EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hertsi

Hertsi (tunnus Hz) on kansainvälisen yksikköjärjestelmän, eli SI-järjestelmän, mukainen taajuuden yksikkö. Yksikkö on nimetty saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin mukaan tunnustukseksi hänen työstään sähkömagnetismin alalla. Yksi hertsi tarkoittaa taajuutta, jossa jakson kesto (jaksonaika) on 1 sekunti. Taajuuden f ja jaksonajan välillä vallitsee yhteys: : f = \frac{1}{T}, missä T on jaksonaika. Koska yhden hertsin taajuudella jaksonaika on yksi sekunti, hertsi voidaan suureyhtälöissä esittää myös muodossa : \text{Hz} = \frac{1}{\text{s}}, missä s on sekunti. __NOTOC__ == Historia == Hertsi-nimitys alkoi vakiintua vuonna 1930, jolloin IEC otti sen käyttöön.http://qualitydigest.com/IQedit/QDarticle_text.lasso?articleid=11767&-session=ACCESS:42F941D402d571FEB8HYlqS3E637 CGPM hyväksyi yksikön 30 vuotta myöhemmin SI-järjestelmän mukaiseksi yksiköksi, mutta vasta 1970-luvulla hertsi korvasi vanhan yksikön sykliä sekunnissa (, cps). == Kerrannaisyksiköt == Yksi hertsi on käytännön mittauksissa suhteellisen pieni taajuus, joten usein yksikön mukana käytetään kerrannaisyksikköä: Tietotekniikassa käytetään usein megahertsejä (MHz, 1 000 000 hertsiä) ja gigahertsejä (GHz, 1 000 000 000 hertsiä) kuvaamaan tietokoneen komponenttien kellotaajuutta. ULA-radiotaajuudet ilmoitetaan megahertseinä; ULA-asemien taajuudet ovat välillä 87,5–. == Lähteet == Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ninjutsu

Ninjutsu (; joskus translitteroitu väärin ninjitsu) – sananmukaisesti kestävyyden, sitkeyden, kärsivällisyyden tai salassa pysymisen taito – on perinteisten japanilaisten taistelutaitojen muoto, jolle on ominaista viekkauden käyttö, vastustajan välttely ja konfliktien ennalta suunnittelu suoran voimankäytön sijaan. Sotatilanteissa ninjutsun harjoittajia, ninjoja, käytettiin usein esimerkiksi neuvonantajina, tiedustelijoina tai vakoojina. Siinä missä jūjutsua harjoitellaan usein aseitta, ninjutsulle leimaa antavaa ovat vanhat japanilaiset aseet kuten heittoaseet ja erilaiset miekat. Yleinen harhakäsitys on, että ninjutsu merkitsisi jotain yksittäistä homogeenistä kokonaisuutta, "lajia". Tosiasiassa sana on yleinen termi, joka kuvaa tietynlaisia taitoja. Tähän kategoriaan sopivia itsenäisiä, yksilöllisiä koulukuntia on arvioitu olleen noin 100. Nykyaikaan asti säilyneitä on vain muutama. Ongyo-In Dojon näkemyksen mukaan varsinaiseen ninjutsuun kuuluu vakoiluun, selviytymiseen ja strategiaan liittyvät taidot kun taas (aseelliset ja aseettomat) taistelutaidot ovat kokonaan oma kokonaisuutensa, Bujutsu.http://ninjutsu.fi/Mita_on_Iga_%26_Koka_Ryu_Bujutsu_and_Ninjutsu.html Tunnetuimmat nykyään harjoiteltavat taistelulajit jotka sisältävät ninjutsua ovat Bujinkan budo taijutsu, Genbukan Ninpo Bugei ja Jinenkan Jissen Kobudo. Kahden viimeisen perustajat olivat Bujinkanin päämestarin Masaaki Hatsumin oppilaita. Jotkut vanhat japanilaiset taistelulajien koulukunnat kuten Tenshin shōden Katori shintō-ryū sisältävät jonkin verran ninjutsua tyypillisesti pienenä osana koulun opetuksia edistyneimmille harjoittelijoille. Katori shintō-ryū käyttää ninjutsusta termiä shinobi ja pääpaino on ninjoja vastaan puolustautuminen (shinobi-yaburi). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *www.bujinkan.fi *www.shinden.fi *www.finbujin.com *www.kamppailulajit.net *www.jinenkan-kuopio.fi *www.ninjutsu.fi Luokka:Budōlajit
Larry Silverstein

Larry Silverstein (s. 30. toukokuuta 1931, Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen kiinteistösijoittaja ja Silverstein Properties Inc. -yhtiön johtaja. ==Taustaa== Larry Silverstein syntyi 30.5.1931 juutalaisperheeseen Brooklynissä. Hän valmistui New Yorkin yliopistosta 1952, ja suoritti lakimiehen tutkinnon Brooklyn Law Schoolissa. Hän alkoi sijoittaa kiinteistöihin isänsä Harry G. Silversteinin ja opiskelutoverinsa Bernard H. Mendikin kanssa 1957. Silversteinin ja Mendikin yhteistyö päättyi 1977 erimielisyyksiin liiketoiminnan suunnasta; Silverstein halusi rakentaa uutta, kun Mendik halusi keskittyä olemassaolevien rakennusten ostamiseen. 1980-luvulla Silverstein hankki omistukseensa useita toimistorakennuksia Midtownissa ja eteläisellä Manhattanilla, ja hänen yhtiönsä on ollut mukana useissa suurissa rakennusprojekteissa New Yorkissa. ==World Trade Center== 1980 Silversteinin yhtiö voitti New Yorkin satamaviraston kilpailun World Trade Centerin viimeisen vapaan tontin vuokraamisesta ja kehittämisestä. Tontille valmistui vuonna 1987 7 World Trade Center. Silverstein solmi huhtikuussa 2001 useiden investoijien tukemana 99-vuotisen ja 3,2 miljardin dollarin arvoisen vuokrasopimuksen World Trade Centeristä ja useista muista kiinteistöistä. WTC-tornit tuhoutuivat syyskuun 11. terrori-iskuissa vain viisi kuukautta sopimuksen solmimisen jälkeen. Silverstein käy yhä eri tahoja vastaan oikeutta iskujen aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta. Vuoteen 2014 mennessä Silverstein oli saanut oikeusteitse ainakin 4,6 miljardia dollaria korvauksia eri vakuutusyhtiöiltä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Silverstein Properties Inc. Luokka:Yhdysvaltalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Amerikanjuutalaiset
Sverker vanhempi

Sverker vanhempi (Sverker den äldre) oli Ruotsin kuningas noin 1130–1156. Hän oli ehkä aiemman kuningas Blot-Svenin pojanpoika. Sverker on Sverkerien suvun perustaja. Sverkerin asema oli aluksi vahva ainoastaan Itä-Götanmaalla, mutta vähitellen hänestä tuli koko Ruotsin kuningas hänen ajettuaan tanskalaiset maasta. Sverker murhattiin, kun hän oli menossa joulukirkkoon vuonna 1156. ==Puolisot ja lapset== *Ulfhild Håkanintytär **Jon Sverkerinpoika (kuollut noin 1150) **Kaarle Sverkerinpoika (Ruotsin kuningas, kuoli 1167) **Tuntematon tytär (puoliso Tanskan kuningas Knut Maununpoika) **(ehkä) Ingegerd Sverkerintytär (Vretan luostarin prioritar) *Rikissa Puolalainen **(ehkä) Sune Sverkerinpoika Sik **(ehkä) Burislev Sverkerinpoika == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Ruotsalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1156 kuolleet
Eerik Pyhä

Eerik Pyhä (; k. 18. toukokuuta 1160 Uppsala) oli Ruotsin kuningas noin vuosina 1156–1160. Goottilainen historiankirjoitus on numeroinut hänet Ruotsin kuningas Eerik IX:ksi. Eerikistä ei ole jäänyt mitään merkintöjä oman aikansa lähteisiin. Muistitietoon perustuva pyhimyslegenda kirjattiin muistiin vasta 1290-luvulla. Sen mukaan Eerik oli uplantilaista mahtimiessukua. Vaimokseen hän sai tanskalaisen prinsessan Kristiinan (Christina Björnsdotter), joka oli Inge I:n, erään aiemman mahtavan ruotsalaiskuninkaan, tyttärentytär. Eerik Jedvardinpoika teki myöhäisemmän perimätiedon mukaan vuoden 1156 tienoille ajoitetun niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen piispa Henrikin kanssa. On epävarmaa, tekikö Eerik retkeä ja jos teki, oliko kyse sen paremmin varsinaisesta ristiretkestä kuin valloitusretkestäkään. Legendan mukaan Eerikin murhasi tanskalainen prinssi Maunu Henrikinpoika (Magnus Henriksson) Uppsalan kirkossa 18. toukokuuta 1160. Eerikistä tuli Ruotsin kansallispyhimys. Vanhemmassa historiantutkimuksessa Eerikin kulttiin on yhdistetty vuodelta 1172 peräisin oleva paavi Aleksanteri III:n kirje, jossa kielletään nimeltä mainitsemattoman, juovuspäissään surmatun henkilön kunnioittaminen pyhimyksenä. Hans Rosenfeldtin 1574–1579 kullatusta hopeasta tekemä Eerik Pyhän pyhäinjäännösarkku sijaitsee Uppsalan tuomiokirkossa. Siinä olevaa kalloa on tutkittu radiohiiliajoituksella, ja luuston vammoja on analysoitu. Vuonna 2016 julkaistujen alustavien tutkimustulosten mukaan vainajalla on ollut sotavammoja, ja hän on kokenut väkivaltaisen kuoleman. Olavinlinnan eteläisin torni on nimetty Pyhän Eerikin mukaan. Kyseinen torni purettiin 1700-luvun alussa sen ollessa heikossa kunnossa. Pyhän Eerikin tornista on jäljellä noin 1,5 kerrosta. Linnan kirkossa on myös ollut Pyhälle Eerikille osoitettu alttari. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1160 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat Luokka:Ruotsalaiset pyhimykset
Kaarle Sverkerinpoika

Kaarle Sverkerinpoika oli Ruotsin kuningas 1161–1167. Kaarle oli Sverker Vanhemman poika, josta tuli kuningas hänen voitettuaan Eerik Pyhän murhanneen Maunu Henrikinpojan vuonna 1161. Hänen aikanaan perustettiin luostareita ja vuonna 1164 myös Uppsalan arkkihiippakunta. Eerik Pyhän poika Knuut tappoi Kaarlen Visingössä vuonna 1167. Keskiaikaiset kronikat eivät tunne yhtään aikaisempaa ruotsalaista Kaarle-nimistä kuningasta, mutta Johannes Magnus nimesi Kaarle Sverkerinpojan vuonna 1554 ilmestyneessä kronikassaan seitsemänneksi, ja näin seitsemästä alkava numerointi on jäänyt pysymään Kaarle-nimisillä kuninkailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Ruotsin jaarlit Luokka:Vuonna 1130 syntyneet Luokka:Vuonna 1167 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Knuut Eerikinpoika

Knuut Eerikinpoika oli Ruotsin kuningas vuosina 1167-1195\. Knuut joutui maanpakoon isänsä Eerik Pyhän kuoltua vuonna 1160. Hän palasi vuonna 1167 ja kaappasi Göötanmaan ja Upplannin kuninkuuden kuningas Kaarlelta. Seuraavat kuusi vuotta hän taisteli Itä-Göötanmaan vallasta Sverker vanhemman poikien kanssa, ja vasta vuonna 1173 Knuut saattoi kutsua itseään koko Ruotsin kuninkaaksi. Hänen valtakaudellaan kuninkaanvalta ja valtiolliset olot Ruotsissa vakiintuivat. Knuutilla oli neljä poikaa, joista Jon, Knut ja Joar saivat surmansa Älgaråsin taistelussa vuonna 1205, mutta neljäs, Eerik Knuutinpoika, nousi Ruotsin kuninkaaksi 1208. Knuut oli ensimmäinen Ruotsin kuningas, jonka kirjoittamia kirjeitä on tallella Valtionarkistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:1190-luvulla kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Sverker II Kaarlenpoika

Sverker II Kaarlenpoika eli Sverker Nuorempi (noin 1164–1210) oli Ruotsin kuningas 1195–1208. Sverkerin isän Kaarle Sverkerinpojan kuoltua hänet kasvatettiin Tanskassa. Kun Knuut Eerikinpoika kuoli, Sverker valittiin kuninkaaksi. Vuonna 1205 hän löi Knuutin pojat Älgaråsin taistelussa mutta hän hävisi Eerik Knuutinpoikaa vastaan käydyn Lenan taistelun vuonna 1208. Hän joutui pakenemaan Tanskaan. Hän palasi vuonna 1210 mutta hävisi Gestrilenin taistelun Eerikiä vastaan. ==Lähteet== * Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1164 syntyneet Luokka:Vuonna 1210 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Killer

Killer oli suomalainen pop-rockyhtye, jonka solisti oli Siiri Nordin. Yhtyeen tunnetuimmat kappaleet ovat ”All I Want”, ”Naughty Boy” ja ”Liar”. Killerin tuottajia toimivat pääasiassa Lauri Ylönen ja Pauli Rantasalmi. Yhtye oli osa usean yhtyeen kaveriyhteisöä, Dynastyä, johon kuuluivat muun muassa The Rasmus ja Kwan. Sittemmin Sunrise Avenuen esikoisalbumin tuottanut Jukka Backlund toimi yhtyeen keikoilla kosketinsoittajana sekä apulaistuottajana yhtyeen toisella studioalbumilla Sure You Know How to Drive This Thing. Yhtye jäi keikkatauolle keväällä 2004 ja alkuvuodesta 2005 sen ilmoitettiin hajonneen. ==Kokoonpano== * Siiri Nordin – laulu, piano * Timo Huhtala – basso * Teijo Jämsä – rummut * Tuomas ”Tumppi” Norvio – kitara == Julkaisut == === Albumit === Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Sickeningly Pretty & Unpleasantly Vain *Julkaistu: 2001 *Levy-yhtiö: Universal Music *Formaatti: CD / Digitaalinen #9 — Sure You Know How to Drive This Thing *Julkaistu: 2003 *Levy-yhtiö: Universal Music *Formaatti: CD / Digitaalinen #7 — === Singlet === Vuosi Single Latauslista Singlelista Radiolista Rumba Top 50 Albumi 2001 ”All I Want” – 2 – – Sickeningly Pretty & Unpleasantly Vain ”Hurricane” – – – – 2002 ”Fire” – 4 – 14 2003 ”Naughty Boy” – 3 2 1 Sure You Know How to Drive This Thing ”Watching – Waiting” – 15 9 9 ”Liar” (Promosingle) – – 5 16 * Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), radiosoittoa mittaavalta radiolistalta (Radio Top 10) sekä Rumba-lehden levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneeltä Top 50 Hitit-listalta (Rumba Top 50) (julk. 1992–2007). === Musiikkivideot === * All I Want (2001 – ohj. Finn Andersson & Kira Gluschkoff) * Naughty Boy (2003 – ohj. Finn Andersson) * Naughty Boy /Hymypoika-versio (2003 – ohj. Finn Andersson & JP Siili) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Moottoriajoneuvon varkaus

Moottoriajoneuvon varkautta ei ole Suomen rikoslaissa erikseen määritelty vaan se kuuluu yleisten varkausrikosten joukkoon. Rikoksen tarkoituksena on varastaa koko ajoneuvo (esim. auto) siten, että se riistetään pysyvästi oikean omistajan hallusta. Useimmat maat vaativat tunnistenumeroita autoihin varkauksien estämiseksi. Tämä tekee kokonaisten autojen jälleenmyynnin vaikeaksi. Useimmat moottoriajoneuvovarkaat purkavat autot ja myyvät ne osina, jotka eivät ole rekisteröityjä ja joille on suuret markkinat. Toinen vaihtoehto on siirtää ajoneuvo toiseen valtioon, josta ei ole pääsyä samaan tietokantaan. Suosittuja varkaiden keskuudessa ovat myös maat, joissa on heikko tullivalvonta. == Käyttövarkaus eli luvaton käyttö == Yllä kuvattu varkaus on erotettava moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta, joka tarkoittaa sitä, että joku ottaa toisen auton tai muun moottorikulkuneuvon luvatta käyttöön ilman tarkoitusta saada sitä omakseen. Tästä säädetään rikoslaissa erikseen (RL 28:9a ). Kun esimerkiksi joukko nuoria murtautuu autoon tarkoituksenaan ajella sillä mutta joiden tarkoituksena ei ole saada autoa omakseen tai saada siitä rahallista hyötyä, he eivät syyllisty varkauteen (RL 28:1) vaan moottorikulkuneuvon käyttövarkauteen (RL 28:9a). Luokka:Omaisuusrikokset
Eerik X Knuutinpoika

Eerik X Knuutinpoika (n. 1180 - 10\. huhtikuuta 1216) oli Ruotsin kuningas vuosina 1208-1216\. Hän oli Knuut Eerikinpojan ja tämän tuntemattoman vaimon poika. Isänsä kuollessa vuonna 1195 Eerik ja hänen veljensä olivat vasta lapsia ja Ruotsin kuninkaaksi valittiin Sverker Kaarlenpoika. Pojat saivat asua kuninkaallisessa hovissa, kunnes vuonna 1203 hänen veljensä ja perheensä alkoivat vaatia kruunua takaisin omalle suvulleen. Sverker ei kuitenkaan tähän myöntynyt, ja Erik pakeni veljineen Norjaan. Vuonna 1205 veljekset palasivat Ruotsiin norjalaisten joukkojen tukemana ja taistelivat kuningasta vastaan Älgaråsin taistelussa vuonna. He kuitenkin hävisivät, ja kolme Eerikin veljistä kuoli taistelussa. Vuonna 1208 Eerik palasi jälleen Ruotsiin, ja tällä kertaa hän löi Sverkerin Lenan taistelussa. Sverker yritti saada kruunun valtaansa vielä vuonna 1210, mutta hänet kukistettiin ja surmattiin Gestirlenin taistelussa. Vuonna 1210 arkkipiispa Valerius kruunasi Eerikin Ruotsin kuninkaaksi. Hän oli tiettävästi ensimmäinen Ruotsin kuningas joka kruunattiin. Arkkipiispan kutsuminen oli osa Eerikin ponnisteluja saada kirkko omalle puolelleen. Eerik avioitui Tanskan prinsessan, Valdemar Suuren ja venäläisen prinsessan tyttären, Rikissan (Richissa) kanssa. Avioliitolla yritettiin luoda diplomaattisia suhteita Tanskaan, joka oli perinteisesti kannattanut Sverker-sukua Norjan kannattaessa Eerikin sukua. Avioliitosta syntyi useita tyttäriä mutta vain yksi poika, joka syntyi isänsä kuoleman jälkeen ja oli tuleva kuningas Eerik Eerikinpoika. Eerik kuoli äkillisesti kuumeeseen vuonna 1216 Näsin linnassa Visingsö-saarella. Hänet haudattiin Varnhemin luostariin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1216 kuolleet Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Suomen hallitsijat
Juhana Sverkerinpoika

Juhana Sverkerinpoika oli Ruotsin kuningas 1216-1222\. Juhana Sverkerinpoika oli ensimmäinen Ruotsin kuningas, jonka syntymäaika tiedetään. Hän oli kuningas Sverker II ja Ingegerd Birgerintyttären ainoa lapsi. Jo vauvana isä korotti hänet valtakunnan jaarlin asemaan äidinisän, jaarli Birger Brosan kuoltua. Juhanan isä Sverker Kaarlenpoika oli ollut Ruotsin kuninkaana 1196-1208\. Juhana kruunattiin paavin vastustuksesta huolimatta kuninkaaksi vuonna 1219. Paavi olisi halunnut kuninkaaksi Eerik Eerikinpojan. Juhana kuoli vuonna 1222 ilman rintaperillistä ja lähisukulaisten ollessa naispuolisia, jolloin hän jäi viimeiseksi Sverkerin sukuun kuuluva kuninkaaksi. Sverkerin suvun sivuhaarasta polveutui äitinsä Ingrid Ylvan kautta folkungisukuinen jaarli Birger Maununpoika, joka meni naimisiin kuningas Eerik Eerikinpojan sisaren Ingeborgin kanssa, kohosi alaikäisen poikansa puolesta valtakunnan sijaishallitsijaksi, ja jonka pojat Valdemar ja Maunu perivät Ruotsin kruunun, kun Eerikin suvussa ei ollut miespuolisia perijöitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1201 syntyneet Luokka:Vuonna 1222 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Knuut Pitkä

Knuut Pitkä (Knut Långe tai Knut Holmgersson) oli Ruotsin kuningas 1229-1234. Knuut valittiin kuninkaaksi vuonna 1229, kun Eerik Eerikinpoika oli paennut Tanskaan hävittyään taistelun Olustrassa. Eerikistä tuli taas kuningas Knuutin kuoltua vuonna 1234. Knuut oli ollut Ruotsia alaikäisen Eerik Eerikinpojan sijasta hallitsevan neuvoston johtaja. == Lähteet == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1234 kuolleet
Mäkikuisma

Mäkikuisma (Hypericum perforatum) on monivuotinen, 30–70 senttimetriä korkea ruoho, jolla on keltaiset terälehdet. Suomessa mäkikuismaa kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Suomen kedoilla. == Lääkekäyttö == Mäkikuismaa ja siitä tehtyjä valmisteita käytetään sisäisesti muun muassa depressiivisen alakuloisuuden, unihäiriöiden sekä tuska- ja jännitystilojen hoitoon. Mäkikuismalla on huomattavilla potilasmäärillä tehdyissä kliinisissä tutkimuksissa havaittu olevan masennustiloja ehkäisevä, tuskaa lievittävä ja rauhoittava vaikutus. Rohtona käytetään mäkikuisman kukkivia versoja, joissa vaikuttavina aineina ovat hyperisiini eli punainen väriaine (0,1–0,3 %), flavonoidit (mm. hyperosidi ja rutiini), hyperforiini, katekiinityyppiset parkkiaineet, fytosterolit, fenolikarbonihapot ja eteerinen öljy (0,05–0,2 %). Mäkikuisman on todettu olevan lievän ja keskivaikean depression masennuksen hoidossa tehokkaampi kuin lumelääke ja yhtä tehokas kuin pienet annokset trisyklisiä masennuslääkkeitä. Sillä voi olla myös hankalia yhteisvaikutuksia muiden lääkeaineiden kanssa. Saksassa mäkikuisma on lääkäreiden yleisimmin määräämä luontaistuote masennuksen hoitoon. Mäkikuismalla voi olla yhteisvaikutuksia useiden lääkkeiden kanssa, sillä se laskee muiden lääkkeiden hoidollisia pitoisuuksia maksainduktion kautta ja voi näin heikentää esimerkiksi ehkäisypillereiden, immunosuppressiivien ja HIV-lääkkeiden tehoa. Yhteisvaikutuksia eri lääkeaineiden kanssa ei ole tutkittu laajemmissa tutkimuksissa, vaikka mäkikuisma onkin vuosisatoja tunnettu rohto. Yleisen suosituksen mukaan mäkikuismaa tulee nauttia vain, jos muita säännöllisiä lääkityksiä ei ole. Mäkikuisma ei yleensä vaikuta ajokykyyn. Sivuvaikutuksina on havaittu huimausta, väsymystä ja suun kuivumista noin 4–8 prosentilla, levottomuutta, päänsärkyä ja unettomuutta 1–2 prosentilla. Harvoissa tapauksissa voi esiintyä lieviä mahavaivoja, kun taas herkkäihoisilla saattaa esiintyä herkistymistä valolle. Mikäli muita haittavaikutuksia ilmenee tai tuotetta otetaan yliannostus, tulee ottaa yhteys lääkäriin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Mäkikuisma (Hypericum perforatum) * Luontoportti: Mäkikuisma (Hypericum perforatum) * Pohjolan kasvien pauloissa: Hypericum perforatum - mäkikuisma * Yrttitarha: Mäkikuisma (Hypericum perforatum) * Takapihan Yrttikasvit: kuismat * European Medicines Agency Evaluation of Medicines for Human Use: Assessment report on Hypericum perforatum, London, 12 November 2009 (pdf) * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Hypericum perforatum Luokka:Kuismat Luokka:Monoamiinioksidaasiestäjät Luokka:Luontaistuotteet Luokka:Lääkekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:SNDRI-lääkkeet
Monivuotinen kasvi

Monivuotinen kasvi on mikä tahansa kasvi, joka elää ja kasvaa yli kaksi vuotta. Jos se kukkii vain kerran ja kuolee sen jälkeen, sitä kutsutaan nimellä hapaksantti eli kerran kukkiva monivuotinen kasvi. Jos kasvi kukkii useina eri vuosina, se on pollakantti eli perenna. Perenna-nimitystä voidaan käyttää myös monivuotisista ruohovartisista koristekasveista eli siis lähinnä puutarhakukista. Monivuotiset kasvit ovat sopeutuneet selviytymään erilaisista epäsuotuisista olosuhdevaihteluista, oli se sitten kuuma, kuiva tai kylmä ajanjakso. Pohjoisessa kasvien lepokauteen pakottaa pimeä ja kylmä talvi. Monivuotiset kasvit eivät kuole talven aikana, vaan ne talvehtivat mennen lepotilaan ja sitä syvempään horrokseen. Kasvien talveentuminen alkaa jo hyvissä ajoin syksyllä, ja useimmilla kasveilla sen käynnistää yön piteneminen eli valoisan ajan lyheneminen. Talveentumisen jatkokehitys riippuu yölämpötilojen laskusta. Nämä yhdessä muuttavat kasvin hormonitasapainoa, joka saa aikaan lehtivihreän hajaantumisen ja arvokkaimpien aineiden siirtymisen varastoon varsiin ja juuriin. Puuvartisten kasvien vuosiversojen ja silmujen uloin osa tiivistyy ja kovettuu. Kasvin pakkasenkestävyyden kannalta vielä tärkeämpiä ovat solunsisäiset muutokset. Solun vesipitoisuus vähenee, soluneste väkevöityy ja sokeripitoisuus kasvaa. Näiden myötä kasvi sitkistyy ja jäätymis- sekä kuivumisvaara vähenee. Talvilevon purkautuminen käynnistyy vastaavasti ensin yön lyhenemisellä ja elintoiminnot palaavat lämpötilan niin salliessa. == Katso myös == * yksivuotinen kasvi * kaksivuotinen kasvi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kasviekologia
Renminbi

Renminbi (, kirjaimellisesti kansan raha) on Kiinan kansantasavallan virallinen valuutta, jota laskee liikkeeseen Kiinan keskuspankki. Renminbi ei kuitenkaan ole käytössä Kiinan erityishallintoalueilla Hongkongissa ja Macaossa, vaan niissä on omat rahayksiköt: Hongkongissa Hongkongin dollari ja Macaossa pataca. Valuutan rahayksikkö on juan (kirjoitetaan myös yuan; ). Renminbin virallinen ISO 4217 -lyhenne on CNY ja siitä käytetään myös epävirallista lyhennysmuotoa RMB. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF päätti ottaa perusyksikkö juanin osaksi kansainvälistä valuuttakoriaan muiden reservivaluuttojen joukkoon lokakuussa 2016. == Vaihto == Renminbi on nykyisin vapaasti vaihdettavissa normaalissa rahaliikenteessä, mutta ei ole merkittävä valuuttakaupassa. Kiinan kansantasavallan tavoitteena on täysi vaihdettavuus valuutalleen. Euron ja renminbin vaihtokurssin kehitys Päivämäärä 1 € = ... 8\. huhtikuuta 2008 10,99 ¥ 8\. tammikuuta 2010 9,32 ¥ 12\. helmikuuta 2013 8,45 ¥ 6\. lokakuuta 2015 6,88 ¥ 10\. heinäkuuta 2017 7,75 ¥ 20\. heinäkuuta 2023 8,02 ¥ == Yksiköt == Renminbin perusyksikkö on juan (元, yuán), joka kirjoitetaan seteleissä ja kolikoissa perinteisellä merkillä 圆 väärennösten vaikeuttamiseksi. Yksi juan jakaantuu 10 jiaohon (角, jiǎo) ja 100 feniin (分, fēn). Renminbin suurin seteli on 100 juania ja pienin kolikko 1 fen. Juanista käytetään usein sanaa kuài (块) mandariinikiinan puhekielessä. Vastaavasti jiao on usein máo (毛). == Historia == Renminbi tuli käyttöön joulukuussa 1948, hieman ennen kansantasavallan perustamista. Sen ansiosta Guomindangin valtakauden loppuaikojen hyperinflaatio saatiin nopeasti pysäytettyä. Talousuudistusten alkamiseen saakka vuonna 1978 renminbin vaihtokurssit länsivaluuttoihin nähden olivat täysin epärealistiset, minkä vuoksi valuutan vaihtaminen oli erittäin vaikeaa. Vuonna 1978 käyttöön otettiin kahden rahayksikön järjestelmä, jossa kiinalaiset käyttivät renminbitä kun taas ulkomaalaisten oli hankittava valuutanvaihtotositteita. Rahasta käytiin kovaa mustan pörssin kauppaa, sillä vaihtokurssit olivat edelleen epärealistiset. 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa Kiina tasoitti CNY:n arvon realistiseen vaihtosuhteeseen muihin valuuttoihin nähden ja kahden rahayksikön järjestelmästä luovuttiin. ==Katso myös== *Kiinan numeraalit ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Juan Renminbi - historialliset ja nykyiset setelit (CNY / RMB) 1953-2019 * Juan FEC - Kiinan kansantasavallan valuuttasertifikaatit (FEC) 1980-1994 Luokka:Kiinan talous Luokka:Aasian rahayksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Radiopuhelin

