Suomen Tukholman-suurlähetystö

Suomen Tukholman-suurlähetystö edustaa Suomea Ruotsissa. Kyseessä on Suomen vanhin suurlähetystö. ==Historiaa== Suomi asetti Tukholmaan vuonna 1917 kauppa-asiamiehen, joka edusti kaikkia Skandinavian maita. Hänen toimistonsa sijaitsi Östermalmilla. Näissä tiloissa avattiin 12. joulukuuta 1917 epävirallinen "Suomen asiain neuvottelukunta Tukholmassa". Asiainhoitajana toimi tällöin Alexis Gripenberg. Lähetystö toimi vuoden 1918 sodan etappitukikohtana perustettaessa Vaasan senaatin edustustoja. Posti-, kuriiri- ja passiliikenteen määrällä mitaten Tukholman lähetystö oli Suomen vilkkain. Passitoimisto sijaitsi aluksi tilojen ahtauden vuoksi eri tiloissa muun lähetystön kanssa, mutta nämä yhdistettiin elokuun alussa vuonna 1919. Vuonna 1933–1934 oli niin sanottu Snellman-selkkaus, jolloin Suomen suurlähettiläästä julkaistiin herjauskirjoitus ruotsalaisessa äärioikeistolaisessa lehdessä. Resurssipula oli arkipäivää 1920–1930-luvuilla. Toisen maailmansodan aikaan Tukholman lähetystön merkitys oli keskeinen. Se toimi etappiyhteytenä ja sillä oli lukuisia taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia velvollisuuksia. Eniten panostettiin tiedotustoimintaan sekä huoltotilanteen kannalta tärkeisiin maksu- ja kauppakysymyksiin. Vuonna 1942 lähetystö osti oman kiinteistön. Rakennus vihittiin käyttöön itsenäisyyspäivänä vuonna 1942. Toisen maailmansodan jälkeen lähetystön merkitys pieneni suorien viranomaiskontaktien lisääntymisen myötä. Lähetystön henkilömäärä pieneni sotavuosista. ==Lähetystörakennus== Suomen suurlähetystö toimi aiemmin vuokratiloissa; omien tilojen rakentamisesta päätettiin elokuussa 1992. Tontti sijaitsi Gärdetin kaupunginosan diplomaattialueella ja toimi aiemmin Ruotsin radion ja television pysäköintialueena. Rakennustyöt aloitettiin 20. maaliskuuta 2000 ja tiloihin muutettiin syyskuun alussa vuonna 2001. Talon suunnitteli arkkitehtitoimisto Gullichsen Vormala Arkkitehdit.Fredric Bedoire: Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild, s. 195. Norstedts, Tukholma 2012. ==Suurlähettilään virka-asunto== Suurlähettilään virka-asunto sijaitsee Norrmalmin kaupunginosassa Västra Trädgårdsgatanin ja Kocksgrändin kulmassa. Rakennus on kolmikerroksinen ja valmistunut vuosina 1772–1774. Rakennus on alun perin kuulunut De Geerin suvulle, joilta Suomen valtio osti rakennuksen vuonna 1941. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jean Eric Rehn. Se oli alkujaan lisärakennus viereisellä tontilla sijainneeseen taloon. Tämä alkuperäinen 1600-luvulla rakennettu De Geerin palatsi purettiin 1920-luvulla Ivar Kreugerin pääkonttorin eli niin sanotun Tulitikkupalatsin (Tändstickspalatset) tieltä. Arkkitehti Ragnar Hjorth suunnitteli jäljelle jääneen talon muutostyöt Suomen lähettilään virka-asunnoksi 1942.Bedoire 2012, s. 78. ===Suurlähettiläät=== Edustaja Vuodet Asema Alexis Gripenberg 1918 va. asiainhoitaja Alexis Gripenberg 1918–1919 lähettiläs Werner Söderhjelm 1919–1928 Rafael Erich 1928–1936 Juho Kusti Paasikivi 1936–1939 Eljas Erkko 1939–1940 Jarl Axel Wasastjerna 1940–1943 G. A. Gripenberg 1943–1954 G. A. Gripenberg 1954–1956 suurlähettiläs Päivö Tarjanne 1956–1961 Sakari Tuomioja 1961–1964 Eero A. Wuori 1964–1965 asiainhoitaja Ralph Enckell 1965–1969 suurlähettiläs Leo Tuominen 1969–1972 Max Jakobson 1972–1975 Jorma Vanamo 1975–1980 Verner Gustafsson 1980–1983 Björn-Olof Alholm 1983–1991 Matti Kahiluoto 1991–1996 Heikki Talvitie 1996–2002 Pertti Torstila 2002–2006 Alec Aalto 2006–2010 Markus Lyra 2010–2011 Harry Helenius 2011–2014 Jarmo Viinanen 2014–2016 Mikael Antell 2016–2017 asiainhoitaja Matti Anttonen 2017–2018 suurlähettiläs Liisa Talonpoika 2018–2021 Maimo Henriksson 2021– ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Suomi ulkomailla: Ruotsi (finlandabroad.fi) Tukholma Luokka:Suomen ja Ruotsin väliset suhteet Luokka:Tukholman rakennukset ja rakennelmat