa vuonna 1984 järjestettiin pikaluistelussa yhdeksän kilpailutapahtumaa. == Miehet == ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Sergei Fokitšev 38,19 2 Yoshihiro Kitazawa 38,30 3 Gaetan Boucher 38,39 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Gaetan Boucher 1.15,80 2 Sergei Hlebnikov 1.16,63 3 Kai Arne Engelstad 1.16,75 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Gaetan Boucher 1.58,36 2 Sergei Hlebnikov 1.58,83 3 Oleg Božjev 1.58,89 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tomas Gustafson 7.12,28 2 Igor Malkov 7.12,30 3 René Schöfisch 7.17,49 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Igor Malkov 14.39,90 2 Tomas Gustafson 14.39,95 3 René Schöfisch 14.46,91 ==Naiset== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Christa Rothenburger 41,02 2 Karin Enke 41,28 3 Natalja Šive 41,50 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Karin Enke 1.21,61 2 Andrea Schöne 1.22,83 3 Natalja Petrusjova 1.23,21 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Karin Enke 2.03,42 2 Andrea Schöne 2.05,29 3 Natalja Petrusjova 2.05,78 ===3 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Andrea Schöne 4.24,79 2 Karin Enke 4.26,33 3 Gabi Schönbrunn 4.33,13 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1984 1984
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1988

XV talviolympialaisissa Calgaryssä, Kanadassa vuonna 1988 järjestettiin pikaluistelussa kymmenen kilpailutapahtumaa. Uutena tapahtumana mukana oli naisten 5 000 metrin kilpailu. == Miehet == ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Uwe-Jens Mey 36,45 ME 2 Jan Ykema 36,76 3 Akira Kuroiwa 36,77 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Nikolai Guljajev 1.13,03 2 Uwe-Jens Mey 1.13,11 3 Igor Železovski 1.13,19 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 André Hoffmann 1.52,05 ME 2 Eric Flaim 1.52,12 3 Michael Hadschieff 1.52,31 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tomas Gustafson 6.44,63 2 Leo Visser 6.44,98 3 Gerard Kemkers 6.45,92 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tomas Gustafson 13.48,20 ME 2 Michael Hadschieff 13.56,11 3 Leo Visser 14.00,55 ==Naiset== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Bonnie Blair 39,10 ME 2 Christa Rothenburger 39,12 3 Karin Kania-Enke 39,24 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Christa Rothenburger 1.17,65 ME 2 Karin Kania-Enke 1.17,70 3 Bonnie Blair 1.18,31 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Yvonne van Gennip 2.00,68 2 Karin Kania-Enke 2.00,82 3 Andrea Ehrig 2.01,49 ===3 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Yvonne van Gennip 4.11,94 ME 2 Andrea Ehrig 4.12,09 3 Gabi Zange 4.16,92 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Yvonne van Gennip 7.14,13 ME 2 Andrea Ehrig 7.17,12 3 Gabi Zange 7.21,61 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1988 1988
Dragster

Dragster on kiihdytysajossa käytettävä pitkä ja kapea, normaalisti yksipaikkainen ja takavetoinen auto. Dragsterissa ei yleensä ole lainkaan lokasuojia sen pienten etupyörien ja suurten takapyörien päällä. Nopeimmissa dragstereissa käytetään huomattavan suurta takaspoileria eli ilmanohjainta joka parantaa pyörien pitoa. Dragsterit ovat tavallisten autojen tapaan ohjattavissa kääntyvillä etupyörillä, mutta pitkän akselivälinsä ja kapean raidevälinsä ansiosta dragster kulkee vakaasti suoraan kilpailusuorituksen aikana. Dragstereiden akselistot eivät ole jousitettuja, vaan kiinnittyvät suoraan auton runkoon. Ensimmäisissä dragstereissa kuljettaja istui aivan auton takaosassa, taka-akselin päällä, mutta äärimmilleen viritettyjen moottoreiden ja voimansiirron osien räjähdykset asettivat kuljettajat suureen vaaraan, ja niinpä vuosien saatossa dragsterit kehittyivät niin, että ohjaamo- osa siirrettiin moottorin etupuolelle. Vanhan mallisia etumoottorisia dragstereita käytetään nykyään enimmäkseen vain näytösluonteisessa kilpakäytössä. Tosin jotkin etumoottoridragsterit ovat säilyneet myös aivan aktiivisessa kilpakäytössä, joskaan ei enää kaikkein nopeimmissa autoryhmissä. Nopeimmat dragsterit kisaavat top fuel -ryhmässä, jossa 8,2-litraisen mekaanisesti ahdetun V8-polttomoottorin polttoaineena käytetään nitrometaania. Tehoa näissä autoissa on jopa 8000 hevosvoimaa (5880 kW) ja ne kiihtyvät 0-100 km/h alle 0,4 sekunnissa ja 200 km/h noin kahdessa sekunnissa. Neljännesmailin (noin 400 metrin) matka seisovalla lähdöllä taittuu jopa alle 4,5 sekunnissa loppunopeuden ollessa jopa 540 km/h. ==Lähteet== * Luokka:Kilpa-autot
Sami Uotila

Sami Uotila voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * Sami Uotila, suomalainen alppihiihtäjä * Sami Uotila, suomalainen näyttelijä.
Sami Uotila (urheilija)

Sami Uotila (s. 2. marraskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut alppihiihtäjä. Uotila kuului Suomen maajoukkueeseen 1993–2007. Hänen päälajinsa alppihiihdossa oli suurpujottelu. Uotila valmistui vuonna 1997 ylioppilaaksi Norges Toppidrettsgymnasista, joka sijaitsee Geilossa, Norjassa. Uotila oli ensimmäinen suomalainen miesalpinisti, joka pääsi maailmancupin osakilpailussa palkintokorokkeelle. Tämä tapahtui Italian Alta Badian suurpujottelussa 16. joulukuuta 2001, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Uotila kärsi urallaan lukuisista loukkaantumisistaUotila pyyhki vammat mielestä toistoilla. Uotila on 169 cm pitkä ja painoi aktiiviurallaan 70 kg. Hän edusti Espoo Slalomia. Uotilan kotirinne oli Vihti Ski Center, jossa hän on sittemmin toiminut yrittäjänä. Vuonna 2013 Uotila laajensi yritystoimintaansa hankkimalla omistukseensa myös Somerolla sijaitsevan matkailukohde Hiidenlinnan. Aktiiviuransa jälkeen Uotila on toiminut myös alppihiihdon kommentaattorina MTV3-kanavalla ja vuodesta 2016 lähtien Eurosportilla.Eurosportin selostajakaarti vahvistuu Vuonna 2021 Uotila tuomittiin yhdeksäksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen ja maksamaan 121 000 euroa törkeästä ympäristön turmelemisesta. ==Saavutukset== ===Suurpujottelu=== * Olympialaiset ** 1998 Nagano 19. ** 2002 Salt Lake City ulosajo * MM- kilpailut ** 1997 Sestriere 15. ** 1999 Vail 9. ** 2001 St. Anton 10. * Maailmancup ** Suurpujottelucupin loppupisteissä 14. kausilla 1999–2000 ja 2000–2001 sekä 8. kaudella 2001–2002 ** Osakilpailuissa kahdesti kolmas * SM- kilpailut ** kultaa 1998, 1999, 2001 ja 2002 ===Super-G=== * MM-kilpailut ** 1997 Sestriere 42. ** 1999 Vail 30. ===Paripujottelu=== * SM-kilpailut ** kultaa 1998 ja 1999 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lakagigar

Lakagigar eli Laki on rakotulivuori Islannissa. Halkeama saa alkunsa Grímsvötn-tulivuoresta. Web archive 2012 Laki kuuluu vulkaaniseen alueeseen, jonka keskuskraatteri on Katla ja johon kuuluu myös viikinkiaikoina noin vuonna 935 purkautunut Eldgjá. Laki on nimetty 818 metriä korkean halkeaman jakaman vuoren mukaan. ==Vuoden 1783 purkaus == Tulivuoren vuonna 1783 tapahtunut purkaus on suurin laavavirtapurkaus historiallisella ajalla. Purkauksessa basalttista laavaa purkautui tulivuoresta seitsemän kuukauden ajan. Purkautuneen laavan määräksi on arvioitu 12–15 km³. Seuranneet satovahingot ja ruokavarastojen hävikit aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli 10 000 ihmistä eli viidesosa Islannin väestöstä. Suuren tuhkamäärän ohella purkauksessa vapautuneet runsaat fluorivety- ja rikkidioksidimäärät olivat tuhoisia. Ne saastuttivat laitumet, minkä seurauksena Islannin karjasta 11 000 nautaa, 28 000 hevosta ja 190 000 lammasta menehtyi. Niin ikään rannikkovedet pilaantuivat ajaen kalat syviin vesiin, mikä esti kalastuselinkeinon. On arvioitu, että rikkidioksidin kyllästämä sumu surmasi Britteinsaarilla 23 000 ihmistä. Monien muiden ohella Yhdysvaltojen lähettiläs Ranskassa, Benjamin Franklin, havaitsi rikkikaasujen vaikutuksen Pariisissa hengityksen vaikeutumisena ja silmien kirvelynä. Hän arveli lähteeksi islantilaisen Hekla- tulivuoren purkautumista. Ilmaston jäähtymisen vaikutukset muun muassa sadekausien rytmiin Aasiassa ja Afrikassa sekä myrkytykset surmasivat arviolta kuusi miljoonaa ihmistä.Matti Rämö: Polkupyörällä Islannissa, s. 90. Minerva kustannus Oy, 2013. ISBN 978-952-492-733-8. Pohjois-Amerikassa oli kylmin talvi koskaan ja lumimyrsky iski jopa Yhdysvaltojen eteläosiin: Mississippi jäätyi New Orleansissa ja Meksikonlahdella oli jäätä.Wood, C.A., 1992. "The climatic effects of the 1783 Laki eruption" in C. R. Harrington (Ed.), The Year Without a Summer? Canadian Museum of Nature, Ottawa, pp. 58–77 Web archive 2004 == Katso myös == *Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lakagígar (pdf-esite) * BBC News: The eruption that changed Iceland forever * Science Daily: Icelandic Volcano Caused Historic Famine In Egypt, Study Shows Luokka:Islannin tulivuoret
Musti Laiton

Musti Laiton on loviisalainen, vuonna 1995 perustettu kokeellisen musiikin orkesteri. Yhtye on nimetty W.A.S.P.-yhtyeen laulusolisti Blackie Lawlessin mukaan. == Julkaistut albumit == * 1998: Halli * 2001: Test hits * 2003: Avaruusvuodet * 2004: Pedon varjo * 2004: Survival horror * 2006: Nous voulons voir Euro Disney * 2008: Megacity chillout * 2009: Snakebites EP (Maxi 12") * 2011: Road to rantallion EP (Maxi 12") * 2013: Moonfire Song EP (Maxi 12") Joitain orkesterin äänityksiä on saatavilla esimerkiksi Archive.org -sivuston kautta. == Kokoonpano == Jäsenet: * Roope Seppälä * Jukka Hiltunen * Ville Pitkänen Entiset jäsenet: * Veera Luhtala * Reima Tuovinen * Niklas Piiparinen * Juha Karvonen * Simo Sahla * Ari Salonen == Musiikki == Musti Laiton soittaa kokeellista musiikkia. Vaikutteita on otettu niin rock-, kuin pop-musiikista; sekä kokeellisen musiikin pioneereista, kuten Can tai vaikkapa Ween. Vaikka orkesterin musiikki onkin pääsääntöisesti tekijänoikeuksista vapaata, ovat sitä julkaisseet muiden muassa New Music Community ja Digitalis Industries. Musti Laittoman musiikkia on kuultu myös näytelmissä, lyhytelokuvassa ja kuunnelmassa: * Karaoke (animaatio, Aiju Salminen 2004) * Elvis turns in his grave (animaatio, Aiju Salminen 2005) * Naisten juomaa (näytelmä, Taru Mäkelä 2005) * Spöket (Pussel, YLE/FST 2006) * Myrrys04 - Luonnon oikkuja (kokoelmalevy 2005) * Kekkonen (kokoelmalevy, 267 lattajjaa 2005) * Paskateoria (näytelmä, Taru Mäkelä 2007) == Aiheesta muualla == * http://www.myspace.com/mustilaiton Luokka:Suomalaiset yhtyeet
Djurgårdslinjen

Djurgårdslinjen on linjanumerolla 7N ajettava museoraitiovaunulinja Tukholmassa Ruotsissa. Linja lakkautettiin lähes kaikkien muiden Tukholman raitiovaunulinjojen kanssa oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisen yhteydessä vuonna 1967, mutta otettiin käyttöön museoraitiovaunulinjana kesäkuussa 1991. Linjaa liikennöi aatteellinen yhdistys Svenska Spårvägssällskapet. Tukholman paikallisliikenneyhtiö Storstockholms Lokaltrafik SL on vuodesta 2004 lähtien omistanut infrastruktuurin, mutta ei itse raitiovaunuja. Linjan reitti on Norrmalmstorgetilta Skansenille. Aikaisemmin toinen päätepysäkki oli Waldemarsuddessa. Sitä liikennöidään huhtikuun alusta joulukuun loppuun, kesäkuusta elokuuhun päivittäin. Käytössä olevat raitiovaunut ovat peräisin pääasiassa Tukholmasta, mutta muutamia on myös Göteborgista ja Oslosta. Vaunujen valmistusaika vaihtelee 1900-luvun alusta 1950-luvun loppuun. Liikenteessä on myös kahvilavaunu. Nykyinen linja kulkee osittain samaa reittiä kuin historiallinen vuonna 1877 liikennöinnin aloittanut Djurgårdslinjen. SL:n matkustuskortit käyvät maksuksi Djurgårdslinjenillä, mutta SL:n kupongit eivät. Elokuussa 2010 on aloitettu säännöllinen liikenne linjanumerolla 7 Waldemarsuddesta Sergelin torille. Linja Osuudet Pituus Pysäkkejä 7N Norrmalmstorg – Skansen 2,9 km 8 == Aiheesta muualla == *Svenska Spårvägssällskapet – Djurgårdslinjen nr 7 *Swedish Tramway Society – The Djurgården line no 7 Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Ruotsin raitiotieliikenne
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue () on hanke, jonka avulla Alueiden puolueen kannattajat pyrkivät osoittamaan 2004, että Ukrainan itäiset ja eteläiset alueet voisivat yhdistyä yhdeksi autonomiseksi alueeksi ja muodostaa yhtenäisen painostusryhmän, mihin tähtäävät hankkeet katsottiin perustuslain vastaisiksi. Yksi Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon vuonna 2004 vaalikampanjan kolmannella kierroksella käyttämä iskulause oli Ukrainan alueellisen yhtenäisyyden säilyttäminen. Poliittisena käsitteenä Kaakkois- Ukraina tarkoittaa aluetta, joka käsittää Itä-Ukrainan ja Etelä-Ukrainan, pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen vasemman rannan. Siellä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta. ==Katso myös== *Ukrainan alueet Luokka:Ukrainan maantiede
Kate Ryan

Kate Ryan (oik. Katrien Verbeeck; s. 22. heinäkuuta 1980) on belgialainen dancelaulaja ja lauluntekijä. Hän saavutti kansainvälistä huomiota coverillaan Mylène Farmerin kappaleesta ”Désenchantée”, joka oli suuri hitti eurooppalaisilla listoilla. Hän on solminut levytyssopimuksen EMI:n kanssa. Hän laulaa paljon ranskaksi. Kate Ryan valittiin edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 2006 kappaleella ”Je t’adore”, mutta hän karsiutui semifinaalissa. Ryanin Free-albumilta suuri hitti oli cover-versio France Gallin kappaleesta ”Ella, elle l’a”. ==Diskografia== * Different (2002) * Stronger (2004) * Alive (2006) * Free (2008) * Electroshock (2012) ==Aiheesta muualla== * Kate Ryanin kotisivut Luokka:Belgialaiset laulajat Luokka:Belgian euroviisuedustajat Luokka:Belgialaiset eurodanceartistit ja -yhtyeet Luokka:Vuoden 2006 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
London City Airport

London City Airport on Lontoon itäpuolella Newhamin kaupunkipiirissä sijaitseva yksikiitoteinen lentokenttä. Kenttä sijaitsee noin 12 kilometriä Lontoon keskustasta. London City Airportilta lennetään niin Yhdistyneen kuningaskunnan sisäisiä kuin ulkomaan lentojakin. Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto valitsi London City Airportin kauden 2008/9 parhaaksi lentoasemaksi. ==Lentoyhtiöt ja kohteet== *Air France **CityJetin operoimana (Belfast-City, Dublin, Dundee, Edinburgh, Geneve, Nizza, Pariisi-Orly, Strasbourg, Zürich) *Austrian Airlines **Austrian Arrowsin operoimana (Wien) *British Airways (New York, lennetään Shannonin kautta) **BA CityFlyerin operoimana (Amsterdam, Barcelona, Edinburgh, Frankfurt, Glasgow-International, Madrid, Milano-Malpensa, Nizza, Varsova, Zürich) *EuroManx (Mansaari) *KLM **KLM Cityhopperin operoimana (Amsterdam) *Lufthansa **Augsburg Airwaysin operoimana (Frankfurt) **Contact Airin operoimana (Düsseldorf, Hampuri) **Eurowingsin operoimana (Berliini-Tegel) *Luxair (Luxemburg) *Scandinavian Airlines (Kööpenhamina) **Transwede Airwaysin operoimana (Oslo, Tukholma- Arlanda) *Swiss International Air Lines **Swiss European Air Linesin operoimana (Basel/Mulhouse, Geneve, Zürich) == Katso myös == *Gatwickin lentoasema *Heathrow'n lentoasema *Lutonin lentoasema *Stanstedin lentoasema ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * London City Airport * London City Airport Google Mapsin satelliittikuvassa Luokka:Englannin lentoasemat Luokka:Lontoon liikenne
Pudasjärven kirkko

Pudasjärven kirkko on vuonna 1781 valmistunut ristikirkko. ==Sijainti ja kirkkorakennus== Kirkko, kellotapuli ja hautausmaa sijaitsevat Pudasjärven kirkonkylällä seututien 855 varrella. Kirkko on järjestyksessä kolmas Riekinkankaalle Pudasjärven rantaan rakennettu kirkko. Siihen mahtuu noin 700 ihmistä. Alttaritaulun on maalannut Johan Gustav Hedman vuonna 1825. ==Kirkkopiha== Kirkkopihan välittömässä läheisyydessä on museoalue, jonne vanha kirkkotie kulkee. Kirkon kellotapuli on kolmikerroksinen ja sen ulkoseinillä ovat ainoat tunnetut Mikael Toppeliuksen ulkomaalaukset vuosilta 1765–1766, jotka saivat uuden maalin kesällä 2008. Konservoinnin yhteydessä maalattiin esiin aiemmin peitetyt lehväkuviot. Koristekuvioiden ohella Toppelius maalasi kellotapulin seiniin mm. runsauden sarven, Jeesusta symboloivan jousta käpälissään pitelevän leijonan sekä raamatunlauseita. Kirkkopihassa on sisällissodan taisteluissa kaatuneiden hauta sekä Pudasjärven ensimmäisen kirkkoherran Josephus Palmannuksen ja hänen perheensä hauta. Palmannukset hukkuivat Pudasjärveen palatessaan helluntaikirkosta vuonna 1666. Hautausmaata ympäröi 1 370 metriä pitkä katettu hirsiaita. Keskellä on sankarihauta-alue, jossa on taiteilija Paavo Tolosen tekemä sankaripatsas ja E. Anderssonin suunnittelema kivinen muistoristi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Pudasjärven seurakunta * Huttunen, E. 2008. Pudasjärven kirkon kellotapuli kunnostettiin. Sivellin toi näkyviin kadotetun. Rauhan Tervehdys, no. 31, 25.9.2008, s. 4. Luokka:Pudasjärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pohjois-Pohjanmaan kirkkorakennukset Luokka:Suomen puiset ristikirkot Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Årsta

thumb|320px|Årsta torg. Årsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella (Söderort), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Södermalmin, Södra Hammarbyhamnenin, Johanneshovin, Enskede Gårdin, Enskedefältetin, Östbergan ja Liljeholmenin kaupunginosat. Se muodostettiin vuonna 1926, ja nykyisin sen alueella on asukkaita noin 15 250 ihmisen verran. Maa-alaltaan Årsta on 2,62 neliökilometrin suuruinen. == Historia == Årstan kartano on peräisin keskiajalta. Årstan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1344, ja tuolloin se tunnettiin nimellä Arus. Vuodelta 1439 peräisin olevassa tekstissä kirjoitusmuoto on Aross. Tukholman kaupunki osti alueen vuonna 1905.Stockholms Stadsmuseum: Årsta Viitattu 28.7.2013. Rakentaminen aloitettiin 1940-luvulla ja ensimmäiset talot olivat muuttovalmiita vuonna 1943. Alueen rakennuskannan suunnittelusta vastasivat Erik ja Tore Ahlsén. ==Lähteet== Luokka:Tukholman kaupunginosat
Kesäpilkin maailmanmestaruuskilpailut

Kesäpilkin maailmanmestaruuskilpailut on Pudasjärven kaupungissa järjestettävä tapahtuma. Se on järjestetty vuosittain vuodesta 2004 lähtien Pudasjärvi- nimisen järven Havulan rannassa. Kisapaikka sijaitsee Pudasjärven kirkon läheisyydessä noin kahdeksan kilometriä kaupungin keskustaajamasta Kurenalta. Järjestävänä tahona on Pudasjärven Urheilijat, joka tunnetaan muun muassa Umpihankihiihdon MM-kisojen, PohjanTähti Games:ien ja Koillismaan Kierroksen isännöinnistä. Keskellä kesää pidettävien pilkkikisojen pituus on kokonainen viikko. Alkukilpailujen, välierien ja pikkufinaalin jälkeen 25 parasta pilkkijää kisaa maailmanmestaruudesta. Pilkkiminen tapahtuu järven selälle asetettujen styroxista ja puusta valmistettujen, paikoilleen ankkuroitujen lauttojen päältä. Keskellä lauttaa on reikä, josta pilkkiminen tapahtuu kuin avannosta ikään. Muutoinkin kisan säännöt vastaavat pääosin normaaleja pilkkikisojen sääntöjä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kesäpilkin MM- kisojen sivut Luokka:Pudasjärvi Luokka:Suomen tapahtumat