Radiopuhelin on laite, joka radioaaltoja hyväksikäyttäen siirtää puhetta tai dataliikennettä lähettimen ja vastaanottimen välillä. == Radiopuhelinlaitteet == ===Matkapuhelimet=== *ARP-puhelimet (autoradiopuhelin), käytössä Suomessa 1969–2000, kansallinen standardi *NMT-puhelimet (nordisk mobiltelefon / nordic mobile telephone), pohjoismaissa ja Sveitsissä käytössä ollut standardi: **NMT-450, taajuusalue 450 MHz, käytössä 1982–2002 **NMT-900, taajuusalue 900 MHz, käytössä 1987–2000 *GSM-puhelimet, käytössä 1991 lähtien, kansainvälinen standardi *3G-puhelimet, käytössä 2004 lähtien, kansainvälinen standardi *4G-puhelimet, kansainvälinen standardi ===Elinkeinoelämän radiopuhelimet=== *VHF-radiopuhelimet (68–87 MHz ja 146–174 MHz) *UHF-radiopuhelimet (407–470 MHz) **Lähetelajeina NFM, DMR, dPMR ja TETRA. **Ainoastaan ammatinharjoittamiseen liittyvään käyttöön – vaativat radioluvan. Perinteiset puhepainikkeelliset radiopuhelimet ovat olleet pitkään esimerkiksi vartijoiden työkäytössä. Ne alkoivat yleistyä 2010-luvun lopussa myös myymälähenkilökunnan työpuhelimina.Tämä on nyt arkea monissa ruokakaupoissakin: Myyjillä radiopuhelin taskussa ja nappi korvassa. https://yle.fi/uutiset/3-11146681 ===Merenkulun radiopuhelimet=== *Meri-VHF-radiopuhelin, taajuusalue 156–162 MHz (kanavoitu), kansainvälinen standardi **Käyttö vaatii radioluvan ja pätevyystutkinnon suorittamisen. **Käyttäjinä ammattimerenkulku ja harrastusvesiliikenne ===Ilmailuradiopuhelimet=== *Ilmailu-VHF-radiopuhelin (108–137 MHz), kansainvälinen standardi **Käyttö vaatii radioluvan ja pätevyystutkinnon suorittamisen. **Käyttäjinä ammatti- ja harrastusilmailu ===Radioamatööripuhelimet=== *Toimivat radioamatööreille varatuilla taajuuskaistoilla *Käyttö vaatii pätevyystutkinnon suorittamisen ja radioluvan. ===Luvasta vapautetut radiopuhelimet Suomessa=== *PMR446-radiopuhelin *RHA68-radiopuhelin (nk. metsästys-VHF tai metsästysradio) *LA-radiopuhelin *PR-27-radiopuhelin *CB-radiopuhelin ===Ulkomaisia luvasta vapaita radiopuhelimia=== *FRS-radiopuhelin (Family Radio Service Pohjois- ja Etelä-Amerikassa) *MURS-radiopuhelin (Multi-Use Radio Service, Yhdysvallat) *LPD433-radiopuhelin (Low Power Device, Britannia) *UHF CB-radiopuhelin (Ultra-High Frequency Citizen's Band Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Indonesiassa) *Freenet-radiopuhelin (Saksa) *Apparati a 43 MHz-radiopuhelin (Italia) *KDR444-radiopuhelin (Kortdistansradio/Kortdistanseradio Ruotsissa ja Norjassa) *Jaktradio- radiopuhelin (kanavia 31, 69 ja 155 MHz:lla, Ruotsi) *Public Radio Service- radiopuhelin (Kiina) *Short Range Radio-radiopuhelin (Intia) *UHF FM- radiopuhelin (Etelä-Korea) *SRRS-radiopuhelin (Filippiinit) *CB78 ja CB245-radiopuhelimet (Thaimaa) *SLPR-radiopuhelin (Japani) ===Ulkomaisia luvanvaraisia radiopuhelimia=== *GMRS-radiopuhelin (General Mobile Radio Service Pohjois-Amerikassa) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Radiotekniikka
Majava

Majava tarkoittaa seuraavia: * majavat, jyrsijäheimo * Majava (The Beaver), elokuva vuodelta 2011 * Majava, järvi Lemillä * Sukunimenä: ** Altti Majava (1932–2022), Liberaalisen kansanpuolueen puheenjohtaja 1997–2000 ** Juha Majava (s. 1982), jalkapalloilija ** Juuso Majava (s. 1989), jalkapalloilija ** Ville Majava (s. 1991), pesäpalloilija. == Katso myös == * dunnezat eli majavaintiaanit Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Animorphs

Animorphs on yhdysvaltalaisen K. A. Applegaten kirjoittama nuorten scifi- kirjasarja. Kirjat saavuttivat kotimaassaan suuren suosion niin lasten, nuorten kuin aikuistenkin joukossa. Kirjoja on käännetty muun muassa suomeksi, ruotsiksi, ranskaksi, venäjäksi, saksaksi ja kreikaksi. Kirjasarjassa viisi nuorta (Jake, Rachel, Cassie, Marco ja Tobias) kohtaa kuolemassa olevan avaruusolennon, joka kertoo maata uhkaavasta vaarasta, yeerkeistä. Yeerkit ovat harmaita nilviäisiä, jotka ryömivät korvasta sisään ja ottavat isäntäeliön aivot valtaansa. Nuoret saavat tehtäväkseen pelastaa ihmiset. He saavat kohtaamaltaan avaruusolennolta kyvyn omaksua eläimen DNA ja muuttaa itsensä eläimeksi. Lisäksi myöhemmin joukkoon liittyy avaruusolio ja monta muuta. Sarja päättyy osassa 54, mutta sarjaan kuuluu lisäksi 4 Megamorphsia, 2 Alternamorphsia ja 4 kronikkaa (hork-bajir, andaliitti, Visser ja Ellimisti- kronikat), yhteensä 64 osaa. Kirja, jossa esitellään mm. Yhdysvalloissa ja Ranskassa näytetyn Animorphs TV Show’n esiintyjät, nostaa määrän 65:een. == Suomennetut teokset == Nro Nimi Alkuperäisnimi 1 Valloitus The Invasion 2 Vieras The Visitor 3 Vastaisku The Encounter 4 Viesti The Message 5 Väijytys The Predator 6 Sieppaus The Capture 7 Valinta The Stranger 8 Muukalainen The Alien 9 Salaisuus The Secret 10 Androidi The Android 11 Unohdetut The Forgotten 12 Reaktio The Reaction 13 Muutos The Change 14 Tuntematon The Unknown 15 Pako The Escape 16 Varoitus The Warning 17 Maanalainen The Underground 18 Päätös The Decision 19 Lähtö The Departure 20 Löytö The Discovery === Megamorphs === * * Megamorphs 2: Dinosaurusten aikaan. Tekijä K. A. Applegate == Katso myös == * Luettelo Animorphs-sarjan henkilöistä == Aiheesta muualla == * Paula Havaste: Houkutteleva metamorfoosi HS.fi. 1.10.2000. Luokka:Nuortenkirjasarjat Luokka:Tieteiskirjasarjat
Industrial Light & Magic

Industrial Light & Magic on heinäkuussa 1975 perustettu yhtiö, joka tekee elokuviin erikoistehosteita. Kun George Lucas kuvasi Tähtien sotaa, hän halusi luoda tehosteita, joita ei ollut koskaan aikaisemmin nähty elokuvissa. Hän otti yhteyttä Douglas Trumbulliin, joka oli kuuluisa Avaruusseikkailu 2001 -elokuvasta. Trumbull kieltäytyi, mutta ehdotti avustajaansa John Dykstraa. Dykstra keräsi yhteen pienen tiimin korkeakouluopiskelijoista, taiteilijoista ja insinööreistä, joista tuli Tähtien sodan erikoistehosteyksikkö. Imperiumin vastaiskua tehtäessä Lucas keräsi useimmat tiimistä uuteen yhtiöön nimeltään Industrial Light & Magic. He ovat siitä lähtien tehneet erikoistehosteita moniin elokuviin. He ovat olleet vastuussa esimerkiksi Haamujengin Slimerin ja Jurassic Parkin dinosaurusten toteuttamisesta sekä muidenkin Tähtien sota -elokuvien efekteistä. Vuoteen 2007 mennessä ILM oli saanut 15 parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkintoa, joiden lisäksi se oli saanut 16 ehdokkuutta. Se oli myös saanut 21 teknistä Oscaria. ILM on kehittänyt OpenEXR-tiedostomuodon HDR-kuville. The Walt Disney Company osti yhtiön osana Lucasfilmiä koskevaa kauppaa vuonna 2012. == Lähteet == == Dokumenttisarja == * Lawrence Kasdan: Light & Magic (USA, 2022). 6 osaa, 5 h 57 min. ==Aiheesta muualla== * Industrial Light & Magicin verkkosivut * ILM-fanisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatiostudiot Luokka:Erikoistehosteyritykset Luokka:Lucasfilm
Charles Messier

Charles Messier (26. kesäkuuta 1730 Badonviller, Meurthe-et-Moselle, Ranska – 12. huhtikuuta 1817 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen tähtitieteilijä. Messier syntyi Lorrainessa Badonviller'ssa, mutta hänen nuoruutensa on hämärän peitossa vuoteen 1751 saakka, jolloin hän saapui Pariisiin ja pääsi töihin kuuluisalle tähtitieteilijälle Joseph Nicolas Delislelle. Messier havaitsi 100 mm:n peiliteleskoopilla. Vuonna 1774 Charles Messier julkaisi luettelon 45 syvän taivaan kohteesta, joita ovat muun muassa tähtisumut ja -joukot. Luettelon tarkoituksena oli auttaa komeettojen etsijöitä (kuten häntä itseäänkin) ja muita avaruuden tutkijoita erottamaan toisistaan pysyvät ja muuttuvat taivaankappaleet, sillä silloisten kaukoputkien tarkkuuksilla ne oli helppo sekoittaa toisiinsa. Messier itse löysi uransa aikana 40 tähtisumua ja 13 komeettaa. Vuonna 1781 Messierin luettelo oli kasvanut 103 kohteeseen. Siihen on lisätty myöhemmin seitsemän kohdetta. Kohteiden koodit M1:stä M110:een ovat käytössä nykypäivänäkin. Messierin luettelo sisältää tärkeimpiä tähtitaivaan kohteita M1 Rapusumusta M110 pieneen Andromedan läheiseen elliptiseen galaksiin. Rapusumun eli ensimmäisen havaitsemansa kohteen Messier havaitsi 28. elokuuta 1758 hieman Härän eteläisen sarven yläpuolella. Messiermaratonilla tarkoitetaan tapahtumaa, jolloin kaikki Messierin 110 kohdetta pyritään havaitsemaan yhden yön aikana. Useimmiten maraton suoritetaan maaliskuussa sään ollessa taivaan kohteiden tarkkailun kannalta kaikkein suosiollisimmillaan. Suomessa täydellinen messiermaraton ei ole mahdollista, koska jotkut kohteet ovat liian etelässä. Kuussa oleva Messierin kraatteri ja asteroidi 7359 Messier on nimetty Charles Messierin kunniaksi. Messier kuoli 86 vuoden ikäisenä 12. huhtikuuta 1817. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * http://www.seds.org/messier/xtra/history/CMessier.html Luokka:Ranskalaiset tähtitieteilijät Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1730 syntyneet Luokka:Vuonna 1817 kuolleet
Itä-Aasia

Itä-Aasia on maantieteellinen alue Aasiassa, johon kuuluvat Etelä-Korea, Japani, Kiina, Mongolia, Pohjois-Korea ja Taiwan. 38 prosenttia Aasian ja 22 prosenttia koko maailman ihmisistä asuu Itä-Aasian alueella. == Valtiot == Valtio Pinta-ala (km2) Väkiluku (2009) Väestötiheys (/km2) BKT USD (2009) BKT per asukas (2009) Pääkaupunki valtiomuoto viralliset kielet valuutta 100 140 50 062 000 500 832 512 17 074 Soul tasavalta korea Etelä-Korean won 377 944 128 470 000 337 5 068 059 39 731 Tokio perustuslaillinen monarkia japani Japanin jeni 9 671 018 1 335 612 968 138 4 984 731 3 735 Peking kansantasavalta mandariinikiina Renminbi 1 564 116 2 736 800 2 4 023 1 560 Ulan Bator tasavalta mongolia Mongolian tugrik 120 540 23 906 000 198 27 820 1 159 Pjongjang kansantasavalta korea Pohjois-Korean won 36 191 23 119 772 639 378 969 16 391 Taipei tasavalta mandariinikiina Uusi Taiwanin dollari ==Erityishallintoalueet == alue Pinta-ala (km2) Väkiluku (2009) Väestötiheys (/km2) BKT USD (2009) BKT per asukas (2009) emämaa 29 541 200 18 662 21 700 38 968 1 104 7 055 071 6 390 210 731 29 825 == Katso myös== *Kaukoitä == Lähteet == Luokka:Aasian maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
AGP

AGP () on laajennuskortti, joka mahdollisti laajakaistaisen yhteyden näytönohjaimen ja tietokoneen emolevyn piirisarjan välille. AGP-portti soveltui erityisesti pelien, 3D-grafiikan ja tieteellisen grafiikan sovelluksiin työasemissa. Intel julkisti AGP-portin i440LX Slot 1 -piirisarjan kanssa 26. elokuuta 1997. AGP-portin alkuperäinen idea oli mahdollistaa tekstuurien tallettaminen koneen keskusmuistiin ja käyttäminen suoraan sieltä, jolloin näytönohjaimesta voitaisiin tehdä nopea vaikka sillä olisi vain pieni määrä omaa muistia. Näytönohjainpiirit kuitenkin kehittyivät AGP-porttia nopeammin eikä portin nopeus riittänyt alkuperäisen idean mukaiseen käyttöön, joten myöhemmin kaikki näytönohjaimet tallettivat tekstuurinsa omaan muistiinsa, ja käyttivät tekstuureita AGP-portin yli vain kun ohjaimen oma muistikapasiteetti loppui kesken. AGP:n seuraajat ovat vähitellen korvanneet sen pöytätietokoneissa. AGP-portteja on erityyppisiä ja niiden nopeudet emolevyltä näytönohjaimelle päin ovat: * 1X - 266 Mt/s * 2X - 533 Mt/s * 4X - 1,066 Gt/s * 8X - 2,133 Gt/s == Katso myös == * väylä * PCI Express * PCI-X * PCI * ISA * EISA * VLB ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Emolevyväylät Luokka:Tietokonelaitteistostandardit
Petoeläimet

Petoeläimet (Carnivora) on nisäkäslahko, johon kuuluu noin 270 lajia. Suurin osa petoeläinten lahkon lajeista on lihansyöjiä, osa kaikkiruokaisia, kuten karhut, ja osa pääasiassa kasvinsyöjiä, kuten isopanda.Kielitoimiston sanakirja Nykyiset petoeläimet jakautuvat kahteen kehityslinjaan: koiramaisten petoeläinten Caniformia- ja kissamaisten Feliformia-alalahkoihin, joissa puolestaan on kaikkiaan 15 heimoa. Pussieläimiin kuuluvat pussipedot eivät kuulu sanan varsinaisessa merkityksessä petoeläimiin. Aikaisempi petoeläinten jako luokitteli ne alalahkoihin maapetoeläimet (Fissipedia) ja eväjalkaiset (Pinnipedia).WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 29, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Eväjalkaiset eli hylje-eläimet on nykyisin kolmen heimon luonnollinen mutta luokittelematon ryhmä Caniformia-alalahkon sisällä. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Petoeläimet ovat levinneet kaikille suurimmille maa-alueille, pois lukien Australia, jossa tavataan vain mahdollisesti ihmisen tuomaa dingoa, ja kaikille valtamerille. Petoeläimiä elää lähes kaikenlaisissa maanpäällisissä ympäristöissä ja monissa vesiympäristöissä. Niitä tavataan metsissä, aavikoilla, vuorilla, ruohoalueilla, pensasaroilla, tundralla ja avoimella jäätiköllä. Vedessä eläviä lajeja tavataan makeavetisissä joissa ja järvissä sekä merenrannikoilla ja avoimella valtamerellä. == Alalahkot ja heimot == ; Alalahko Caniformia *Koiraeläimet (Canidae) *Karhut (Ursidae) *Kultapandat (Ailuridae) *Puolikarhut (Procyonidae) *Haisunäädät (Mephitidae) *Näätäeläimet (Mustelidae) *Mursut (Odobenidae) *Korvahylkeet (Otariidae) *Hylkeet (Phocidae) ;Alalahko Feliformia *Madagaskarin petoeläimet (Eupleridae) *Kissaeläimet (Felidae) *Mangustit (Herpestidae) *Hyeenat (Hyaenidae) *Afrikanpalmunäädät (Nandiniidae) *Sivettieläimet (Viverridae) == Katso myös == *Luettelo petoeläimistä *Luettelo Suomen petoeläinlajeista == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
ISA

ISA () on IBM PC:ssä 1981 esitelty laajennusväylä, joka säilyi käytössä 1990-luvun puoliväliin. Alkuperäinen väylä oli 8 bittiä leveä rinnakkaisväylä ja kellotaajuudeltaan 4,77 MHz, joka oli synkronissa IBM PC:n 8088-suorittimen kellotaajuuteen. IBM AT esitteli 16-bittisen väylän, joka toimi 6 tai 8 MHz:n taajuudella, jolloin sen käytännön siirtonopeus oli korkeintaan noin 4 MB/s. ISA-väylä oli aluksi synkronissa suorittimen kelloon, jolloin suorittimien kellotaajuuksien kasvaessa väylän nopeus kasvoi, kunnes jossain vaiheessa ilmeni yhteensopivuusongelmia. Käytännössä kortit toimivat 12–16 MHz taajuuksiin asti. Myöhemmät piirisarjat erottivat ISA-väylän suorittimen kellosta ja se sai signaalinsa eteläsillan kellogeneraattorista. 16-bittisen väylän vakionopeudeksi tuli 8 MHz, jota voi useimmilla emolevyllä nostaa jumppereilla. 8-bittiset ISA-kortit voivat osoittaa 1 MB muistia (jota 8088 tuki) ja käyttivät DMA 1 -linjaa ja jotain kahdeksasta Intel 8259:n keskeytyslinjasta ja bus masterointia, kortin aloittamia DMA-siirtoja muistiin. 16-bittinen ISA laajensi kortin näkemän muistin 16 MB:iin, mahdollisuuden käyttää neljää eri keskeytyslinjaa ja neljää eri DMA-väylää. ISA-väylän DMA-siirtoja varten on edelleen varattava muisti fyysisen muistin ensimmäisen 16 MB:n alueelta. ISA tunnettiin erityisen hankalasta konfiguroitavuudestaan. Jokaiselle lisäkortille piti varata oma yksilöllinen IRQ, I/O-osoitteet ja DMA-kanava, niistä vaihtoehdoista joita kukin kortti tuki, siten että ne eivät menneet päällekkäin. Säädöt tehtiin tyypillisesti laajennuskorttien dip-kytkimillä tai jumppereilla. Microsoft kehitti tämän helpottamiseksi myöhemmin ISA PnP -standardin. ISA-väylää yritettiin korvata moneen otteeseen. Vuonna 1987 IBM korvasi ISA:n PS/2-koneissaan omalla Micro Channel Architecture -väylällä (MCA) yrityksenä saada PC-arkkitehtuuri ja markkinat haltuunsa lisenssimaksujen avulla. Vastineeksi yhdeksän PC- valmistajaa liittoutui seuraavana vuonna ja esitteli 32-bittisen EISA-väylän. Juuri tämä joukko antoi alkuperäiselle väylälle nimen ISA, "teollisuusstandardin mukainen arkkitehtuuri." IBM oli itse käyttänyt AT- koneissaan väylästä nimeä "I/O Channel." Kumpikaan standardi ei menestynyt. Myöhemmin ISA-väylän hitauden vuoksi kehitettiin mm. VLB-standardi näytönohjainkortin liittämiseksi 486-koneeseen. Microsoftin PC 97 -standardi suositteli ISA-laajennuskorttipaikkojen jättämistä kokonaan pois. Myöhemminkin sitä käytettiin kuitenkin sisäisesti, jolloin mm. levykeasema ja sarjaportit näkyivät ISA-väylässä. == Katso myös == * PCI == Aiheesta muualla == * Englanninkielisen Wikipedian artikkeli Luokka:Emolevyväylät Luokka:IBM Luokka:Tietokonelaitteistostandardit
EISA

EISA () oli IBM:n kanssa kilpailevien PC-valmistajien esittelemä väylästandardi joka laajentaa ISA:n 32-bittiseksi. EISA kehitettiin avoimeksi vaihtoehdoksi Micro Channel Architecture -väylälle (MCA), jonka IBM kehitti PS/2-tyyppisiä tietokoneitaan varten. EISA:n väylän leveys on 32 bittiä ja taajuus 8,33 MHz, joten teoreettinen tiedonsiirtonopeus on korkeintaan 33 megatavua sekunnissa, käytännössä noin 20 MB/s. == Katso myös == * PCI * ISA * VLB == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Emolevyväylät Luokka:Tietokonelaitteistostandardit
Micro Channel Architecture

Micro Channel Architecture (MCA) on IBM:n kehittämä väylätyyppi, jota julkaistiin vuonna 1987 IBM PS/2-tyyppisissä työasemissa. Väylä oli suljettu, kaupallinen ja IBM:n hallitsema, jonka käytöstä IBM vaati lisenssimaksuja. Väylän kehitys alkoi vuonna 1983. MCA-väylän liitin on pienempi kuin aiemmin laajasti käytössä olleessa ISA-väylässä. Muun muassa tästä syystä MCA-väylä ei ole yhteensopiva aikaisempien laajennuskorttien kanssa. MCA:ssa oli aikanaan etuja muihin väyliin verrattuna, mutta se ei yleistynyt, osaksi koska IBM vaati väylän käytöstä lisenssimaksuja. Arkkitehtuuri vaati kokonaan uudet laajennuskortit, eikä se ollut taaksepäin yhteensopiva koneen muiden osien kanssa. Vanhat ISA-väyläiset kortit eivät käyneet MCA-kanavaan, joten muut valmistajat eivät mielellään ottaneet MCA:ta kokoonpanoihinsa mukaan. MCA:n katsotaan olleen IBM:n yritys hidastaa IBM-yhteensopivien kloonikoneiden valmistusta. Lopulta kloonikoneiden menestys kuitenkin johti IBM:n itsensä poistumiseen PC-markkinoilta. MCA on huonosta menestyksestään huolimatta vaikuttanut merkittävästi uusien väylätyyppien suunnitteluun. MCA oli edistyksellinen verrattuna ISA:an muun muassa 32-bittisyyden vuoksi, ja myös siksi että sovittimissa saattoi olla oma suoritin (esimerkiksi ohjainkortti), joka osasi kommunikoida suoraan muistin kanssa niin, ettei emolevyllä olevan suorittimen tarvinnut osallistua prosessiin. Myös PnP (Plug and Play) on alun perin MCA-väylän ominaisuus, kuten myös ”IRQ sharing”, jolla keskeytysnumerot voitiin jakaa usean laitteen kesken. Samat ominaisuudet ovat nykyisin PCI- väylässä. Väylä oli käytössä myös eräissä ES/9370- ja IBM RS/6000 -sarjan tietokoneissa. == Katso myös == * EISA * PCI == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Emolevyväylät Luokka:IBM
IBM PS/2

PS/2 (Personal System/2) on IBM-yhtiön 1980-luvulla valmistama mikrotietokonemallisto, jonka erikoisuutena oli Micro Channel Architecture -väylä (MCA) ja VGA-näyttö. Malliston jokaisessa koneessa oli hiirelle ja näppäimistölle ns. PS/2-liitännät, jotka otettiin käyttöön muidenkin valmistajien koneissa. Koneessa käytetty 3,5″ levykeasema, 16550-UART ja 72-pinniset SIMM-muistimoduulit yleistyivät markkinoilla laitteen julkaisun jälkeen.https://www.pcworld.com/article/465931/the_ibm_ps_2_25_years_of_pc_history.html PS/2-mallistoon kuului kolme sarjaa, 85-, 95- sekä 8600-sarjat. Mallia 8530 oli saatavilla sekä 8088- että 80286-suorittimella (286). 8088-suorittimella varustetussa mallissa ei ollut kiintolevyä, vaan kaksi 3,5"-levykeasemaa. 80286-mallissa oli vähintään 20 MB kiintolevy sekä 3,5" 1,44 MB -levykeasema. ISA-väylä oli käytössä malleissa 25, 30, 35 ja 40. Mallissa 8550 oli jo mikrokanavaväylä (MCA), ja siinä oli 1 MB muistia, joka oli laajennettavissa 2 MB asti. PS/2-mallistot eivät rajoitu vain pöytäkoneisiin, mukana oli myös muutama kannettava kuten ISA-väyläinen L40SX (8040) ja erikoiset, raahattavat 8573-mallit P70 (386) ja P75 (486). Painoa L40SX:llä oli 3,5 kg, P70:llä noin 10 kg ja P75:llä noin 15 kg. Molemmat oli varustettu MCA-väylällä sekä oranssilla plasmanäytöllä. Suuresta painostaan huolimatta P7x-koneissa ei ollut akkuja, osasyynä paljon virtaa kuluttava ESDI- tai SCSI-levy sekä plasmaruutu. P70:ssä oli kaksi sovitinpaikkaa, P75:ssä viisi. 95-sarjaa alettiin markkinoida nimensä mukaan vuoden 1995 tienoilla. Tässä sarjassa kaikki mallit olivat MCA-väyläisiä. 8600-sarjalla tarkoitettiin palvelimia. == Mallit == Julkaisussa mallit olivat: 30, 50, 60 ja 80. Halvempi 25 malli saapui myöhemmin. === 30 === 8530-021: * Intel 8086 * 640 KB RAM * ISA-väylä * 2 kpl 720 KB 3,5" levykeasemia * MCGA-näyttö * lisävarusteena 20 MB kiintolevy * DOS 3.3 === 50 === 8550-021: * Intel 80286 * 1 MB RAM * MCA-väylä * 1 kpl 1,44 MB 3,5" levykeasemia * VGA-näyttö * 20 MB kiintolevy * DOS 3.3 / OS/2 === 60 === 8560-041: * Intel 80286 * 1 MB RAM * MCA-väylä * 1 kpl 1,44 MB 3,5" levykeasemia * VGA-näyttö * 80 MB kiintolevy * DOS 3.3 / OS/2 === 80 === 8560-041: * Intel 80386 * 1-2 MB RAM * MCA-väylä * 1 kpl 1,44 MB 3,5" levykeasemia * VGA-näyttö * 80 MB kiintolevy * DOS 3.3 / OS/2 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:IBM:n tietokoneet Luokka:Mikrotietokoneet Luokka:Vuoden 1987 tietokoneet
Hyönteissyöjät

Hyönteissyöjät (Insectivora) on tieteellisessä luokittelussa aiemmin käytössä ollut nisäkäslahko. Lahkoon laskettiin kuuluvaksi esimerkiksi päästäiset, siilit ja almikit. Tutkimusten perusteella todettiin hyönteissyöjien olevan polyfyleettinen ja siitä erotettiin 1990–2000-luvuilla kolme uutta lahkoa, minkä seurauksena hyönteissyöjien lahko jäi tyhjäksi ja näin hyödyttömäksi. Uudet lahkot ovat: Afrosoricida (tanrekit, kultamyyrät), Soricomorpha (almikit, jättiläispäästäiset, päästäiset, maamyyrät) ja Erinaceomorpha (siilit). Aiemmin myös tupaijat, hyppypäästäiset ja kaguaanit luettiin hyönteissyöjiin, mutta ne oli erotettu omiksi lahkoikseen jo 1980-luvulle mennessä. == Suomessa tavatut hyönteissyöjälajit == Suomessa tavattavista nisäkkäistä seuraavat kahdeksan lajia luettiin aiemmin hyönteissyöjien lahkoon: ===Päästäiset (Soricidae)=== *Vaivaispäästäinen (Sorex minutus) *Metsäpäästäinen (Sorex araneus) *Kääpiöpäästäinen (Sorex minutissimus) *Korpipäästäinen (Sorex isodon) *Idänpäästäinen (Sorex caecutiens) *Vesipäästäinen (Neomys fodiens) ===Maamyyrät eli kontiaiset (Talpidae)=== *Kontiainen eli maamyyrä (Talpa europaea) ===Siilit (Erinaceidae)=== * Siili (Erinaceus europaeus) == Lähteet == Luokka:Istukkanisäkkäät
Kontiainen

Kontiainen eli aiemmalta nimeltään maamyyrä Internet-versio MOT Kielitoimiston sanakirja 1.0 (Talpa europaea) on pääasiassa maan alla elävä nisäkäs. Se ei ole läheistä sukua myyrille, jotka ovat jyrsijöitä. Sekaannusten välttämiseksi Kielitoimisto suosittaa nykyään kontiainen-nimen käyttöä maamyyrän sijasta. == Ulkonäkö ja koko == Kontiaisen vartalo on sylinterimäinen. Eläin on 12–16 cm pitkä ja painaa 70–130 grammaa, naaraat ovat tyypillisesti pienempiä kuin koiraat. Sen silmät ovat pienet ja korva vain pieni poimu nahassa. Turkki on musta ja kiiltävä, mutta eturaajat ovat karvattomat. Tunnelien kaivamiseen käytetyt eturaajat ja niiden kynnet ovat lapiomaiset. == Elintavat == Kontiaiset elävät maan alla käytävissä, joiden suulla on kartion muotoinen multakeko, kun taas vesimyyrä tekee käytäviensä suuaukoille epäsäännöllisen muotoisia multaläjiä. Kontiaiset elävät tavallista lyhyemmässä vuorokausisyklissä; ne nukkuvat neljä tuntia ja valvovat sitten neljä tuntia. Kontiaiset saavat vuodessa 1–2 pesuetta. Kontiaisilla voi olla useita parittelukumppaneita. Poikasia syntyy kerralla 3–8, ja ne lähtevät pesästä noin 33 päivän ikäisinä. == Ravinto == Kontiainen käyttää ravinnokseen selkärangattomia eläimiä, kuten kastematoja ja hyönteisiä. Toisinaan se syö myös liskoja ja pieniä käärmeitä. Se ei syö kasveja toisin kuin myyrät. Ravintoa tulee vastaan tunneleita kaivaessa. Kontiainen varastoi kastematoja puremalla niiltä pään poikki, jolloin madot eivät enää pääse pakoon.Mole (Talpa europaea) ARKive == Levinneisyys == Kontiainen on levinnyt suureen osaan Eurooppaa. Suomessa sitä tavataan maan eteläosissa. Venäjällä sen levinneisyysalue ulottuu aina Ob- ja Irtyš-joelle asti. Laji puuttuu muun muassa Irlannista, Kreikasta ja Portugalista sekä useimmilta Välimeren saarilta. == Kontiainen ja ihminen == Tuhohyönteisten toukkien syöjänä kontiaisesta on suoranaista hyötyä ihmisille. Sen kaivamista käytävistä on myös hyötyä sadevesien imeyttämisessä maahan ja maan kuohkeuttamisessa. Toisaalta pienten taimien juuret voivat kuivua jos sattuvat maanalaisen käytävän kohdalle. Varsinaiset myyrät voivat myös liikkua kontiaisen käytäviä pitkin ja jyrsiä kasvien juuria. Koska kontiainen on rauhoitettu Suomessa, sitä ei saa tappaa, pyydystää eikä muutoin tahallaan häiritä.Rauhoitetut nisäkkäät Ympäristöministeriö Tapetun tai vahingoitetun yksilön ohjeellinen korvausarvo on 17 euroa. === Laji kulttuurissa === Tšekkiläisen Zdeněk Milerin luoma Myyrä (Krtek) on tunnettu lastenkirjojen ja piirroselokuvien sankari (Kun Myyrä sai housut, Myyrä eväsretkellä). Myös Kaislikossa suhisee -kirjan myyrä on itse asiassa kontiainen. Ihmeneloset-sarjakuvan maanalaisen valtakunnan hallitsijan Myyrämiehen nimi juontuu myös kontiaisesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Mammal Society / The Mole Luokka:Kontiaiset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit