EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Juhani Suutarinen

Taisto Juhani Suutarinen (s. 24. toukokuuta 1943 Uukuniemi) on suomalainen ampumahiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti. Suutarinen voitti olympia- ja MM-tasolla kaikkiaan kuusi mitalia.Arponen, ym., s. 407–408 Suutarinen aloitti ampumahiihdon armeija-aikanaan. Hän kilpailee edelleen veteraanisarjoissa hiihdossa, ampumahiihdossa ja ampumajuoksussa. == Saavutuksia == === Olympialaiset === * 1968 Grenoble viides viesti * 1972 Sapporo hopeaa viesti * 1976 Innsbruck hopeaa viesti === Maailmanmestaruuskilpailut === * 1974 Minsk kultaa 10 km ja 20 km, hopeaa viesti * 1975 Anterselva kultaa viesti === PM-kilpailut === * 1970 kultaa 20 km * 1972 kultaa viesti === SM-kilpailut === * 1966 kultaa 20 km * 1970 kultaa viesti * 1971 kultaa viesti * 1974 kultaa 20 km ja viesti == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Tiet täynnä evakkoja, karjaa ja ruumisrekiä, Suutarisen haastattelu Etelä-Saimaa -lehdessä 1. syyskuuta 2004. Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Markus Pöyhönen

Markus Ilkka Juhani Pöyhönen (s. 25. lokakuuta 1978 Vantaa) on suomalainen pikajuoksija. Pöyhösen valmentajana toimi Atte Pettinen. == Urheilu-ura == Pöyhönen nousi yllättäen suomalaisen pikajuoksun huipulle vuonna 2000 Kouvolassa pidettyjen 22-vuotiaiden SM-kilpailujen jälkeen. Hän voitti tuolloin 100 metrin juoksun. Lahden eliittikisoissa 2001 Pöyhönen juoksi ajan 10,36. Tuota nopeammin oli hyväksytyissä olosuhteissa juossut suomalaisista vain Tommi Hartonen. Ennen yleisurheilu-uraansa Pöyhönen harrasti pikaluistelua. Kaudella 2002 Pöyhönen siirtyi Viipurin Urheilijoista Helsingin Kisa-Veikkoihin. Pöyhönen valittiin tuona vuonna halli-EM-kilpailuihin Wieniin, jossa hän pääsi välieriin asti. Kesällä 2002 Kalevan kisoissa Pöyhönen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden ennätyksellään 10,23. Kesän lopussa Münchenin EM-kisoissa Pöyhönen sijoittui 100 metrin loppukilpailussa alun perin viidenneksi. Kilpailun voittanut Dwain Chambers kärähti vuonna 2003 THG:n käytöstä. Pitkällisten tutkimusten jälkeen Kansainvälinen Yleisurheiluliitto IAAF teki kesäkuussa 2006 päätöksen, jonka mukaan kaikki Chambersin tulokset aikavälillä 1. tammikuuta 2002 – 1. elokuuta 2003 mitätöidään. Näin ollen Pöyhösen sijoitus EM-kisoissa oli lopulta neljäs. Kesällä 2005 Helsingin MM-kisoissa Markus Pöyhönen putosi alkuerissä ollen ensimmäisten alkuerien 33. ajalla 10,49. === Kalevan kisojen mitalit === === Ennätykset === 100 metriä 10,23 s 200 metriä 21,50 s 100 metriä (halli) 10,42 s 60 metriä (halli) 6,58 s (SE) == Urheilu-uran ulkopuolella == Keväällä 2006 Pöyhönen saavutti julkisuutta urheilun ulkopuolella osallistuttuaan Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmaan. Pöyhönen oli kihloissa laulaja Sofia Zidan kanssa. Suhteen päättymisestä uutisoitiin lokakuussa 2007 noin 1,5 vuoden seurustelun jälkeen ja puoli vuotta kihlautumisesta. Pöyhönen lopetti urheilu-uransa vuonna 2008. Pöyhönen on itse kertonut julkisuudessa kärsineensä heti uransa lopettamisen jälkeen masennuksesta ja saaneensa siihen lääkitystä. Sittemmin hän työskenteli Suomen Luomukeskuksen myynti- ja markkinointipäällikkönä. Pöyhönen on järjestänyt vuodesta 2016 lähtien liikunta -ja hyvinvointihaasteita yrityksille. ===Dopingrikos=== Pöyhösen kotoa oli löydetty kotietsinnän yhteydessä steroideja ja häntä vastaan nostettiin syyte laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä elokuussa 2009. Ei ole tiedossa, käyttikö Pöyhönen steroideja itse. Hänet tuomittiin lievästä laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä 10 päiväsakkoon Helsingin käräjäoikeudessa maaliskuussa 2010. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hans-Georg Aschenbach

Hans-Georg Aschenbach (s. 20. lokakuuta 1951 Brotterode) on Saksan demokraattista tasavaltaa edustanut mäkihyppääjä. Hän voitti 1970-luvulla kolme maailmanmestaruutta (normaalimäki 1974, suurmäki 1974 ja lentomäki 1973) ja yhden olympiakultamitalin.Sports Reference LLCArponen, ym., s. 257 Aschenbach voitti nuorten Euroopan mestaruuden vuonna 1969. Sapporon olympialaisissa 1972 hän sijoittui normaalimäessä 31:nneksi. Vuonna 1973 hän voitti Oberstdorfissa lentomäen maailmanmestaruuden. Talvella 1973–1974 hän voitti Keski-Euroopan mäkiviikon ja samana keväänä Falunin MM-kisoissa maailmanmestaruuden sekä normaali- että suurmäessä. Samana vuonna hänet valittiin Itä-Saksan vuoden urheilijaksi. Vielä vähän ennen vuoden 1976 talviolympialaisia Aschenbach kärsi pahasta polvivammasta mutta kuntoutui Innsbruckin kisoihin ja voitti normaalimäessä olympiakultaa sekä sijoittui suurmäessä kahdeksanneksi. Tuon talven jälkeen Aschenbach lopetti hyppyuransa. Hän valmistui myöhemmin lääkäriksi. Hans-Georg Aschenbachin veli Dietmar Aschenbach oli myös maansa kärkipään mäkihyppääjiä. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Itäsaksalaiset mäkihyppääjät Luokka:Itäsaksalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walter Steiner

Walter Steiner (s. 15. helmikuuta 1951 Wildhaus) on sveitsiläinen, 1970-luvulla menestynyt mäkihyppääjä.Arponen, ym., s. 283–284Sports Reference LLC Steiner voitti kautta aikain ensimmäisen lentomäen maailmanmestaruuden Planicassa vuonna 1972. Samana vuonna Sapporon olympiakisoissa hän saavutti suurmäestä hopeaa puolalaisen yllättäjän Wojciech Fortunan takana ja sijoittui pienessä mäessä 14:nneksi. Vuonna 1973 Oberstdorfissa Steiner oli lentomäen MM-kisoissa hopealla. Vuonna 1977 hän voitti Vikersundissa toisen lentomäen maailmanmestaruutensa. Hänen lisäkseen kahteen lentomäen maailmanmestaruuteen ovat pystyneet vain Saksan Sven Hannawald (2000 ja 2002) ja Norjan Roar Ljøkelsøy (2004 ja 2006). Hän teki mäkihypyn pituusennätyksen 169 metriä Planicassa vuonna 1974. Falunin MM-kilpailuissa 1974 Steiner sijoittui pienessä mäessä neljänneksi. Innsbruckin olympiakisoissa 1976 hän oli sekä pienessä että isossa mäessä yhdeksäs. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kymmenenneksi suurmäessä ja 26:nneksi pienessä mäessä. Steiner sijoittui Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaispisteissä toiseksi kausina 1973–1974 ja 1976–1977. Hän voitti Salpausselän kilpailun vuosina 1973, 1975 ja 1977, Holmenkollenin vuonna 1974 sekä Ounasvaaran vuonna 1977. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Sveitsiläiset mäkihyppääjät Luokka:Sveitsiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Simhat Tora

Simhat Tora () on juutalaisten viettämä Tooran ilojuhla. Sitä vietetään heti sukkot-juhlan päätyttyä, gregoriaanisen kalenterin lokakuussa. Tooran ilojuhlassa juutalaiset iloitsevat siitä, että Toora on saatu luettua loppuun. Toora on jaettu osiin siten, että se saadaan luettua vuoden mittaan kokonaan synagogan jumalanpalveluksissa. Simhat Tora -juhlassa luetaan Tooran viimeiset jakeet ja aloitetaan lukeminen taas alusta, luomiskertomuksesta. == Tapoja ja perinteitä == Simhat Toran ilta- ja aamujumalanpalvelukset ovat tunnelmaltaan erityisen iloisia ja hilpeitä. Juhlallisuudet alkavat iltajumalanpalveluksessa. Silloin seurakunnan miehet kantavat Toora-kääröjä ympäri synagogaa seitsemän kertaa. Juutalaiset laulavat ja tanssivat synagogissa, ja ilonpito jatkuu usein vielä ulkona kaduillakin etenkin Israelissa. Monissa synagogissa lapsille annetaan lippuja, joita he voivat heiluttaa tanssin aikana. Heille saatetaan jakaa myös suklaata, karamelleja tai hedelmiä. Iltajumalanpalveluksessa luetaan viimeinen Tooran viikoittaisista katkelmista (5.Moos 33:1-34) aivan viimeistä osaa lukuun ottamatta. Se kertoo Israelin kansan pääsystä luvattuun maahan ja Mooseksen kuolemasta. Tooran ilojuhla jatkuu aamulla. Toora-kääröjä kannetaan taas seitsemän kierrosta synagogan ympäri. Viidennen Mooseksen kirjan viimeinen osa luetaan kokonaan ja sen jälkeen ensimmäisen Mooseksen kirjan ensimmäinen luku. Joskus ortodoksijuutalaisissa synagogissa kaikki seurakunnan miehet ja bar mitzva -iän ylittäneet pojat saavat alijan eli kunnian lukea Tooraa. Konservatiivijuutalaisten keskuudessa myös naiset voivat saada alijan. Sen jälkeen kaikki lapset saavat alijan, jota kutsutaan nimellä kol han'arim (kaikki lapset). Lapset kerääntyvät synagogan eteen, ja heidän yläpuolellaan pidetään rukousliinaa eli tallitia. On erityisen suuri kunnia päästä lukemaan Tooran viimeinen osa, samoin Genesiksen alku. ==Lähteet== * Ruth Kozodoy: Juutalaiset juhlapäivät. ISBN 951-719-922-8. ==Aiheesta muualla== * lubavitch.fi: Simhat Tora Luokka:Juutalaiset juhlapäivät
Logo

Logo eli tunnuskuvio on yritystä, yhteisöä, tuotetta tai muuta sellaista edustava graafinen tunnus. Yrityksen tai liikelaitoksen logoa kutsutaan liikemerkiksi. Logoa käytetään yleensä toiminimestä, tavaramerkistä tai brändistä. Logo perustuu usein olemassa olevaan kirjaintyyppiin, mutta sitä on usein muokattu edelleen muokkaamalla kirjainten ulkonäköä, sijoittelua ja suhteellista kokoa. Logo on organisaation tärkein tunnus. Sitä käytetään käyntikorteissa, papereissa ja mainosmateriaaleissa. ==Katso myös== *Graafinen suunnittelu *Typografia ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Immateriaalioikeudet Luokka:Typografia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kurt Hamrin

Kurt Hamrin (19. marraskuuta 1934 Tukholma – 4. helmikuuta 2024 Firenze) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi suurimman osan urastaan Italian Serie A:ssa. Kuollessaan hän oli sarjan kaikkien aikojen yhdeksänneksi paras maalintekijä. Lisäksi Hamrin kuului Ruotsin maajoukkueeseen, joka sijoittui toiseksi vuoden 1958 MM-kilpailuissa. Ruotsin maajoukkueessa hän pelasi vuosien 1953 ja 1965 välillä 32 maaottelua ja teki 17 maalia. == Ura == Hamrin aloitti uransa AIK:ssa, josta hän siirtyi vuonna 1956 Juventukseen. Torinolaisseurassa hän pelasi yhden kauden, jonka jälkeen hän siirtyi Padovan kautta Fiorentinaan. Laitahyökkääjänä pelannut Hamrin pelasi Firenzessä vuosien 1958 ja 1967 välillä 289 Serie A:n ottelua, joissa syntyi 150 maalia. Seurassa Hamrin voitti Italian cupin kaksi kertaa sekä Cup-voittajien cupin kerran. Fiorentinasta hän siirtyi AC Milaniin, jossa pelaamiensa kahden kauden aikana hän oli voittamassa Italian mestaruutta, Euroopan Cupia ja seurajoukkueiden maailmanmestaruutta. Hamrin päätti uransa 37-vuotiaana Napolissa. Hän vietti eläkepäivänsä Firenzessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1998

XVIII talviolympialaisissa Naganossa vuonna 1998 järjestettiin ohjaskelkkailussa kolme kilpailua: miesten yksinkelkkailu ja parikelkkailu sekä naisten yksinkelkkailu. == Miesten yksinkelkkailu == Sija Maa Kilpailija Aika 1 Georg Hackl 3.18,436 2 Armin Zöggeler 3.18,939 3 Jens Müller 3.19,093 == Miesten parikelkkailu == Sija Maa Kilpailijat Aika 1 Stefan Krauße Jan Behrendt 1.41,105 2 Chris Thorpe Gordy Sheer 1.41,127 3 Mark Grimmette Brian Martin 1.41,217 == Naisten yksinkelkkailu == Sija Maa Kilpailija Aika 1 Silke Kraushaar 3.23,779 2 Barbara Niedernhuber 3.23,781 3 Angelika Neuner 3.24,253 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Liberty

Liberty voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Liberty, Duran Duranin studioalbumi *Liberty X (alkujaan Liberty), irlantilais-englantilainen popyhtye *Liberty Records, levy-yhtiö *Liberty-alus, laivatyyppi *Liberty Island, Manhattanin edustalla oleva saari, jossa Vapaudenpatsas sijaitsee *Liberty Alliance, standardisoimisjärjestö *Liberty Memorial, muistomerkki *Liberty Stadium, stadion Swanseassa, Walesissa *Oi, ihana vapaus (engl. Liberty), mykkäelokuva vuodelta 1929 *Libertyn huvila, rakennus Tallinnassa *Liberty Broadcasting System, Yhdysvalloissa 1947–1952 toiminut radioverkko *Liberty City, kuvitteellinen kaupunki pelisarjassa Grand Theft Auto *Liberty University, yksityinen yliopisto Lynchburgissa, Virginiassa *New York Liberty, yhdysvaltalainen naiskoripalloseura *Libertyn piirikunta, piirikunta Floridassa, Yhdysvalloissa *Libertyn piirikunta, piirikunta Georgiassa, Yhdysvalloissa *New York Liberty, yhdysvaltalainen naiskoripalloseura ;Britannian merivoimat: *HMS Liberty (J391), toisen maailmansodan aikainen miinanraivaaja ;Yhdysvaltain merivoimat *USS Liberty (1775), 8-tykkinen kuunari *USS Liberty (1918), hevostenkuljetusalus *USS Liberty (AGTR-5), Belmont-luokan tukilaiva.
Marisa Monte

Marisa de Azevedo Monte (s. 1. heinäkuuta 1967 Rio de Janeiro, Brasilia) on brasilialainen laulaja, säveltäjä ja tuottaja. Hän opiskeli oopperalaulua mutta laulaa pääosin brasilialaistyylistä musiikkia. Monte on laulanut myös jonkin verran sambaa ja muuta kansanmusiikkia. == Diskografia == *Marisa Monte (1989) *Mais (1991) *Verde, Anil, Amarelo, Cor-de-Rosa e Carvão (1994) *Barulhinho bom (1996) *Memórias, Crônicas, e Declaracões de Amor (2000) *Tribalistas (2003) *Infinito Particular (2006) *Universo Ao Meu Redor (2006) ==Lähteitä== *McGowan, Chris and Pessanha, Ricardo. "The Brazilian Sound: Samba, Bossa Nova and the Popular Music of Brazil." 1998. 2nd edition. Temple University Press. (ISBN 1-56639-545-3) ==Aiheesta muualla== *Virallinen sivu Luokka:Brasilialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Geenipooli

Geenipooli on lajin tai eliöpopulaation kaikkien geenien erilaisten muotojen eli alleelien joukko. Suuri geenipooli tarkoittaa suurta geneettistä diversiteettiä, jolloin lajilla on paremmat mahdollisuudet selvitä kilpailussa muiden lajien kanssa. Toisaalta matala geneettinen diversiteetti suurentaa sukupuuton mahdollisuutta. Luokka:Populaatiogenetiikka
Romeo ja Julia (Prokofjev)

Romeo ja Julia op. 64 () on Sergei Prokofjevin vuosina 1935–1936 säveltämä baletti, joka perustuu Shakespearen samannimiseen näytelmään. Vaikka teos on baletti, sitä soitetaan usein myös konserttiteoksena ilman tanssia. Teoksen tilasi Prokofjeviltä Kirovin teatteri. Säveltäjä itse sovitti osan baletista myöhemmin pianolle. Hän sävelsi siitä myös kolme sarjaa orkesterille. Baletti jakautuu kolmeen näytökseen ja epilogiin. Yhteensä teoksessa on 52 osaa. Venäläisistä versioista tunnetuin lienee 1940 tehty Leonid Lavrovskin koreografia, jonka ensi-ilta oli Pietarissa Kirovin teatterissa. Tunnettuja ovat myös John Crankon Stuttgart Ballet’lle 1962 tekemä koreografia sekä vuoden 1965 Sir Kenneth McMillanin koreografia Lontoon Royal Ballet’n esittämänä, päärooleissa Margot Fonteyn ja Rudolf Nurejev. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Comparing the original version of the scenario and score to the present-day performed version Luokka:Baletit Luokka:Sergei Prokofjevin teokset Luokka:1930-luvun musiikkiteokset
Romeo ja Julia (täsmennyssivu)

Romeo ja Julia on William Shakespearen näytelmä. Romeo ja Julia tai Romeo and Juliet voi tarkoittaa myös: == Elokuva ja televisio == * Romeo and Juliet, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1908 * Romeo ja Julia, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1916 * Romeo ja Julia, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1936 * Romeo ja Julia, brittiläis-italialainen elokuva vuodelta 1954 * Romeo ja Julia, brittiläis-italialainen elokuva vuodelta 1968 * William Shakespearen Romeo ja Julia, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1996 * Romeo & Juliet: Sealed with a Kiss, yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 2006 * Romeo and Juliet, brittiläinen elokuva vuodelta 2013 * Romeo Aro ja Juulia Autio, hahmot ja jonkinaikaiset seurustelukumppanit tv-sarjasta Salatut elämät == Muuta == * Romeo ja Julia, Sergei Prokofjevin säveltämä baletti * Romeo ja Julia, Charles Gounod’n ooppera * ”Romeo ja Julia”, Pjotr Tšaikovskin konserttialkusoitto * ”Romeo ja Julia”, Pikku G:n kappale albumilta Räjähdysvaara * ”Romeo ja Julia”, Movetronin hittikappale * ”Romeo ja Julia”, M. A. Nummisen esittämä kappale * ”Romeo and Juliet”, Dire Straitsin esittämä kappale * ”Romeo ja Juliet”, lintupariskunta Spyro 2: Gateway to Glimmer -pelin eräästä kentästä
Curling talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Naisten curling oli ensimmäistä kertaa mukana virallisessa kisaohjelmassa ja miestenkin curlingkilpailu ensimmäistä kertaa sitten Chamonix'n 1924 kisojen. == Mitalistit == === Miehet === Sija Maa Joukkue 1\. Patrick Hürlimann Patrik Lörtscher Daniel Müller Diego Perren Dominic Andres 2\. Mike Harris Richard Hart Collin Mitchell George Karrys Paul Savage 3\. Eigil Ramsfjell Jan Thoresen Stig-Arne Gunnestad Anthon Grimsmo Tore Torvbråten === Naiset === Sija Maa Joukkue 1\. Sandra Schmirler Jan Betker Joan McCusker Marcia Gudereit Atina Ford 2\. Helena Lavrsen Margit Pörtner Dorthe Holm Trine Qvist Jane Bidstrup 3\. Elisabet Gustafson Katarina Nyberg Louise Marmont Elisabeth Persson Margaretha Lindahl Luokka:Talviolympialaiset 1998 1998
Lamorak

Lamorak, myös Sir Lamorak tai Sir Lamorack, on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Lamorak on kuningas Pellinoren poika, ja hänen veljiään ovat Tor, Aglovale, Dornar, Percival ja Dindrane. Lamorak on kuulu suurista voimistaan, ja häntä pidetään joissakin kertomuksissa kolmanneksi parhaana ritarina heti Lancelotin ja Tristanin jälkeen. Kuningas Lotin surman jälkeen Lamorakista tulee tämän lesken Morgausen rakastaja. Morgausen poika Gaheris saa tämän selville ja surmaa heidät. Luokka:Pyöreän pöydän ritarit
Heikki Ikola

Heikki Johannes Ikola (s. 9. syyskuuta 1947 Jurva) on suomalainen ampumahiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Ikola on Suomen kaikkien aikojen menestynein ampumahiihtäjä: hän voitti urallaan kaikkiaan kymmenen arvokisamitalia olympia- ja MM-tasolla. Kansallisella tasolla hän edusti Punkalaitumen Kuntoa. Ikola oli ammatiltaan toimiupseeri Ikola palveli toimiupseerina Porin Prikaatissa 19 vuotta vuodesta 1968 alkaen ja tämän jälkeen vielä yhdeksän vuotta liikuntakoulutusupseerina Kauhavan Ilmasotakoululla. Vuoden sotilasurheilijaksi hänet valittiin vuosina 1975, 1977 ja 1981. Vuoden urheilijaksi Ikola valittiin 1975 ja 1981Vuoden Urheilija valinnat vuodesta 1947 lähtien. Kansallisen valmentajatutkinto KVT:n suorittanut Ikola toimi Calgaryn ja Albertvillen olympialaisissa Suomen Ampumahiihtoliiton valmentajana. Ikola on toiminut muun muassa Yleisradion ampumahiihtolähetysten kommentaattorina. == Saavutuksia == === Olympialaiset === * 1972 Sapporo hopeaa viestissä * 1976 Innsbruck hopeaa 20 km:llä ja viestissä. === Maailmanmestaruuskilpailut === * 1974 Minsk hopeaa viesti * 1975 Anterselva kultaa 20 km ja viesti * 1977 Lillehammer kultaa 20 km, hopeaa viesti * 1979 Ruhpolding hopeaa viesti * 1981 Lahti kultaa 20 km. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Heikki Ikola ampui kolmannen täysosuman (1981) * Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Flora (margariini)

Flora on margariini, jota valmistaa nykyisin hollantilainen Upfield. Floran valmistus siirtyi Upfieldille brittiläiseltä Unileveriltä vuonna 2018. Floraa on myyty Suomessa vuodesta 1969. Flora-tuotteita valmistetaan muun muassa Ruotsissa, Puolassa ja Italiassa. Rasvatuotteissa käytetään pääosin kasviöljyjä, kuten rypsiöljyä, auringonkukkaöljyä ja palmuöljyä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *”Perhe”, Flora-televisiomainos vuodelta 1975, ohj. Paul Brück. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti. Luokka:Ravintorasvat Luokka:Levitteet Luokka:Elintarvikealan tuotemerkit
Heinz Fischer

Heinz Fischer (s. 9. lokakuuta 1938 Graz, Steiermark) on itävaltalainen poliitikko. Hän toimi Itävallan presidenttinä 2004–2016. Fischer opiskeli ensin humanistisia tieteitä suorittaen itävaltalaisen ylioppilastutkinnon (Matura) vuonna 1956. Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelemaan lakia Wienin yliopistoon, josta väitteli tohtoriksi vuonna 1961. Politiikan lisäksi Fischer on toiminut akateemisella uralla ja politiikan tutkimuksen professorina Innsbruckin yliopistossa vuodesta 1993. Vuodesta 1971 alkaen Fischer on ollut Itävallan parlamentissa (Nationalrat) ja toimi yhtenä sen päättävistä virkamiehistä vuosina 1990–2004. Vuodet 1983–1987 hän toimi ministerinä Fred Sinowatzin johtamassa hallituskoalitiossa. Tammikuussa 2004 Fischer ilmoitti asettuvansa ehdolle presidentinvaaleihin Thomas Klestilin seuraajaksi. 25. huhtikuuta hänet valittiin tuolloin oppositiossa olleen sosiaalidemokraattisen puolueen (SPÖ) ehdokkaaksi. Hän voitti vaaleissa vastaehdokkaansa Benita Ferrero-Waldnerin saaden 52,4 % annetuista äänistä. Ferrero-Waldner oli toiminut maan ulkoministerinä konservatiivikoalitiossa ja edusti johtavaa hallituspuoluetta, ÖVP:tä (Itävallan kansanpuolue). 25. huhtikuuta 2010 pidetyissä presidentinvaaleissa Fischer valittiin jatkokaudelle. Hänen eniten ääniä saanut vastaehdokkaansa oli Itävallan vapauspuolueen (FPÖ) ehdokas Barbara Rosenkranz. == Lähteet == Luokka:Itävallan presidentit Luokka:Itävaltalaiset sosiaalidemokraattiset poliitikot Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1952

VI talviolympialaisissa Oslossa, Norjassa vuonna 1952 järjestettiin pikaluistelussa neljä kilpailutapahtumaa. Kilpailut käytiin Bislett- stadionilla. ==Mitalistit== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Kenneth Henry 43,2 2 Donald McDermott 43,9 3 Gordon Audley 44,0 Arne Johansen 44,0 5 Finn Helgesen 44,0 6 Kiyotaka Takabayashi 44,1 Hroar Elvenes 44,1 8 Toivo Salonen 44,2 ... ... ... ... 21 Kalevi Laitinen 45,4 24 Kauko Salomaa 45,7 \- Lassi Parkkinen kaatui ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hjalmar Andersen 2.20,4 2 Wim van der Voort 2.20,6 3 Roald Aas 2.21,6 4 Carl-Erik Asplund 2.22,6 5 Kees Broekman 2.22,8 6 Lassi Parkkinen 2.21,6 7 Kauko Salomaa 2.23,3 ... ... ... ... 24 Kalevi Laitinen 2.27,1 25 Toivo Salonen 2.27,4 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hjalmar Andersen 8.10,6 2 Kees Broekman 8.21,6 3 Sverre Haugli 8.22,4 4 Anton Huiskes 8.28,5 5 Wim van der Voort 8.30,6 6 Carl- Erik Asplund 8.30,7 7 Pentti Lammio 8.31,9 ... ... ... ... 12 Matti Tuomi 8.40,0 13 Kauko Salomaa 8.40,1 22 Kalevi Laitinen 8.52,4 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Hjalmar Andersen 16.45,8 2 Kees Broekman 17.10,6 3 Carl-Erik Asplund 17.16,6 4 Pentti Lammio 17.20,5 5 Anton Huiskes 17.25,5 6 Sverre Haugli 17.30,2 ... ... ... ... 8 Lassi Parkkinen 17.36,8 12 Kauko Salomaa 17.49,6 23 Matti Tuomi 18.25,5 == Lähteet == * SpeedSkatingNews.info - Ergebnis: Olympische Spiele 1952 Luokka:Talviolympialaiset 1952 1952 Luokka:Vuoden 1952 pikaluistelu
Mauri Röppänen

Mauri Uolevi Röppänen (s. 19. tammikuuta 1946 Kuusjärvi) on suomalainen ampumahiihtäjä, ampuja ja olympiamitalisti. Ampumahiihtourallaan Röppänen osallistui ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin vuonna 1969, jolloin hän oli Suomen viestijoukkueessa voittamassa MM-pronssia. Vuonna 1971 hän voitti 20 kilometrin ampumahiihdon Suomen-mestaruuden ja Sapporossa 1972 hän voitti viestissä olympiahopeaa. Ammunnassa Röppäsellä on kiväärillä Euroopan- mestaruus vuosilta 1981 ja 1983, hopeaa 1981 ja pronssimitalit 1983, 1985 sekä 1987. Moskovan olympialaisissa 1980 hän oli neljäs häviten mitalin yhdellä pisteellä. Röppänen saavutti Soulissa 1978 hopean ja neljä pronssia joukkuekilpailuissa. Vuoden 1986 Skövden MM-kisoissa hän saavutti kaksi kultaa, kolme hopeaa ja kolme pronssia, joista pääosa tuli henkilökohtaisissa lajeissa. Euroopan mestaruuskilpailuissa Röppänen saavutti EM-kultaa 1987 sekä lukuisia EM-mitaleita. SM-tasolla Röppänen voitti kymmeniä SM-mitaleita. Hän teki myös lukuisia Suomen ennätyksiä eri kiväärilajeissa. Röppänen on voittanut hirvenhiihdon Suomen-mestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1972–1976. Nykyisin eläkkeellä oleva Röppänen oli ammatiltaan merivartija. Hänen veljensä Jorma ja Pekka Röppänen ovat myös ampujia. Nykyisin Mauri Röppänen asuu Kankaanpäässä. Röppäsellä on kaksi lasta, Mikko ja Heikki, joista Mikko on pelannut pesäpalloa Hyvinkään Tahkossa. == Lähteet == * Mauri Röppänen www.sports-reference.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1956

VII talviolympialaisissa Cortina d'Ampezzossa, Italiassa vuonna 1956 järjestettiin pikaluistelussa neljä kilpailutapahtumaa. Pikaluistelukilpailut käytiin Misurinajärven jäällä. ==Mitalistit== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jevgeni Grišin 40,2 2 Rafael Gratš 40,8 3 Alv Gjestvang 41,0 4 Juri Sergejev 41,1 5 Toivo Salonen 41,7 6 William Carrow 41,8 ... ... ... ... 9 Matti Hamberg 42,2 Juhani Järvinen 42,2 13 Yrjö Uimonen 42,5 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jevgeni Grišin 2.08,6 1 Juri Mihailov 2.08,6 3 Toivo Salonen 2.09,4 4 Juhani Järvinen 2.09,7 5 Robert Merkulov 2.10,3 6 Sigvard Ericsson 2.11,0 ... ... ... ... 18 Matti Hamberg 2.14,8 26 Leo Tynkkynen 2.16,2 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Boris Šilkov 7.48,7 2 Sigvard Ericsson 7.56,7 3 Oleg Gontšarenko 7.57,3 4 Kees Broekman 8.00,2 Willem de Graaff 8.00,2 6 Roald Aas 8.01,6 ... ... ... ... 20 Juhani Järvinen 8.13,7 21 Kauko Salomaa 8.14,3 25 Leo Tynkkynen 8.19,9 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Sigvard Ericsson 16.35,9 2 Knut Johannesen 16.36,9 3 Oleg Gontšarenko 16.42,3 4 Sverre Haugli 16.48,7 5 Kees Broekman 16.51,2 6 Hjalmar Andersen 16.52,6 ... ... ... ... 12 Juhani Järvinen 17.05,9 17 Kauko Salomaa 17.19,0 24 Toivo Salonen 17.37,6 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1956 1956
Friisinmaa

Friisinmaa (, friisiksi Fryslân, joka on ollut provinssin virallinen nimi vuodesta 1997 ja jota käytetään myös hollannin kielessä) on yksi Alankomaiden provinsseista. Provinssissa on (vuonna 2015) ja sen pääkaupunki on Leeuwarden (Ljouwert) provinssin keskiosassa. Friisinmaa eroaa muista Alankomaiden provinsseista siinä, että siellä puhutaan omaa kieltään, friisiä. Muualla kieltä puhutaan myös pienessä osassa Groningenin provinssia. Maatalousvaltainen Friisinmaa on tunnettu mustavalkoisesta holstein-karjasta ja friisiläishevosista. Provinssi on kuuluisa myös pikaluistelijoista ja Elfstedentochtista, lähes 200 kilometriä pitkästä luistelukilpailusta. Friisinmaassa on paljon tuulimyllyjä: 195 kappaletta koko maan 1 200:sta. == Kaupungit == * Leeuwarden (Ljouwert) * Sneek (Snits) * IJlst (Drylts) * Sloten (Sleat) * Stavoren (Starum) * Hindeloopen (Hylpen) * Workum (Warkum) * Bolsward (Boalsert) * Harlingen (Harns) * Franekeradeel (Frjentsjer) * Dokkum (Dokkum) * Heerenveen (It Hearrenfean) * Drachten (Smallingerlandin kunnassa) == Kunnat (2018) == * Achtkarspelen * Ameland * Dantumadiel (holl. Dantumadeel) * De Fryske Marren (holl. De Friese Meren) * Dongeradeel (friisiksi Dongeradiel) * Ferweradiel (holl. Ferweradeel) * Harlingen * Heerenveen * Kollumerland en Nieuwkruisland * Leeuwarden * Ooststellingwerf * Opsterland * Schiermonnikoog * Smallingerland * Súdwest-Fryslân (holl. Zuidwest-Friesland) * Terschelling * Tytsjerksteradiel (holl. Tietjerksteradeel) * Vlieland * Waadhoeke * Weststellingwerf == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * *
Liisa Suihkonen

Liisa Helena Suihkonen (s. 27. syyskuuta 1943 Suonenjoki) on suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Suihkonen on myös liikuntaneuvos. Hän saavutti olympiahopeaa viestissä Innsbruckissa 1976. Suihkonen työskenteli Suonenjoen kaupungin raittiussihteerinä ja on ollut Suonenjoen Vasaman puheenjohtaja vuodesta 1997. Koulutukseltaan hän on nuoriso-ohjaaja. Aikaisemmin vuosina 1968–1986 hän työskenteli Mikkelin Koivikon koulukodissa ja on lisäksi toiminut mansikanviljelijänä. Nykyisin hän työskentelee Mannerheimin Lastensuojeluliiton yksikössä Vanhamäellä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johannes (Jussi) Suihkonen (1895–1961) ja kotitalousneuvoja Anna Amanda Suihkonen (o.s. Wallenius) (1906–1999). Hänellä on yksi sisko ja kaksi veljeä. Liisa Suihkonen on saanut kuvansa paraguaylaiseen postimerkkiin, minkä havaitsi Lahden hiihtomuseon väki valmistellessaan Terveiset talvikisoista -näyttelyä. Suihkonen voitti hiihdon Suomen-mestaruuden 10 kilometrillä vuonna 1966. Hän nousi samana vuonna kansainväliselle huipulle kilpailtuaan Oslon maailmanmestaruuskilpailuissa. Siellä tuloksena oli 10 kilometrin 18. sija. Hän kilpaili aktiivisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Liisa Suihkonen kuului Suomen olympiajoukkueeseen kolmissa talviolympiakisoissa: 1968 Grenoblessa, 1972 Sapporossa (oli mukana varalla) ja 1976 Innsbruckissa, jossa hän saavutti hopeaa. Hänen uransa alkoi hiipua pian Innsbruckin olympialaisten jälkeen, hän lopetti hiihto-uransa vuonna 1980. Hän on voittanut myös kaksi Suomen mestaruutta erävaelluksessa. Suihkonen hiihti Oslon, Tatran ja Falunin MM- kilpailuissa vuosina 1966–1974. Tatran MM-kisoissa 1970 hän sijoittui 5 kilometrillä 12:nneksi. Falunin MM-kisoissa 1974 hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa ja sijoittui 10 kilometrillä 14. sijalle. Suihkonen voitti urallaan yhdeksän SM-mitalia yleisessä sarjassa. Seuratasolla Liisa Suihkonen edusti koko uransa ajan Suonenjoen Vasamaa. Hän piti avauspuheenvuoron Suonenjoen Vasaman satavuotisjuhlassa 26. huhtikuuta 2008. Liisa Suihkoselle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi toukokuussa 2012. Opetusministeriö myönsi hänelle vuonna 2013 Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. == Saavutukset == * Talviolympialaiset Innsbruck 1976 4*5 km viesti 2:s * Hiihdon MM-kilpaiulut Falun 1974 4*5 km viesti 4:s * Hiihdon MM-kilpailut Ylä- Tatra 1970 10 km 11:s * Talviolympialaiset Grenoble 1968 10 km 18:s * Hiihdon MM-kilpailut Oslo 1966 10 km 18:s == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Liisa Suihkonen hiihtää paraguaylaisessa postimerkissä Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1960

VIII talviolympialaisissa Squaw Valleyssä, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa vuonna 1960 järjestettiin pikaluistelussa ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa naisten pikaluistelukilpailut. Kaikkiaan kilpailutapahtumia oli kahdeksan. ==Miehet== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jevgeni Grišin 40,2 2 William Disney 40,3 3 Rafael Gratš 40,4 4 Hans Wilhelmsson 40,5 5 Gennadi Voronin 40,7 6 Alv Gjestvang 40,8 7 Toivo Salonen 40,9 ... ... ... ... 16 Juhani Järvinen 41,8 19 Leo Tynkkynen 42,1 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Roald Aas 2.10,4 Jevgeni Grišin 2.10,4 3 Boris Stenin 2.11,5 4 Jouko Jokinen 2.12,0 5 Juhani Järvinen 2.13,1 Per Olof Brogren 2.13,1 7 Toivo Salonen 2.13,1 ... ... ... ... 23 Keijo Tapiovaara 2.19,2 ===5 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Viktor Kositškin 7.51,3 2 Knut Johannesen 8.00,8 3 Jan Pesman 8.05,1 4 Torstein Seiersten 8.05,3 5 Valeri Kotov 8.05,4 6 Oleg Gontšarenko 8.06,6 7 Keijo Tapiovaara 8.09,1 ... ... ... ... 17 Juhani Järvinen 8.19,2 21 Leo Tynkkynen 8.24,3 ===10 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Knut Johannesen 15.46,6 2 Viktor Kositškin 15.49,2 3 Kjell Bäckman 16.14,2 4 Ivar Nilsson 16.26,0 5 Terence Monaghan 16.31,6 6 Torstein Seiersten 16.33,4 ... ... ... ... 8 Juhani Järvinen 16.35,4 9 Keijo Tapiovaara 16.35,4 24 Leo Tynkkynen 17.33,6 ==Naiset== ===500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Helga Haase 45,9 2 Natalja Dontšenko 46,0 3 Jeanne Ashworth 46,1 4 Tamara Rylova 46,2 5 Hatsue Takamizawa 46,6 6 Klara Guseva 46,8 ... ... ... ... 11 Iiris Sihvonen 48,1 14 Eevi Huttunen 48,6 ===1 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Klara Guseva 1.34,1 2 Helga Haase 1.34,3 3 Tamara Rylova 1.34,8 4 Lidija Skoblikova 1.35,3 5 Helena Pilejczyk 1.35,8 5 Hatsue Takamizawa 1.35,8 ... ... 9 Eevi Huttunen 1.37,2 10 Iiris Sihvonen 1.37,3 ===1 500 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 2.25,2 2 Elvira Seroczynska 2.25,7 3 Helena Pilejczyk 2.27,1 4 Klara Guseva 2.28,7 5 Valentina Stenina 2.29,2 6 Iiris Sihvonen 2.29,7 ... ... 14 Eevi Huttunen 2.35,1 ===3 000 m=== Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 5.14,3 2 Valentina Stenina 5.16,9 3 Eevi Huttunen 5.21,0 4 Hatsue Takamizawa 5.21,4 5 Christina Scherling 5.25,5 6 Helena Pilejczyk 5.26,2 ... ... ... ... 12 Iiris Sihvonen 5.35,2 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 1960 1960
Hybodus

Hybodus oli varhainen haisuku, joka eli noin 260–75 miljoonaa vuotta sitten. Sen fossiileita on löydetty kaikilta mantereilta. Suurimmat lajit olivat noin parin metrin pituisia. Niillä oli kahden tyyppisiä hampaita: teräviä viiltäviä hampaita esimerkiksi kalojen syömiseen ja litteitä joilla se pystyi murskaamaan nilviäisten kuoren. Yksi syy siihen miksi sen fossileja on löytynyt suhteellisen paljon kaikkialta maailmasta on ilmeisesti se että niiden rusto oli kalkkiintunut vaikkakaan se ei ollut niin kovaa kun luu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Hait Luokka:Esihistorialliset kalat
Basilosaurus

Basilosaurus (nimen merkitys: "kuningaslisko") oli varhainen valas, jonka uskotaan syöneen muun muassa samaan aikaan eläneitä pienempiä valaita kuten Dorudoneja. Sen jäännöksiä löydettiin ensimmäisenä Pohjois-Amerikasta, ja niitä luultiin jonkinlaisen merimatelijan fossiileiksi; tästä saurus-nimi, joka tarkoittaa liskoa. Ainakin kahden muun lajin jäännöksiä on löydetty Egyptistä ja Pakistanista. Basilosaurus -koiraat olivat 21 metriä pitkiä ja naaraat 18 metriä pitkiä. Tiedosto:Basilosaurus cetoides skeleton.JPG|Basilosaurus cetoideksen kallo. Tiedosto:Basilosaurus SIZE 01.png|Basilosaurus ja ihminen kokovertailussa. == Löydöt == 1800-luvun alkupuolella Louisianassa ja Alabamassa Basilosaurus cetoides -fossiilit olivat niin tavallisia ja suuria, että niitä käytettiin yleisesti kalusteina. Anatomian tutkija Richard Harlan esitti, että kyseessä olisi suuri matelija ja nimesi eläimen Basilosaurukseksi. Myöhemmin brittitutkija Sir Richard Owen perehtyi jäännöksiin ja totesi niiden kuuluneen nisäkkäälle. Myöhemmin Basilosauruksen fossiileja löydettiin Euroopasta, Egyptistä ja Uudesta- Seelannista. Basilosaurus oli siis hyvin yleinen maailman lämpimissä valtamerissä 45–36 miljoonaa vuotta sitten. == Ominaisuudet == Kaikkien valaiden tavoin myös Basilosaurus hengitti ilmaa. Sillä ei kuitenkaan ollut ilmareikää päälaella, vaan se hengitti uimalla pintaan ja haukkasi siellä ilmaa. Tällaiset alkeelliset piirteet olivat ymmärrettäviä, koska valaat kehittyivät vain muutama miljoona vuotta ennemmin kun Basilosaurus kehittyi. Basilosaurus kuului alkuvalaisiin eli Archaeoceti-alalahkoon. Basilosaurus ei ollut nirso. Se saalisti kaikkea: kilpikonnia, haikaloja, muita kaloja sekä kalmareita. Basilosaurus oli pitkään ainoa tunnettu esihistoriallinen valas. Sen pienet takaraajat, jotka muistuttivat ennemmin jalkoja kuin eviä, johtivat ajatukseen, että valaat ovat kehittyneet maaeläimistä. Viimeisen naulan arkkuun kuitenkin löi se, kun Ambulocetus löydettiin. == Lähteet == * '' ===Viitteet=== Luokka:Muinaisvalaat
Leeuwarden

Leeuwarden ([ˈleˑˌwɑrdə(n)], friisiksi Ljouwert [ˈʎɔːw(ə)t], stadsfriesin murteella Liwwadden) on kaupunki Alankomaiden pohjoisosassa Frieslandin provinssissa. Se on provinssin pääkaupunki, ja siellä on 94 838 asukasta (31. joulukuuta 2010). Leeuwarden sijaitsee Frieslandin järvialueen ja Vattimeren välissä. Se tunnetaan nykyään erityisesti kahdesta museosta (Fries Museum ja Princessehofin keramiikkamuseo) sekä Euroopan suurimmista karjamarkkinoista (veemarkt). Kaupunki perustettiin vuonna 1435, mutta paikalla asui ihmisiä jo 900-luvulla. Kaupungin keskiajalla rakennettu keskusta sijaitsee kolmella keinotekoisella kukkulalla, joille ihmiset tarpeen tullen pakenivat nousevaa vettä. Alueensa pääkaupunki Leeuwardenista tehtiin vuonna 1504, ja seuraavat vuosisadat merkitsivät kaupungille kukoistusta: väkiluku kasvoi 1500-luvun alun noin 5 000:sta yhteensä 16 000:een vuonna 1650. Kaupunki oli tällöin yksi Alankomaiden tärkeimmistä ja merkittävä hopea- ja kultaesineiden valmistuksen keskus. Ajalta on edelleen jäljellä monia rakennuksia, kuten Fries Museumin käyttämä rakennus Oldehove-torni, Stadhouderlijk Hof, Kanslerin talo ja entinen kaupan keskus Waag. Tähän aikaan kaupungin ympäri rakennettiin myös kanava ja puolustuslaitoksia; puolustukset on purettu ja muutettu myöhemmin puistoksi, mutta keskustassa kanavat ovat vielä jäljellä. Kaupunki laajeni entisten muuriensa ulkopuolelle 1800-luvulla. Kuuluisat: Vakoilija Mata Hari ja laulaja Joost Klein ovat syntyneet Leeuwardenissa. Kaupunki on Elfstedentocht-pikaluistelukilpailun lähtö- ja päätepiste. Leeuwarden on Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2018. Tiedosto:Street in Ljouwert.JPG|Katu Leeuwardenin vanhassakaupungissa Tiedosto:20140531 Waag Leeuwarden NL.jpg|Waag == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kaupungin kotisivut *Kaupungin Euroopan kultturipääkaupunki-sivu Luokka:Alankomaiden kaupungit Luokka:Friisinmaan kunnat
Ophthalmosaurus

thumb|O. icenicus. Ophthalmosaurus (”silmälisko”) oli suurisilmäinen kalalisko jurakadelta. Eläimen silmät olivat läpimitaltaan jopa 220–230 millimetriä ja kokoonsa nähden valtavat, mikä viittaa sen saalistaneen yöllä tai syvässä meressä. Sen hampaattomat leuat osoittavat sen syöneen pehmeäruumisia saaliita, kuten kalmareita ja mustekaloja. Ophthalmosauruksen on arvioitu voineen sukeltaa yli 500 metrin syvyyteen. Ophthalmosauruksen kiekkomaiset selkänikamat antoivat sille varsin jäykän ruumiinmuodon. == Lähteet == Luokka:Merimatelijat Luokka:Diapsidit
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1964

IX talviolympialaisissa Innsbruckssa, Itävallassa vuonna 1964 järjestettiin pikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa. == Miehet == === 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Terry McDermott 40,1 2 Jevgeni Grišin 40,6 Vladimir Orlov 40,6 Alv Gjestvang 40,6 5 Keiichi Suzuki 40,7 6 Edward Rudolph 40,9 === 1 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ants Antson 2.10,3 2 Kees Verkerk 2.10,6 3 Villy Haugen 2.11,2 4 Jouko Launonen 2.11,9 5 Lev Tsaitsev 2.12,1 6 Eduard Matusevitš 2.12,2 Ivar Eriksen 2.12,2 === 5 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Knut Johannesen 7.38,4 2 Per Ivar Moe 7.38,6 3 Fred Anton Maier 7.42,0 4 Viktor Kositškin 7.45,8 5 Hermann Strutz 7.48,3 6 Jonny Nilsson 7.48,4 === 10 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jonny Nilsson 15.50,1 2 Fred Anton Maier 16.06,0 3 Knut Johannesen 16.06,3 4 Rudie Liebrechts 16.08,6 5 Ants Antson 16.08,7 6 Viktor Kositškin 16.19,3 == Naiset == === 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 45,0 2 Irina Jegorova 45,4 3 Tatjana Sidorova 45,5 4 Jeanne Asworth 46,2 Janice Smith 46,2 6 Gunilla Jacobsson 46,5 === 1 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 1.33,2 2 Irina Jegorova 1.34,3 3 Kaija Mustonen 1.34,8 4 Helga Haase 1.35,7 5 Valentina Stenina 1.36,0 6 Gunilla Jacobsson 1.36,5 === 1 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 2.22,6 2 Kaija Mustonen 2.25,5 3 Berta Kolokoltseva 2.27,1 4 Song Soon Kim 2.27,7 5 Helga Haase 2.28,6 6 Christina Scherling 2.29,4 === 3 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Lidija Skoblikova 5.14,9 2 Valentina Stenina 5.18,5 Pil Hwa-Han 5.18,5 4 Klara Njesterova 5.22,5 5 Kaija Mustonen 5.24,3 6 Hatsue Nagakubo 5.25,4 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Talviolympialaiset 1964 1964
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1968

X talviolympialaisissa Grenoblessa, Ranskassa vuonna 1968 järjestettiin pikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa. == Miehet == === 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Erhard Keller 40,3 2 Magne Thomassen 40,5 Terry McDermott 40,5 4 Jevgeni Grišin 40,6 5 John Wurster 40,7 Neil Blatchford 40,7 Arne Herjaunet 40,7 8 Seppo Hänninen 40,8 === 1 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Kees Verkerk 2.03,4 2 Ard Schenk 2.05,0 Ivar Eriksen 2.05,0 4 Magne Thomassen 2.05,1 5 Björn Tveter 2.05,2 Johnny Höglin 2.05,2 7 Svein-Erik Stiansen 2.05,5 8 Eduard Matusevitš 2.06,1 === 5 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Fred Anton Maier 7.22,4 2 Kees Verkerk 7.23,2 3 Petrus Nottet 7.25,5 4 Per Willy Guttormsen 7.27,8 5 Johnny Höglin 7.32,7 6 Örjan Sandler 7.32,8 7 Jonny Nilsson 7.32,9 8 Jan Bols 7.33,1 === 10 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Johnny Höglin 15.23,6 2 Fred Anton Maier 15.23,9 3 Örjan Sandler 15.31,8 4 Per Willy Guttormsen 15.32,6 5 Kees Verkerk 15.33,9 6 Jonny Nilsson 15.39,6 7 Magne Thomassen 15.44,9 8 Petrus Nottet 15.54,7 == Naiset == === 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Ljudmila Titova 46,1 2 Mary Meyers 46,3 Dianne Holum 46,3 Jennifer Fish 46,3 5 Elisabeth van den Brom 46,6 6 Kaija Mustonen 46,7 Sigrid Sundby 46,7 8 Kirsti Biermann 46,8 === 1 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Carolina Geijssen 1.32,6 2 Ljudmila Titova 1.32,9 3 Dianne Holum 1.33,4 4 Kaija Mustonen 1.33,6 5 Inna Jegorova 1.34,4 6 Sigrid Sundby 1.34,5 7 Jeanne Ashworth 1.34,7 8 Kaija-Liisa Keskivitikka 1.34,8 === 1 500 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Kaija Mustonen 2.22,4 2 Carolina Geijssen 2.22,7 3 Christina Kaiser 2.24,5 4 Sigrid Sundby 2.25,2 5 Lāsma Kauniste 2.25,4 6 Kaija-Liisa Keskivitikka 2.25,8 7 Ljudmila Titova 2.26,8 8 Ruth Schleiermacher 2.27,1 === 3 000 metriä === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Johanna Schut 4.56,2 2 Kaija Mustonen 5.01,0 3 Christina Kaiser 5.01,3 4 Kaija-Liisa Keskivitikka 5.03,9 5 Wilhelmina Burgmeijer 5.05,1 6 Lidija Skoblikova 5.08,0 7 Christina Lindblom 5.09,8 8 Anna Sablina 5.12,5 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Talviolympialaiset 1968 1968 Talviolympialaiset 1968
Summerland

Summerland oli yhdysvaltalainen draamasarja, jota tehtiin vuosina 2004–2005. Suomessa sarjaa on esittänyt SubTV. SubTV esitti jaksoja ensimmäisen kerran kesällä 2006 ja esitti uusintoja kesällä 2007. == Juoni == Sarja kertoo muotisuunnittelijasta nimeltä Ava Gregory (Lori Loughlin), joka elää onnellista elämää Kaliforniassa ystäviensä kanssa. Hänen siskonsa Karen ja hänen miehensä Bob kuolevat padon sortuessa ja heiltä jää kolme lasta orvoiksi. Avan matkustettua hautajaisiin Kansasiin hän saa kuulla Bobin veljeltä lasten jäävän hänen huostaansa. Uusi elämä lasten kanssa ei aina ole helppoa, mutta Avalla on ystäviä jotka ovat hänen tukenaan. Vähitellen lapset oppivat elämään ilman vanhempia, ja Avasta ja hänen ystävistään tulee heille läheisiä. ==Näyttelijät== ==Aiheesta muualla== * Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:The WB:n televisio-ohjelmat
Min-kiina

Min-kiina () on yleisnimitys muun muassa Fujianissa sekä osissa Guangdonga, Zhejianga, Hainania ja Taiwania puhutuille siniittisille kielille. Min-kielten puhujia on yli 70 miljoonaa. Min-kiina jaetaan yleensä minnaniin (eteläinen min) ja minbeihin (pohjoinen min). Lisäksi toiset tutkijat erottvat mindongiin (itäinen min), keskisen min ja Pu–Xian-alaryhmän. Minbeitä puhutaan erityisesti Fuzhoussa ja minnania Xiamenissa. Alaryhmien puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Min-kielten puhujat ja mandariinikiinan puhujat eivät myöskään ymmärrä toisiaan, mutta min-kielet käyttävät mandariinin kanssa samaa kirjoitusjärjestelmää. Taiwanissa käytetään myös lähetyssaarnaajien saarelle 1800-luvulla tuomaa Pe̍h-ōe-jī-romanisaatiota. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Foxfire

Foxfire voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Foxfire, Anya Setonin romaani vuodelta 1951 * Foxfire: Confessions of a Girl Gang, Joyce Carol Oatesin romaani vuodelta 1993 * Ole aina luonani (Foxfire), Setonin romaaniin perustuva yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1955 * Foxfire, Oatesin romaaniin perustuva yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1996. == Katso myös == * peikonkulta (engl. foxfire)
Långnäs

Långnäs tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä paikkoja: * Långnäs, kylä Kemiönsaaren kunnassa Dragsfjärdissä * Långnäs, metsäalue Ekerössä, Ruotsissa * Långnäs, niemi Ahvenanmaalla * Långnäs, kylä Piitimessä, Ruotsissa
Erkki Ainamo

Kaarlo (Kaarle) Erkki Ainamo (vuoteen 1925 Mannelin, vuosina 1925–1929 Pohjanheimo; 9. tammikuuta 1908 Helsinki – 16. syyskuuta 1974)Erkki Ainamo Pomuksen tietokannassa oli suomalainen muusikko, pääasiassa sanoittaja. Hän on sanoittanut tai suomentanut noin 100 kappaletta, joista tunnetuimpia ovat ”Haavekuva”, ”Kylmää vettä”, ”Kohtaus kujassa”, ”Tango ruohikolla” ja ”Paimentytön sunnuntai”. Ainamo loi varsinaisesti uransa meriupseerina ja Yleisradiossa, mutta sanoittamisen lisäksi hän oli myös Suomen Elokuvasäveltäjät r.y:n (Säveltäjät ja sanoittajat ELVIS ry:n edeltäjä) ensimmäinen asiamies. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Erkki Ainamo Pomuksen tietokannassa * Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Henrik Flöjt

Henrik Flöjt (24. toukokuuta 1952 Kajaani – 26. syyskuuta 2005 Kajaani) oli suomalainen ampumahiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Henrik Flöjt edusti kotimaassa Kainuun Ärjyä, Kajaanin Suunnistajia ja Kainuun Hiihtoseuraa. Hänen isoveljensä Heikki Flöjt oli ampumahiihdon MM-mitalisti. == Saavutuksia == === Olympialaiset === * Hopeaa viestissä Innsbruckissa 1976 === Maailmanmestaruuskilpailut === * Kultaa viestissä Anterselvassa 1975 === Suomen mestaruuskilpailut === * Kultaa 10 kilometrillä 1975 * Kultaa viestissä 1972 ja 1975 * Pronssia 10 kilometrillä 1977 * Pronssia viestissä 1973 ja 1974 *Hopeaa viestissä 1982, Sotkamon Jymyn joukkueessa ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Kassakaappi

thumb|Kassakaappi, jossa on tunnusluvulla avautuva lukko. Kassakaappi on arvokkaan omaisuuden suojelemista varten suunniteltu kaappi. Kassakaappi on suunniteltu ja valmistettu suojelemaan omaisuutta murtoa, paloa tai muuta vahinkoa vastaan. Kassakaapit luokitellaan murto- tai paloluokkiin kansainvälisissä tutkimuslaitoksissa mm. ECB-S (European certification board - security systems). Murtoturvallisessa kassakaapissa on yleensä järeä lukkolaite, pelkästään paloturvallisessa kaapissa lukkolaitteella ei ole mitään vaatimuksia. Kassakaappi valmistetaan usein metallista, esimerkiksi teräksestä valamalla. Kassakaappeja valmistetaan myös palon- ja vedenkestäviksi. Kassakaappi voidaan kiinnittää tukevasti talon rakenteisiin, jotta sitä ei voi kuljettaa pois ja murtaa muualla. Kassakaappi voi olla myös niin painava, ettei sitä voi helposti kuljettaa. Kassakaappi kestää myös porausta tietyn aikaa. Yleisimmin kassakaapeissa säilytetään arvoesineitä, kuten esimerkiksi rahoja, arvopapereita, sopimuspapereita, koruja sekä aseita. Rahan kaappausten tai ryöstämisen estämiseksi voidaan käyttää myös aikaviivekaappeja tai -lokeroita. Näillä ei ole kassakaapin murtokestävyyttä, mutta niillä voidaan esimerkiksi vähentää kerralla kassassa olevan rahan määrää siirtämällä ylimääräiset setelit aikaviivelukolliseen lokeroon. Välisäilytyslokero voi sijaita kassakoneen vieressä, jolloin rahan siirtämiseksi suojaan ei tarvitse poistua myyntipisteestä tai avata kassakaappia tarpeettomasti kesken päivän. Suomessa puolueeton taho, joka neuvoo kassakaapin ostamisessa, on Finanssialan keskusliitto. ==Katso myös== *Kassalipas *Pankkiholvi *Tallelokero ==Lähteet== * Finanssialan keskusliitto, Turvaohjeet, Kassakaappiohje == Aiheesta muualla == * Toivo Kaipio : Kassakaappiteollisuuden kehitys, Forum, 01.01.1935, nro 9-10, s. 75, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Turvallisuus Luokka:Turvatekniikka Luokka:Säiliöt Luokka:Säilytyskalusteet
Ville Alanko

Vilho (Ville) Ilmari Alanko (6. helmikuuta 1907 Helsinki – 25. toukokuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen laulaja-banjisti. Hän oli jäsenenä Rajamäen pojat -lauluyhtyeessä vuosina 1923–1925 ja lauloi myös oopperan kuorossa. Alanko muistetaan Dallapé-orksesterin ensimmäisenä laulajana. Hän toimi yhtyeessä vuodesta 1925 kuolemaansa asti 1931. Ammatiltaan hän oli sorvari. Alanko kuoli 24-vuotiaana keuhkokuumeeseen, johon hän sairastui ilmeisesti viimeisellä levytysmatkallaan. Levytuottaja Niilo Saarikko joutui itse laulamaan Alangolle aiotut Columbus-levytykset. Martti Jäppilä arvioi myöhemmin Ville Alangon uhrautuneen kokonaan orkesterin hyväksi, mikä sorti hänet ennenaikaiseen kuolemaan. Alangon muistoksi Dallapé esiintyi hyväntekeväisyyskonserteissa parantoloissa, sairaaloissa ja muissa vastaavissa kohteissa. Hänen jälkeensä Dallapén laulajaksi tuli Matti Jurva. Levytyksissä laulajana tuohon aikaan avusti myös Veli Lehto. Alangon Dallapén-vuosinaan 1929–1931 levyttämiä kappaleita ovat muiden muassa Lappi, Puuseppä, Villi orkidea, Älä sure mamma, Äiti ja poika sekä Lentävä hollantilainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Banjon soittajat Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet