EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Saif Saaeed Shaheen

Saif Saaeed Shaheen (s. 15. lokakuuta 1982) on kenialaissyntyinen kalenjin- heimoon kuuluva juoksija, jonka päälajina on estejuoksu. Hän edustaa nykyisin Qataria. 12\. elokuuta vuonna 2003 hän muutti nimensä Stephen Cheronosta Saif Saaeed Shaheeniksi ja loikkasi Keniasta Qatarin kansalaiseksi. Tietojen mukaan Qatarin valtio maksaa Shaheenille 1 000 Yhdysvaltain dollaria joka kuukausi hänen elämänsä loppuun saakka, ja miljoona dollaria jokaisesta arvokisavoitosta. Shaheenin loikkaus aiheutti suuria tunteita Keniassa, ja maan presidentti, kikuju Mwai Kibaki piti jopa puheen asian tiimoilta ennen Pariisin MM-kisoja, jossa hän paheksui asiaa jyrkästi ja kehotti kansalaisia vastustamaan kiusausta vaihtaa kansalaisuutta rahan takia. Myös muutama muu kenialainen, muun muassa Albert Chepkurui (nyk. Ahmad Hassan Abdullah), on päätynyt vastaavanlaiseen ratkaisuun ja loikannut joko Qatariin tai Bahrainiin. Shaheen joutui Kenian liiton vastustuksen takia jäämään pois 2004 Ateenan olympialaisista. Hän voitti maailmanmestaruudet sekä 2003 Pariisissa ja 2005 Helsingissä. Molemmilla kerroilla hopealle jäi 2004 Ateenasta olympiakultaa voittanut Ezekiel Kemboi. 2006 Moskovan MM-hallikisoissa hän oli 3 000 metrillä hopealla Kenenisa Bekelen takana voitettuaan sitä ennen ensimmäisessä hallijuoksussaan samalla matkalla Aasian mestaruuden. Osakan MM- kisoista 2007 hän joutui jäämään pois polvivamman vuoksi. Saif Saaeed Shaheen juoksi 3 000 metrin esteiden maailmanennätyksen 7.53,63 syyskuussa 2004. Ennätyksen rikkoi Lamecha Girma kesäkuussa 2023. Shaheenin veljiä ovat estejuoksun maailmanmestari Christopher Koskei ja estejuoksun nuorten MM- mitalisti Abraham Cherono. ==Saavutukset== ===3 000 metrin estejuoksu=== IAAF Grand Prix -finaali 2001 kolmas 8.18,85 Melbourne 9. syyskuuta 2001 Kansainyhteisön kisat 2002 voitto 8.19.41 Manchester 27. heinäkuuta 2002 Afrikan mestaruuskilpailut 2002 kolmas 8.23,85 Radés 2002 MM-kilpailut 2003 kultaa 8.04,39 Pariisi (Saint-Denis) 26. elokuuta 2003 IAAF:n yleisurheilufinaali 2003 voitto 7.57,38 Monaco, 14. syyskuuta 2003 IAAF:n yleisurheilufinaali 2004 voitto 7.56,94 Monaco, 19. syyskuuta 2004 MM- kilpailut 2005 kultaa 8.13,31 Helsinki, 9. elokuuta 2005 ===Maastojuoksun pitkä matka=== Maastojuoksun MM-kilpailut 2005 kahdeksas 35.53 St Etienne-St Galmier, 20. maaliskuuta 2005 ===Maastojuoksun lyhyt matka=== Maastojuoksun MM-kilpailut 2004 kuudes 11.44 Bryssel, 20. maaliskuuta 2004 Maastojuoksun MM- kilpailut 2005 neljäs 11.42 St Etienne-St Galmier, 19. maaliskuuta 2005 ==Henkilökohtaiset ennätykset== 1 500 m: 3.33,51 Berliini 3. syyskuuta 2006 2 000 m: 5.03,06 Villeneuve-d'Ascq 17. kesäkuuta 2001 3 000 m: 7.32,46 Doha 8. toukokuuta 2009 Kaksi mailia 8.18,80 Lontoo 7. elokuuta 1999 5 000 m: 12.48,81 Ostrava 12. kesäkuuta 2003 2 000 m esteet: 5.14,53 Doha 13. toukokuuta 2005 3 000 m esteet: 7.53,63 Bryssel 3. syyskuuta 2004 ==Katso myös== *Luettelo kansalaisuuttaan vaihtaneista yleisurheilijoista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Qatarilaiset estejuoksijat Luokka:Kenialaiset estejuoksijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Piikajärven lentokenttä

Piikajärven lentokenttä Kokemäellä on Piikajärven Ilmailuyhdistyksen ylläpitämä maakunnallinen harrastusilmailukeskus. Se sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Kokemäen keskustasta lounaaseen. Piikajärvellä toimivat Porin, Rauman, Kokemäen ja Vakka-Suomen ilmailukerhot sekä porilainen Länsilentäjät. Piikajärvelle lentäen saapuvien tulee ottaa huomioon vilkas purje- ja moottorilentotoiminta, usein ilmassa on myös riippuliitimiä. Purjelennossa lentoonlähtötapana käytetään lentokonehinausta. Piikajärven lentokenttä on valvomaton lentopaikka, jossa ei ole lennonjohtopalvelua. == Historia == Piikajärven lentokenttä sai alkunsa 1930-luvulla, kun Ilmavoimilla oli tarve saada varakenttä Satakuntaan. Paikaksi valikoitui metsäpalon ansiosta puustosta vapaana ollut hiekkakangas Kokemäellä Piikajärven maastossa. Suunnittelu aloitettiin vuonna 1934, kenttä valmistui kuitenkin vasta jatkosodan aikana vuonna 1943. Kenttä oli Puolustusvoimien omistuksessa 1950-luvun loppuun saakka, jolloin se luovutettiin paikallisille lentoharrastajille. Metsittynyt kenttä kunnostettiin, ja purjelentotoiminta alkoi vuonna 1959. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * VFR Suomi/Finland – Piikajärven lentopaikka * Lentopaikat.fi – Piikajärven lentopaikka Luokka:Suomen lentopaikat Luokka:Kokemäen rakennukset ja rakennelmat
Presidentinvaalit

Presidentinvaalit on toimitus, jossa valitaan tasavallan valtionpäämies tietyn toimikauden ajaksi. Presidentti voidaan valita parlamentin, valitsijamiesten tai kansanvaalin avulla. Suomen tasavallan presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla vuodesta 1994 lähtien. == Katso myös == * Ranskan presidentinvaalit * Suomen presidentinvaali * Yhdysvaltain presidentinvaali *
Skoonen sota

Skoonen sota käytiin vuosina 1675–1679 Tanskan ja Ruotsin välillä. Sota oli osa Ranskan–Hollannin sotaa, jossa Tanska oli Alankomaiden ja Ruotsi Ranskan puolella. Skoonen sota päättyi kun pääsotatoimet Länsi-Euroopassa saatiin päätökseen, ja Ranska painosti Tanskaa miehittämällä Oldenburgin. Tanska julisti sodan syyskuussa 1675, ruotsalaisten kärsittyä tappion Brandenburgin armeijalle Fehrbellinin taistelussa kesäkuussa 1675. Sodan julistuksen jälkeen tanskalaiset ja Brandenburgin joukot valtasivat aluksi Ruotsille kuuluvat Wismarin ja Bremer-Verdenin ja myöhemmin myös Pommerin. Itämerellä käytiin useita meritaisteluita, joiden jälkeen tanskalais-hollantilainen laivasto saavutti meriherruuden. Tanskalaisten hyvä menestys merellä jatkui koko sodan ajan. Kesäkuussa 1676 tanskalais-norjalainen armeija marssi Norjasta Ruotsiin. Samoihin aikoihin toinen tanskalainen sotajoukko nousi maihin Helsingborgin luona. Tanskalaisten tavoitteena oli valloittaa takaisin Skåne, Halland, Blekinge ja Bohuslän. Ruotsalaiset joukot vetäytyivät kuningas Kaarle XI:sta johdolla Smålandiin. Tanskalaiset miehittivät koko Skånen Malmötä lukuun ottamatta. Ruotsalaiset voittivat vain viivytystaisteluita. Huolimatta tappioista Kaarle XI hyökkäsi lokakuussa 15 000 miehen armeijan voimalla. Ruotsalaiset saavuttivat joulukuussa 1676 Lundin taistelussa ratkaisevan voiton, jonka jälkeen Ruotsin joukot pääsivät tunkeutumaan takaisin Skåneen. Taistelut jatkuivat Skånessa ruotsalaisten ottaessa yliotteen. Syyskuussa 1678 Ruotsin joukot valloittivat takaisin Kristianstadin kaupungin. Rauha solmittiin Lundissa syyskuussa 1679. Rauhaan ei kuulunut alueluovutuksia, joten Ruotsin suurvalta oli onnistunut puolustamaan aluettaan. Etelä-Ruotsin väestö, joka oli aiemmin kuulunut Tanskaan, ei ollut tottunut Ruotsin hallintoon. Niinpä kansa tuki sodassa tanskalaisia, ja jotkut ryhtyivät kapinallisiksi Snapphane-sisseiksi. Sodan jälkeen tämä kostautui, sillä alue ruotsalaistettiin perinpohjaisesti ja tanskan kieli ja kulttuuri pyrittiin tukahduttamaan.Vilkuna et al: Suomi kuningaskunnassa, WSOY 2002 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:1600-luvun sodat Luokka:Ruotsin sodat Luokka:Suomen sodat Luokka:Tanskan historia Luokka:Skånen historia
Roskilden rauha

Roskilden rauha solmittiin Pohjan sodan aikana Ruotsin ja Tanska-Norjan välillä käydyn sodan päätteeksi 26. helmikuuta 1658. Siinä Tanska luovutti Ruotsille Skånen, Blekingen, Hallandin ja Bohuslänin maakunnat, Bornholmin ja Venin saaret sekä Trondheimin läänin. == Seuraukset == Rauhan solmimisen jälkeen Kaarle X Kustaa päätti yrittää tuhota Tanskan valtakunnan. Vuoden 1659 hyökkäys Kööpenhaminaan kuitenkin epäonnistui ja lisäksi Tanska sai apuvoimia Hollannilta, Itävallalta ja Brandenburgilta. Uudessa Kööpenhaminan rauhassa Ruotsi säilytti pääosan voitoistaan, mutta joutui luopumaan Bornholmista ja Trondheimin läänistä. Helmikuun 1658 Roskilden rauhansopimuksen jälkeen Ruotsi käynnisti Skånessa etnisen puhdistuksen. Snapphaneiksi kutsutut kapinalliset kävivät sissisotaa ruotsalaisia miehitysjoukkoja vastaan, joiden otteet olivat raakoja. Vangittuja kapinallisia kidutettiin, silvottiin ja kiinnitettiin telipyörään varoitukseksi muille. 1661 alkaen Ruotsi alkoi ruotsalaistaa aluetta väkivalloin: tanskalaiset papit ja virkamiehet korvattiin ruotsalaisilla ja tanskankieliset kirjat kiellettiin. Tieteen Kuvalehti Historia 12/2022, s. 62 == Lähteet == * Hentilä, Krötzl, Pulma: Pohjoismaiden historia. Edita 2002. s. 104–105. === Viitteet === Luokka:1658 Luokka:1600-luvun kansainväliset sopimukset Luokka:Ruotsin rauhansopimukset Luokka:Pohjoismaiden historia Luokka:Skånen historia
Mega Man 3

Mega Man 3 on Capcomin vuonna julkaisema toiminta- ja tasohyppelypeli Nintendo Entertainment Systemille. Pelissä Mega Man päätyy jälleen kohtaamaan robottimestarit, jotka ovat yllättäen kääntyneet isäntiään vastaan samalla kun tri Light ja tapansa parantanut tri Wily alkavat rakentaa suurta lainvalvontarobottia nimeltään Gamma. Mega Man 3 esitteli kaksi tunnettua hahmoa: Proto Manin ja robottikoira Rushin. Edeltäjänsä Mega Man 2:n tapaan peli tunnetaan erinomaisesta soundtrackistä. Kyseistä peliä pidetään myös sarjan ensimmäisenä todella juonellisena osana, vaikka peli ei sisällä jatko- osiensa tapaan alkuanimaatiota tai -selostusta. Pelin pelattavuutta on hiukan hiottu, minkä ansiosta kahdessa aiemmassa pelissä ollut ohjausbugi on korjattu. Tämä on myös ensimmäinen peli, jossa Mega Man liukuu. ==Juoni== Dr. Light ja Dr. Wily liittoutuvat ja alkavat rakentaa Gamma-nimistä jättirobottia. Wilyn rakentamat kahdeksan robottia alkavat kuitenkin mellakoida ja Mega Manin täytyy estää robottien tuhot. Matkan aikana Mega Man kohtaa salaperäisen robotin Break Manin ja joutuu välillä taistelemaan tätä vastaan. Voitettuaan kaikki robottimestarit Mega Man joutuu kohtaamaan kahdeksan Doc-robottia, joiden hyökkäykset ovat samanlaisia kuin Mega Man 2:n roboteilla. Myöhemmin Light ilmoittaa, että Wily nappasi Gamman mukaansa ja paljastui huijariksi. Mega Man onnistuu päihittämään Wilyn mutta kyseessä olikin robotti. Myöhemmin Mega Man tuhoaa Gamman, mutta katon osa tippuu Wilyn päälle ja samalla murskaa Mega Manin tajuttomaksi. Salaperäinen robotti Break Man pelastaa Mega Manin mutta ei ehdi pelastaa Wilya. Samaan aikaan labrassa Light ihmettelee, kuinka Mega Man selvisi hengissä, ja kuulee vihellyksen, jonka Light tunnistaa Proto Maniksi, Lightin ensimmäiseksi luomukseksi. == Vastaanotto == Mikrobitti antoi arvostelussaan pelille 89 pistettä sadasta.MikroBitti 3/1992, pelikonsoliliite == Aiheesta muualla == * * Mega Man 3 MMHP.net-sivustolla == Lähteet == Luokka:Tasohyppelyt 3 Luokka:Nintendo Entertainment System -pelit Luokka:Vuoden 1990 videopelit
Atlantin taistelu

Atlantin taistelulla tarkoitetaan toisen maailmansodan pisintä yhtäjaksoista vuosina 1939–1945 käytyä taistelua Atlantin valtameren herruudesta. Taistelu oli aktiivisimmallaan kesästä 1940 vuoden 1943 loppuun. Taistelussa Saksan laivaston sukellusveneet ja raskaat pinta-alukset yrittivät tuhota liittoutuneiden huoltokuljetuksia Britteinsaarille. Saattueiden, jotka saapuivat pääasiassa Pohjois-Amerikasta ja Etelä-Atlantilta Isoon-Britanniaan ja Venäjälle, suojana olivat pääosin Kuninkaallisen laivaston ja Kanadan laivaston alukset sekä kummankin maan ilmavoimien yksiköt. Yhdysvallat osallistui 13. syyskuuta 1941 alkaen saattueiden suojaamiseen laivastollaan ja ilmavoimillaan. Saksan laivaston apuna olivat Italian laivaston sukellusveneet maan liityttyä sotaan 10. kesäkuuta 1940. Saksan laivaston suurten sotalaivojen syöksyt Atlantille loppuivat 27. toukokuuta 1941 kun taistelulaiva Bismarck upotettiin. Sen jälkeen Atlantin taistelu jäi pääasiassa U-veneiden ja rajallisemmin Luftwaffen huoleksi. ==Katso myös== * Upotussota Luokka:Atlantin historia Luokka:Toisen maailmansodan meritaistelut Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan taistelut Luokka:Yhdistynyt kuningaskunta toisessa maailmansodassa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Saksan taistelut Luokka:Saksan sotahistoria 1939–1945
Kivien tasapainotus

Kivien tasapainotus on ympäristötaidemuoto, jossa kiviä kasataan toistensa päälle esteettisiin, tasapainoisiin muodostelmiin. Tunnettuja kivien tasapainottajia ovat muun muassa Bill Dan, Andy Goldsworthy ja Adrian Gray. ==Katso myös== *Dolmen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rock On, Rock ON: The Rock Balancing Art of Bill Dan * Rockstacker * Rock Balance Photo Gallery Luokka:Kuvanveiston tekniikat Luokka:Rakentamisharrastus Luokka:Kivet
Pygmalion

Pygmalion on kreikkalaisen mytologian kuvanveistäjä, joka tunnetaan parhaiten roomalaisen Ovidiuksen teoksesta Muodonmuutoksia. Tarina kertoo Pygmalionista, joka rakastuu norsunluusta veistämäänsä kuvankauniiseen naispatsaaseen. Pygmalion pyytää Venukselta tämän vuotuisissa juhlissa ”luomansa kaltaista vaimoa”, jolloin jumalatar herättää veistäjän riemuksi patsaan henkiin.Castren & Pietilä-Castren 2000, s. 472 Agalmatofiliasta eli patsaisiin tai nukkeihin kohdistuvasta seksuaalisesta fetisismistä käytetään myös Pygmalionin taruun viittaavaa nimitystä ”pygmalionismi”. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kreikkalainen mytologia
Kenttäurheilijat-58

Kenttäurheilijat -58 r.y. (KU-58) on vuonna 1958 perustettu vantaalainen yleisurheiluseura. Seuran toiminta-alue on Itä-Vantaa ja sen toimisto sijaitsee Hiekkaharjussa urheilukentän länsipäässä. Seuran painopisteenä on nuorisourheilu. Seuraa tarjoaa yleisurheilua ja juoksua kaiken ikäisille henkilöille. Puheenjohtajana toimii Heikki Mäkinen. Seuralla on myös itsenäisesti toimiva keilajaosto Bowling-58. KU-58:n menestyneitä urheilijoita tällä hetkellä ovat juoksijat Hilla Uusimäki, Ville Lampinen, Laura Manninen, Jenni Moskari, kolmiloikkaaja Tuomas Kaukolahti, kymmenottelija Leo Uusimäki ja pituushyppääjä Anne-Mari Lehtiö KU-58 kuuluu Suomen Urheiluliiton seuraluokittelussa superluokkaan (sijalla 9 vuonna 2016). Seuralla on noin 450 yleisurheilupassin lunastanutta urheilijaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kenttäurheilijat-58 Luokka:Suomalaiset yleisurheiluseurat Luokka:Vantaalaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1958 perustetut urheiluseurat
Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha

Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Linnanmaan kaupunginosassa, yliopistoalueen ja Kuivasjärven välisellä alueella, noin seitsemän kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Yliopiston puutarhan painopisteenä on pohjoisuus, joka näkyy myös puutarhan kasvivalikoimassa. Yliopisto toimittaa Pohjois-Suomen alueelta kerättyjä siemeniä ja kasvipistokkaita kansainväliseen siemenvaihtoon. == Historiaa == Yliopiston kasvitieteellinen puutarha on perustettu vuonna 1960. Puutarha aloitti toimintansa Hupisaarilla keskustan läheisyydessä Oulun kaupungin puutarhalta saaduissa tiloissa. Kaupungin puutarha muutti Peltolaan 1963, jolloin Hupisaarten kasvihuoneet ja muut tilat tulivat kokonaan yliopiston puutarhan käyttöön. Nykyiselle alueelleen Linnanmaalle puutarha siirtyi vuonna 1983. ==Kasvihuoneet== Puutarha-alueen maamerkkeinä toimii kaksi pyramidinmuotoista kasvihuonetta, Romeo ja Julia. Julia-pyramidiin on kerätty kokoelma Välimerenilmaston ja lauhkean vyöhykkeen kasveja: muiden muassa sitruspuita ja setrejä. Korkeutta tällä pyramidilla on 14 metriä. Romeo-pyramidiin on kerätty tropiikin ja subtropiikin kasveja: muiden muassa banaani, kaakao, kahvi, teepensas, erilaisia orkideoja, gardenia ja kamelia. Vesialtaassa on muun muassa riisikasveja ja papyruskaislaa. Romeo on 16 metriä korkea. ==Ulkopuutarha== Ulkopuutarha-alue käsittää noin 4 000 istutuskasvin alueen sekä luonnontilaisen alueen tekolampineen. Alueella on muun muassa hyöty-, lääke- ja koristekasveja, kotimaisia kasveja, sekä tunturi- ja vuoristoalueiden kasveja. Arboretumiin on koottu puuvartisia kasveja jaoteltuna kasvimaantieteellisin perustein. Lisäksi alueella on tutkimuskenttiä ja tutkimustaimisto, jotka eivät ole yleisölle avoimia. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Oulun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan sivut Luokka:Linnanmaa Luokka:Suomen kasvitieteelliset puutarhat Kasvitieteellinen puutarha Yliopiston kasvitieteellinen
Mu (manner)

Mu on kuvitteellinen kadonnut manner, jonka kerrotaan sijainneen Tyynellä valtamerellä. Ajatuksen Mu-mantereesta keksi Augustus Le Plongeon (1825–1908) kääntäessään mayojen kirjoituksia. Hänen mukaansa mayat olivat Mu-mantereen entisiä asukkaita. Myöhemmin saatiin selville, että Plongeonin käännökset olivat enimmäkseen omasta päästä keksittyjä. Mu-mannerta teki myöhemmin tunnetuksi James Churchward (1852–1936) kirjoissaan, kuten Lost Continent of Mu (1931). Mu on esiintynyt populaarikulttuurissa muun muassa Cthulhu- mytologiassa, Illuminatus!-trilogiassa, KLF-yhtyeen tuotoksissa ja Hugo Prattin sarjakuvassa Corto Maltese. Myös Lee Falk sijoitti 1950-luvun lopussa erään Taika-Jim-seikkailun valtameren pohjassa sijaitsevaan Mun kaupunkiin. == Katso myös == * Lemuria * Atlantis == Lähteet == Luokka:Kuvitteelliset kadonneet paikat Luokka:Myyttiset paikat ja olotilat Luokka:Näennäishistoria
Vapahtaja

Vapahtajalla voidaan viitata seuraaviin hahmoihin: * Jeesus, jota kutsutaan kristinuskossa vapahtajaksi * Mahdi, jota kutsutaan islamissa vapahtajaksi * Soter * Vapahtajajumalat, katso mysteeriuskonto.
Pelästys

Pelästys on suomalaisessa kansanperinteessä oletettu alkusyy moniin sairauksiin, kuten myös keino parantaa niitä. Pelästyksellä on tarkoitettu äkillistä pelästymistä ja säikähtämistä, jolle ei välttämättä ole tiedetty luonnollista syytä. Pelästys on voinut tulla esimerkiksi unen ja valveen rajamailla tai arkielämässä. Mahdollisesti on katsottu, että pelästynyt jotenkin herkistyy ja päästää lähiympäristöstään jonkin haltijoiden väen eli haltijoiden joukon tai näiden taikavoiman jollakin tavalla tarttumaan tai tunkeutumaan itseensä. Pelästyksen on voitu katsoa myös olevan seurausta taikavoiman tai haltijajoukon tunkeutumisesta tai takertumisesta ihmiseen. Pelästyksessä ihmiseen tarttuva väki on yleensä peräisin sieltä, missä ihminen pelästyksen hetkellä on. Jos ihminen on esimerkiksi pelästyy ollessaan uimassa, voi häneen tarttua veden väki. Metsässä taas voi tarttua metsän väki ja kalmistossa kalman väki. Näiden väkien aiheuttamaa sairautta kutsuttaan joskus väen nimellä, tai niitä nimitetään kyseisen väen vihaksi. Esimerkiksi metsän väki sai aikaan metsän väen eli metsän vihan. Mikäli sairauden katsottiin aiheutuneen pelästyksestä, hoitokeinona oli usein sairaan pelästyttäminen uudestaan. Haltioituminen eli haltioihinsa tuleminen sekä kohtaus eli haltijan kohtaaminen kuvastavat myös tapoja, joilla haltijat tai heidän taikavoimansa ovat tulleet ihmisiin. Luokka:Suomalainen kansanparannus
The KLF

The KLF oli 1990-luvun alussa suosionsa huipulla ollut englantilainen vastakulttuurillinen yhtye, joka tunnettiin myös nimillä Timelords ja Justified Ancients of Mu Mu (JAMs). Sen perustivat Bill Drummond (alias King Boy D) ja Jimmy Cauty (alias Rockman Rock) vuonna 1987. Yhtyeen tunnetuin kappale on todennäköisesti "What Time Is Love?", josta on aikojen kuluessa tehty useita eri versioita. Lyhenteen KLF alkuperästä on joitain eri spekulaatioita, kuten "Kopyright Liberation Front" ja "Kings of the Low Frequencies". Yhtye lopetti toimintansa näyttävästi ja kiistanalaisesti vuonna 1992 Brit Awards -palkintojuhlassa esiintymällä yhdessä Extreme Noise Terror -yhtyeen kanssa, ampumalla automaattiaseella paukkupanoksia yleisöä kohti ja heittämällä kuolleen lampaan portaille juhlan jälkeen. Tämän lisäksi he poistivat koko yhtyeen tuotannon myynnistä. Myöhemmin ryhmä siirtyi toimimaan nykytaiteen kentälle ottaen nimen K-Foundation. Heidän tunnetuin taideaktionsa on miljoonan punnan polttaminen, josta tehtiin 50-minuuttinen dokumentti Watch The K-Foundation Burn A Million Quid. == Diskografia == *The Justified Ancients of Mu Mu: 1987 (What the Fuck Is Going On?) (The Sound of Mu(sic), 1987) *The Justified Ancients of Mu Mu: Who Killed The JAMs? (KLF Communications, 1988) *The Justified Ancients of Mu Mu/The KLF/The Timelords: Shag Times (KLF Communications, 1988) *The Justified Ancients of Mu Mu/The KLF/The Timelords: The History of The JAMs a.k.a. The Timelords (TVT Records, 1989) *The KLF/Various Artists: The "What Time Is Love?" Story (KLF Communications, 1989) *The KLF: Chill Out (KLF Communications, 1990) *Space: Space (KLF Communications, 1990) *The KLF: The White Room (KLF Communications, 1991) *The KLF: Solid State Logik 1 (KLF Communications, 2021) *The KLF: Come Down Dawn (KLF Communications, 2021) *The KLF: Solid State Logik 2 (KLF Communications, 2021) *The KLF: The White Room - The KLF 1989 Director's Cut (KLF Communications, 2021) == Kirjoja == * Jimmy Cauty & Bill Drummond: The Manual (How to Have a Number One the Easy Way) (1988) ISBN 0-86359-616-9, ISBN 1-872013-00-7, ISBN 1-899858-65-2 * Chris Brook & Gimpo: K Foundation Burn A Million Quid ISBN 0-9541656-5-9, ISBN 1-899858-37-7 * John Higgs: The KLF: Chaos, Magic and the Band who Burned a Million Pounds (2013) ISBN 978-1780226552 == Dokumenttielokuvia == * Gimpo: Watch the K Foundation Burn a Million Quid (Yhdistynyt kuningaskunta, 1995) * Chris Atkins: Who Killed The KLF? (Yhdistynyt kuningaskunta, 2021) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The KLF Discogs-sivustolla * Kun käsitetaide lähtee käsistä – eli miten saat ystäviä, menestystä ja vaikutusvaltaa omituisen hittibändin The KLF:n opeilla Luokka:Brittiläiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:1980-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Herättäjä

Herättäjä on taruolento, joka herättää ihmisen vaaran uhatessa esimerkiksi huutamalla tämän nimeä tämän korvaan tai jopa tempaisemalla tätä voimakkaasti. Jotkut väittävät omistavansa oman herättäjän, joka valvoo heidän untaan. Kalevalassa kerrotaan valvovasta vaatteesta: Siinä mies makaelevi, uros unta ottelevi: mies makasi, vaate valvoi. Herättäjien on kerrottu pelastaneen ihmisiä niin tulelta kuin päälle kaatuvalta puultakin. Eräässä suomalaisessa tarinassa henkilö on luottanut herättäjäänsä niin paljon, että hän on tervahaudan kytemistä vahtiessaan voinut rauhassa nukkua. Hän näet oli kokenut useamman kerran, että jos hauta syttyy ilmiliekkiin, herättäjä kyllä herättää. ==Katso myös== *Unikakkias Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Tyhjän tilan kammo

Tyhjän tilan kammolla eli horror vacuilla tarkoitetaan taiteessa teoksia, joiden koko pinta on täytetty ja tukahdutettu kuvioilla. Tyhjän tilan kammo on tavallaan minimalismin vastakohta. Luokka:Taidehistorian käsitteet
Teutates

Teutates oli kelttien sodan, heimoyhteyden ja vaurauden jumala. Nimi lienee merkinnyt suunnilleen "heimon jumala", sillä Gallian kelttien kielessä touta tarkoitti kansaa. Teutates tunnettiin myös nimillä Albiorix ("maailman kuningas") ja Caturix ("taistelun kuningas"). Teutatekselle uhrattiin myös ihmisiä.Lurker 1987, s. 8 Roomalaisen runoilija Lucanuksen mukaan Teutatesta lepyteltiin hukuttamalla ihmisiä. Gundestrupin kattilan erään kuvalevyn oletetaan esittävän Teutatesta. Siinä jumala hukuttaa uhrattavaa sammioon. Jumalan rinnalle on kuvattu ratsuväkeä ja sotureita, mikä korostaisi Teutateksen roolia sodanjumalana.Green 1997, s. 208-209 Teutatesta palvottiin erityisesti Gallian ja Britannian alueilla. Britanniassa hänet tunnettiin nimellä Toutates. Paul-Marie Duval (1993) esitti, että jokaisella kelttiheimolla oli oma ja omannimisensä Teutates. ==Lähteet== * Duval, P.-M. (1993) Les dieux de la Gaule. Paris: Éditions Payot * Green, Miranda J. : Dictionary of Celtic Myth and Legend. Thames & Hudson 1997. ISBN 0-500-27975-6 * Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9 ===Viitteet=== Luokka:Kelttiläiset jumalat Luokka:Sodan jumalat
Ultravox

Ultravox on 1974 perustettu brittiyhtye. Ultravox yhdisteli musiikissaan vaikutteita punkista, uudesta aallosta, glam rockista, elektronimusiikista ja progesta. 1980-luvun alussa yhtye edusti nk. futuristista tai uusromanttista uutta aaltoa. Ultravox oli myös nk. synthpop-musiikin uranuurtajia, vaikka käyttikin suurimmassa osassa musiikkiaan perinteisiä pop-yhtyesoittimia. Eräs erottuva elementti yhtyeen musiikissa on kosketinsoittaja/viulisti Billy Currien ARP-syntetisaattorin soolokäyttö yhdistettynä klassiseen wieniläisvaikutteiseen viuluun sekä pianoon. Toinen omaleimainen elementti oli runsas synteettisen basson ja elektronisten rytmisoitinten käyttö. Kuvatut piirteet kuulee mm. yhtyeen tunnetuimmalla hittikappaleella, 1980 levytetyn "Vienna"-albumin nimiraidalla. Ultravox kokoontui vuonna 2009 "klassiseen" 1980-kokoonpanoonsa ja teki Return to Eden-nimikkeellä kiertueen aluksi Britteinsaarilla ja lopulta laajemmin Euroopassa. Kiertue sai jatkoa vuoden 2010 puolella, (Return to Eden 2) jolloin yhtye konsertoi myös Helsingissä Tavastialla 17.8. Return to Eden -kiertueelta yhtye on tehnyt myös DVD:n ja kaksi CD-levyä sisältävän julkaisun, joka on taltioitu huhtikuussa 2009 Lontoossa Roundhouse-teatterissa. == Kokoonpanot == 1974-1980 *Warren Cann: rummut, elektroniset lyömäsoittimet, rytmikone *John Foxx (Dennis Leigh): laulu *Chris Cross (Chris Allen): basso, koskettimet *Billy Currie: koskettimet, viulu *Steve Shears: kitara (-1977) *Robin Simon: kitara (1978-1979) 1980-1986 *Warren Cann: rummut, elektroniset lyömäsoittimet, rytmikone *Midge Ure (James Ure): laulu, kitara, koskettimet *Chris Cross (Chris Allen): basso, koskettimet *Billy Currie: koskettimet, viulu 1993- *Robin Simon: kitara *Billy Currie: koskettimet, viulu Lisäksi: *Mark Brzezicki (Big Country-yhtyeestä): rummut albumilla "U-VOX" (1986) *Marcus O'Higgins: laulu albumilla "Ingenuity" (1996) == Diskografia == (LP) *Ultravox! (1977) *Ha-Ha-Ha (1977) *Systems of Romance (1978) *Vienna (1980) *Rage in Eden (1981) *Quartet (1982) *Monument (live, 1983) *Lament (1984) *U-Vox (1986) *Revelation (1993) *Ingenuity (1996) *Return to Eden - Live at the Roundhouse(Live DVD + 2 CD, 2010) *Brilliant (2012) Kokoelmia *Three into One 1979 *The Collection 1984 == Aiheesta muualla == * http://www.ultravox.org.uk * http://www.Quiet-Man.de.vu biggest german Fansite (en/de) Luokka:Brittiläiset yhtyeet Luokka:1980-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Birger Brosa

Birger Brosa (Brosa tarkoittaa "hymyilevä"), toimi Ruotsin jaarlina vuosina 1174–1202. Hänen syntymäaikaansa ei tiedetä, mutta hän kuoli 9. tammikuuta 1202 Visingsössä. Birger oli Bengt Snivilin poika ja kuului mahtavaan Bjälbo- sukuun. Keskiaikaisissa teksteissä häntä kutsutaan joko Sveojen jaarliksi tai Sveojen ja Gööttien jaarliksi. Ennen vuotta 1170 hänen tiedetään olleen naimisissa Brigit Haraldsdotterin, Norjan kuninkaan Harald Gillen tyttären, kanssa. Hänen uskotaan hallinneen koko Ruotsin valtakuntaa. Birger nimitettiin jaarliksi kuningas Knuut Eerikinpojan hallituskaudella, ja hän säilytti asemansa myös Knuutin seuraajan Sverker Kaarlenpojan aikana kuolemaansa saakka vuoteen 1202. Birgerin ansioksi luetaan, että Ruotsissa säilyi rauha aikana, jolloin sekä Tanskassa että Norjassa käytiin sisällissotaa. Monet kruununtavoittelijat hakivat ja saivat suojelusta Birgeriltä, heidän joukossaan birkebeinien päälliköt Eystein Meyla ja Sverre Sigurdinpoika, jotka olivat Brigitin sukulaisia. Birger omisti tiloja ympäri Ruotsia ja oli myös antelias lahjoittaja, joka lahjoitti maata Risebergan ja Neriken luostareille. Birgit vetäytyi Nerikeen viimeisiksi vuosikseen Birgerin kuoleman jälkeen. ==Lapsia== *Filip Birgersson (k. 1200) *Knut Birgersson, Ruotsin jaarli. Hän oli naimisissa kuningas Knuut Eerikinpojan tyttären Sigridin kanssa, ja kuoli vuonna 1208 Lenan taistelussa. *Ingegerd Birgersdotter, naimisissa kuningas Sverker Kaarlenpojan kanssa, kuningas Juhana Sverkerinpojan äiti. *Kristina Birgersdotter *Margareta Birgersdotter == Katso myös == * Bjälbo-suku Luokka:Ruotsin jaarlit Luokka:Vuonna 1202 kuolleet Luokka:Syntymävuosi tuntematon
Tuuletar

Tuuletar tarkoittaa naispuolista tuulta hallitsevaa luonnonhenkeä tai tuulen personoitumaa. Tuulettaria on hyvin erilaisia. Tuuletar saattaa olla yksittäinen tuulenpuuska, vihuri, tuulispää tai tietynlainen jatkuva tuuli. Tuuletar voi myös olla tuulen jumala, jolta pyytämällä saa suotuisaa ilmaa. Tuulettaria ovat myös vanhoihin karttoihin piirretyt naishahmot, jotka puhkuvat eri ilmansuuntien tuulet maailman reunoilta. Tässä tapauksessa tietty tuuletar vastaa tietystä ilmansuunnasta tulevaa tuulta. Runonlaulaja Mateli Kuivalattarelta (1771–1846) muistiin saadussa runossa henkilö löytää etsittyään sopivan purjehdustuulen: Löysin tuolta Tuulettaren, ahavaisen armahaisen, kaunosuisen Koiterelta, Matelin matalikolta... Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Ruskeasanta

Ruskeasanta () on Vantaan kaupunginosa Tikkurilan luoteispuolella. Sitä ympäröivät Simonkylä, Ilola, Koivuhaka ja Lentokenttä. Ruskeasannassa oli noin 4 200 asukasta vuonna 2015. Kaupunginosa on lähinnä perheiden, etenkin lapsiperheiden, asuinaluetta. Ruskeasannassa on noin 320 työpaikkaa, joista suurin osa palvelualoilla. Alueen palveluita ovat muun muassa lähikauppa, kampaamo, pizzeria, ravintola-pub ja Shell-huoltoasema, joka on auki ympäri vuorokauden. Päiväkoteja alueella on kaksi, Misteli ja Ristipuro. == Luonto ja maasto == Ruskeasannan itäosan maastoa hallitsee Kylmäoja, joka laskee alueen itärajaa pitkin Koivuhakaan. Puron varrella kasvaa vehreää lehtoa, jonka tyypillisiä puulajeja ovat tervaleppä, tuomi, haapa ja raita. Puistikossa elää monia lintulajeja. Maasto nousee länttä kohti, jossa on muuhun maastoon nähden korkeita kallioita. Ruskeasannan länsilaidalla on myös kuivaa hiekkakangasta, jonka maaperästä alue on saanut nimensä. == Historia == Alueella on ollut vanhoja maatiloja jo yli 200 vuotta. Ruskeasannan etelälaidalla olevalla kukkulalla on yhä Vedabackan tila. Asuinrakentaminen alueella alkoi 1700-luvulla. Rakennuskanta koostuu pääasiassa omakoti- ja rivitaloista, mutta Ruskeasannan keskiosista löytyy Ristipuro-niminen pienkerrostaloalue. == Nähtävyyksiä == * Ruskeasannan kaupunginosan läntisimmässä osassa, Tuusaulanväylän länsipuolella sijaitseva Ruskeasannan hautausmaa, jossa on Armas Lindgrenin suunnittelema, valtakunnallisesti merkittävää rakennusperintöä edustava hirsirakenteiseen siunauskappeli (1927) * Ruskeasannan hautausmaan lounais- ja eteläpuolella (Ruskeasannantie) ollaan Lentokentän kaupunginosan rajalla. Paikalta on hyvä näkymä Helsinki-Vantaan lentokentälle, mikä houkuttelee paikalle lentokonebongareita. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Melisma

Melisma (kreikan sanasta melos, sävel) on laulumusiikissa sävelkulku ja siihen liittyvä tekniikka, jossa yhdellä tavulla lauletaan useampi eri sävel. Tähän tyyliin laulettua musiikkia kutsutaan melismaattiseksi. Sen vastakohta on syllabinen laulu, jossa jokaista säveltä vastaa yksi tavu. Melismaattinen laulutapa on tyypillinen useille orientaalisille musiikkikulttuureille ja keskiaikaiselle laululle. Termiä käytetään usein gregoriaanisen kirkkolaulun yhteydessä, mutta sitä voidaan käyttää mistä tahansa musiikkilajista puhuttaessa, esimerkiksi barokkimusiikissa tai myöhemmän ajan gospelissa. Ensimmäiset tiedot nuotteihin kirjoitetusta melismasta ovat noin vuodelta 900 jaa. Sitä käytettiin tällöin gregoriaanisessa laulussa tietyissä messun osissa. Erityisesti graduaali ja halleluja-osat olivat tyypillisen melismaattisia. Aretha Franklinia pidetään yhtenä nykymusiikin parhaista melismaattisen laulun edustajista. Melismojen käyttö on yleistä myös nykypäivän popmusiikissa. Muun muassa Tori Kelly, Whitney Houston, Mariah Carey, Beyoncé Knowles ja Christina Aguilera käyttävät runsaasti korusäveliä korostamaan äänenkäyttötekniikkaansa. Luokka:Laulu Luokka:Musiikkitermit Luokka:Keskiajan musiikki
Johnny English

Johnny English on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Peter Howittin ohjaama komediaelokuva. Johnny Englishin hahmo pohjautuu televisiomainoksissa esiintyneeseen Rowan Atkinsonin esittämään salaiseen agenttiin. Käsikirjoittajat Neal Purvis ja Robert Wade ovat toimineet myös James Bond -elokuvien käsikirjoittajina. Elokuvalle on julkaistu jatko-osat Johnny English – uudestisyntynyt (2011) ja Johnny English iskee jälleen (2018). Pääosassa on vakoojaa näyttelevä Rowan Atkinson. Hänen pitää apurinsa Boughin (Ben Miller) kanssa tutkia Britannian kruununjalokivien varkautta. Pääepäiltyinä ovat ranskalainen yrittäjä Pascal Sauvage (John Malkovich) ja Lorna Campbell (Natalie Imbruglia). == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * * Luokka:Brittiläiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2003 brittiläiset elokuvat Luokka:Universal Picturesin elokuvat
AMR (koodekki)

AMR (Adaptive Multi-Rate) on kolmannen sukupolven matkapuhelinverkoissa käytettävä puhekoodekki,AfterDawn - AMR Viitattu 25. heinäkuuta 2010. joka perustuu ACELP-algoritmeihin (Algebraic Code Excited Linear Prediction). Nimensä mukaisesti AMR voi käyttää kahdeksaa eri bittinopeutta, niistä kolme on yhteensopivia eri 3GPP:n osallistujien puhekoodekkien kanssa: * 12,20 kb/s (ETSI:n GSM-EFR puhekoodekki, GSM 06.60) * 10,20 kb/s * 7,95 kb/s * 7,40 kb/s (TIA/EIA:n IS-641 TDMA EFR koodekki) * 6,70 kb/s (ARIB:n PDC-EFR EFR- puhekoodekki) * 5,90 kb/s * 5,15 kb/s * 4,75 kb/s AMR-koodekki käsittelee 20 millisekunnin mittaisia puhekehyksiä 8000 hertsin näytteenottotaajuudella. Koodekin algoritminen viive on 27,5 millisekuntia, kompressoidessa se tutkii 7,5 millisekunnin verran koodattavan kehyksen jälkeistä puhetta. AMR on alun perin suunniteltu GSM-verkkojen EDGE-laajennuksen kanssa käytettäväksi. Se pystyy joustavasti sopeutumaan erilaisiin vastaanotto-olosuhteisiin. Jos radiokanavalla on paljon häiriöitä, virheenkorjaukseen käytettvien bittien määrää on mahdollista lisätä jos puheen siirtoon tarvittavia bittejä voidaan samalla vähentää. Tällä tavalla yhden tukiaseman välittämien puheluiden määrää voidaan lisätä, puheen laatua parantaa ja puheluiden katkeamista välttää. AMR käyttää myös puheaktiivisuuden ilmaisua (VAD eli Voice Activity Detection), epäjatkuvaa lähetystä (DTX eli Discontinous Transmission) ja taustakohinan generointia (CNG, Comfort Noise Generation) vähentämään siirrettävän tiedon määrää. Katso myös AMR-WB ja AMR-WB+. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ETSI:n alkuperäinen lehdistötiedote * 3GPP:n AMR-standardi * C-kielinen kokonaislukutoteutus * C-kielinen liukulukutoteutus Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Multimedia
Glyseroli

Glyseroli on jäykkäjuoksuista väritöntä nestettä ja se kuuluu kolmearvoisiin alkoholeihin eli trioleihin, jotka sisältävät kolme alkoholi- eli hydroksyyliryhmää (-OH). Siitä käytetään myös nimiä glyseriini, 1,2,3-propaanitrioli ja 1,2,3-trihydroksipropaani. Glyseroli on rasvojen, erityisesti triglyseridien rakenneosa. ==Ominaisuudet== Glyseroli on myrkytön, öljymäinen, ilmasta kosteutta itseensä sitova (hygroskooppinen) ja makean makuinen neste. Sen rakennekaava on CH2OH-CHOH-CH2OH. Glyserolin leimahduspiste on 177 °C (o.c.) ja itsesyttymislämpötila 370 °C. Glyseroli liukenee muiden pienimassaisten alkoholien tapaan kaikissa suhteissa veteen. Aine hajoaa kuumentuessaan, jolloin muodostuu syövyttäviä höyryjä sisältäen akroleiinia (CH2=CHCHO). ==Käyttö== Glyserolia käytetään esimerkiksi ihovoiteissa, hammastahnoissa ja tupakassa kosteutta sitovana aineena. Muoveissa glyseroli toimii pehmentimenä, liimoissa se estää kovettumista ja sokereissa kivettymistä. Kotioloissa glyserolia käytetään muun muassa puhallettavien saippuakuplien vahvistajana. Lisäksi räjähdysaineteollisuus käyttää sitä nitroglyserolin eli trinitroglyseriinin valmistukseen, jota saadaan kun glyseroli esteröityy typpihapon kanssa. Elintarvikkeiden lisäaineena glyserolia käytetään sakeuttamisaineena ja kosteudensäilyttäjänä ja sen E-koodi on E 422. Glyserolia myydään apteekeissa. Glyserolia sisältävää nestettä voidaan käyttää apuna kukkien ja oksien hyvänä säilyttämisessä. ==Jäätymisen esto== Talvehtiville selkärangattomille glyseroli on tärkeä jäänestoaine. Jäätyessään kiteytyvä vesi rikkoo helposti solut, joten eläimet käyttävät erilaisia keinoja laskeakseen solunesteen jäätymispistettä. Lämpötilan laskiessa selkärangattomat eläimet valmistautuvat kohtaaman kylmyyden mm. lopettamalla syömisen, antamalla solunesteiden väkevöityä poistamalla vettä ja tuottamalla solunesteeseen glyserolia.Paavo Havas, Seppo Sulkava: Suomen luonnon talvi, Kirjayhtymä, 1987. Vaikka glyserolin jähmettymispiste on nollan yläpuolella, sen sekoittaminen veteen estää jääkiteiden kasvua haittaamalla vetysidosten muodostumista. Yleensä glyserolia on talveen sopeutuneilla selkärangattomilla solunesteessä muutama prosentti, mutta joillakin lajeilla on tavattu jopa 25 %:n pitoisuuksia.http://www.xydatasource.com/xy- showdatasetpage.php?datasetcode=648157&dsid;=66&searchtext;=glycerol Soluissa glyserolin raaka-aineena toimii glykogeeni, ja sen valmistaminen jatkuu pitkin talvea. Eläimet siis sopeutuvat kylmään yhä paremmin lämpötilan laskiessa. Kun kevät koittaa, glyseroli muutetaan takaisin glykogeeniksi, joka puolestaan on hyvä energianlähde. ==Reaktiot== Glyserolin kolme hydroksyyliryhmää voivat esteröityä joko orgaanisten tai epäorgaanisten happojen kanssa. Esimerkiksi rasvat ovat glyserolin ja rasvahappojen estereitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Glycerol *Human Metabolome Database: Glycerol *KEGG: Glycerol *ChemBlink: Glycerol *Inchem: Glycerol CAS N°: 56-81-5 (pdf) Luokka:Alkoholit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kovjoki

Kovjoki on kylä Uudenkaarlepyyn kaupungissa Pohjanmaan maakunnassa, Länsi- Suomen läänissä. Kovjoen rautatieasema (lyh. Koi) toimi käytännössä Uudenkaarlepyyn rautatieasemana vuonna 1956 tapahtuneen Kovjoki–Uusikaarlepyy- radan henkilöliikenteen lakkauttamisen myötä. Nykyisin Pohjanmaan radan henkilöjunat eivät enää pysähdy Kovjoella. Kovjoen asemalla on myös Kovjoen museorautatien varikko. == Kovjoen nimestä == Kylä sijaitsee Kovjoki å -nimisen joen alajuoksulla. Joki saa alkunsa Pedersörestä entisen Purmon kunnan alueelta, Kauhajärvsjön-nimisestä järvestä, joka on alkuaan Kauhajärvi. Nimi juontunee järven kauhamaisesta muodosta. Ilmeisesti joen nimi on ollut ainakin yläjuoksulla Kauhajoki, josta on muotoutunut ruotsin kielessä Kovjoki ja siitä edelleen Kovjoki å. == Lähteet == Luokka:Uudenkaarlepyyn kylät
Jukka Korpela (historioitsija)

Jukka Jari Korpela (s. 10. huhtikuuta 1957 Helsinki)Kuka kukin on 2007, Otava 2006 on Itä-Suomen yliopiston yleisen historian emeritusprofessori ja historiantutkija. Hän aloitti uransa antiikintutkijana ja väitteli keisariajan Rooman lääkärien sosiaalista asemaa käsitelleellä väitöskirjalla, mutta sittemmin hän on erikoistunut keskiaikaiseen vallanmuodostukseen ja siihen liittyviin pyhimyskultteihin.Ilona Hietanen, Miespareja on siunattu jo keskiajalla, Helsingin Sanomat 5.8.2011 sivu B 5 Korpela opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1981, lisensiaatiksi 1982 ja tohtoriksi 1987. Hän on tutkinut muun muassa Venäjän keskiaikaa, Itä-Suomen keskiaikaa ja Pähkinäsaaren rauhan (1323) rajaan liittyviä kysymyksiä. Korpela on julkaissut useita monografioita, muun muassa Miesparin siunaaminen, viisi ortodoksista keskiaikaista rukousta (2011). Hän katsoo näiden siunausten olemassaolon perusteella, että vetoaminen ortodoksiseen perinteeseen kiellettäessä homoparien siunaaminen on perusteetonta. Korpela kääntyi aikuisiällä ortodoksiksi ja on vihitty 1995 diakoniksi. Korpela jäi eläkkeelle Itä-Suomen yliopistosta 12.09.2024. ==Julkaisuja== *Das Medizinalpersonal im antiken Rom : eine sozialgeschichtliche Untersuchung, Suomalainen tiedeakatemia, 1987 (väitöskirja) ISBN 951-41-0559-1 *Beitrage zur Bevölkerungsgeschichte und Prosopographie der Kiever Rus' bis zum Tode von Vladimir Monomah, Studia historica jyväskyläensia 54. Jyväskylä 1995. ISBN 951-34-0602-4 *Kiovan Rusj. Keskiajan eurooppalainen suurvalta. Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 1996, ISBN 951-8979-20-0 *Itä-Euroopan historia keskiajalta 1700-luvulle, Gaudeamus, 1999, ISBN 951-662-772-2 *Prince, saint and apostle : Prince Vladimir Svjatoslavič of Kiev, his posthumous life, and the religious legitimization of the Russian great power. Veröffentlichungen des Osteuropa- Institutes München, Reihe Geschichte; Bd. 67. Harrassowitz, Wiesbaden 2001 *Viipurin linnaläänin synty. Viipurin läänin historia 2. Karjalan kirjapaino, 2004, ISBN 952-5200-43-4 *Miesparin siunaaminen, viisi ortodoksista keskiaikaista rukousta, Arator, 2011 ISBN 978-952-9619-96-2 *Idän orjakauppa keskiajalla : ihmisryöstöt Suomesta ja Karjalasta, Historiallisia tutkimuksia 266. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2014 ISBN 978-952-222-590-0 * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jukka Korpelan blogi Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit Luokka:Joensuun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Korpela

Jukka Korpela on seuraavien henkilöiden nimi: * Jukka Korpela (s. 1952), tietokirjailija * Jukka Korpela (s. 1957), historiantutkija ja Itä-Suomen yliopiston (aik. Joensuun yliopiston) professori.
Mo i Rana

Mo i Rana (eteläsaameksi Måehvie tai Måefie, pohjoissaameksi Muoffie) on kaupunki ja Ranan kunnan keskustaajama Norjan Nordlandin läänissä. Kaupungissa on 18 141 asukasta (vuonna 2011), ja sen pinta-ala on 13,32 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee aivan pohjoisen napapiirin eteläpuolella Ranfjord-vuonon pohjukassa Helgelandin alueella. Saamelaiset ovat pitäneet kaupungin paikalla 1730-luvulta lähtien kesäisin markkinoita. Kaupungin kehitys lähti varsinaisesti käyntiin vuonna 1860, kun tie Ruotsiin valmistui. Kaupunkioikeudet Mo i Rana sai vuonna 1923. == Media == Paikallislehti Rana Blad ilmestyy neljästi viikossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan kaupungit Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan taajamat
Relatiivilause

Relatiivilause on alisteinen sivulause, joka määrittää päälauseen nominia tai koko päälausetta. Esimerkiksi nominaalilauseke ”mies, joka ei ollut siellä” sisältää nominin mies, jota määrittää relatiivilause joka ei ollut siellä. Monissa kielissä relatiivilauseen aloittaa relatiivipronomini (edellisessä esimerkissä joka). Muita tapoja merkitä relatiivilause ovat esimerkiksi pääverbin morfologiset variaatiot tai sanajärjestys. Relatiivipronominin korrelaatti tarkoittaa sitä lauseen osaa (sanaa tai koko lausetta), johon pronomini viittaa. == Suomen kieli == Suomen kielessä relatiivilause merkitään kolmella taipuvalla relatiivipronominilla: (kuka,joka ja mikä) tai relatiivisella proadjektiivilla jollainen, millainen, jolloin, milloin, jonne, minne. * joka relatiivilauseessa, joka määrittää nominia päälauseessa * mikä relatiivilauseessa, joka määrittää koko päälausetta Esimerkiksi: * Tapasin veljeni, joka huvitti minua (veljeni huvitti) * Tapasin veljeni, mikä huvitti minua (veljeni tapaaminen huvitti) == Lähteet == Luokka:Lauseoppi es:Oración relativa alemana
Maa-alkalimetalli

Maa-alkalimetallit ovat jaksollisen järjestelmän toinen pääryhmä, johon kuuluvat seuraavat alkuaineet: beryllium, magnesium, kalsium, strontium, barium ja radium. Ne kuuluvat alkuaineiden jaksollisen järjestelmän ryhmään 2, jossa atomeilla on vain hapetusluvut +II (yhdisteissä) ja 0 (alkuaineissa), sillä luovuttamalla kaksi elektronia ne pääsevät oktettiin, ja näin ollen ionimuodossaan maa-alkalimetallien elektronikonfiguraatio vastaa siis niitä edeltävän jalokaasun elektronikonfiguraatiota. Kahden viimeisen kuoren elektronikonfiguraatiot ovat seuraavat (kuoren numero n) (n-1)s2(n-1)p6ns2). Tästä juontuu myös maa-alkalimetallien voimakas pelkistämiskyky. Niiden elektronegatiivisuus on alhainen, tosin korkeampi kuin alkalimetalleilla. Maa- alkalimetallien metallinen luonne on alkalimetalleja heikompi ja useimmat niiden suoloista ovat veteen liukenevia. Niiden metallinen luonne ja sitä myöten myös reaktiokyky kasvaa järjestysluvun kasvaessa. Hyvän pelkistämiskykynsä ansiosta maa-alkalimetallit reagoivat helposti happojen sekä (berylliumia lukuun ottamatta) vedenkin kanssa vetyä vapauttaen, esimerkiksi: * Ca + 2H2O → Ca(OH)2 \+ H2 Varsinkin kuumennettuina ne reagoivat helposti myös ilman hapen kanssa muodostaen oksideja. Elektronegatiivisuuden pienentyessä voimistuu maa-alkalimetallien oksideissa metallin ja hapen välisen sidoksen ioniluonne. Berylliumoksidia lukuun ottamatta muut oksidit ovat ioniyhdisteitä ja siten reagoivat veden kanssa muodostaen hydroksideja, joiden vesiliuokset ovat emäksisiä. * BaO + H2O → Ba(OH)2 Nämä muodostuneet hydroksidit liukenevat veteen varsin niukasti, toisin kuin alkalimetallien hydroksidit. Liukenevuus kuitenkin lisääntyy hydroksidin ioniluonteen vahvistuessa. Maa-alkalioksidien emäksinen luonne ilmenee siten, että ne reagoivat varsin helposti happamien oksidien kanssa. Jo huoneenlämmössä niillä on taipumus reagoida muun muassa ilman hiilidioksidin kanssa muodostaen karbonaatteja: * CaO + CO2 → CaCO3 Tästä ominaisuudestaan johtuen oksideja on säilytettävä ilmalta eristettyinä. Maa-alkalimetallien oksidit liukenevat helposti myös happoihin muodostaen suoloja: * Ca(OH)2 \+ 2HCl → 2H2O + CaCl2 Ryhmän 2 alkuaineiden halidit eli halogeeniyhdisteet liukenevat helposti veteen, kun taas karbonaatit ja sulfaatit ovat niukkaliukoisia. Jos käytetään tiukkaa määritelmää, niin beryllium ja magnesium eivät kuulu tähän ryhmään. Ryhmän aineilla on kalsiumiin saakka hyvä lämmönjohtavuus, mutta sitten se romahtaa melko radikaalisti. Berylliumin, magnesiumin ja kalsiumin tiheyksien vaihteluväli on vain 300 kg/m3, mutta kalsiumista eteenpäin tiheydet kasvavat 1 000 kg/m3 per aineväli ja radiumin ja bariumin välillä eroa on peräti 1 500 kg/m3. Maa-alkalimetallien yleisyys maankuoressa: * beryllium: 2,8 mg/kg * magnesium: 23 300 mg/kg * kalsium: 41 500 mg/kg * strontium: 370 mg/kg * barium: 425 mg/kg * radium: 9*10-7 mg/kg Luokka:Jaksollinen järjestelmä Luokka:Metallit
Teknetium

Teknetium () on hopeanharmaa metalli, joka näyttää platinalta. Teknetiumin kemiallinen merkki on Tc ja järjestysluku 43. Teknetiumin elektronegatiivisuus on 1,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 699 kJ/mol. Tämä kemiallisesti reniumin kaltainen alkuaine liukenee typpihappoon, kuningasveteen ja väkevään rikkihappoon, muttei suolahappoon. Teräksen korroosionkestävyyttä voidaan lisätä merkittävästi teknetiumkäsittelyllä, jossa käytetään ammo­niumteknetaattia (NH4TcO4). Sitä suoritettaessa on varottava teknetiumin erittäin suurta radioaktiivisuutta, mikä pakottaa käyttämään suljettuja järjestelmiä. == Historia == Alkuaineen löytäjinä pidetään Carlo Perrieriä ja Emilio Segrèä, jotka eristivät alkuaineen molybdeeni-foliosta pommitettuaan sitä deuterium-ioneilla Palermon yliopistossa vuonna 1937. Teknetium on ensimmäinen alkuaine, jota ihminen on tuottanut keinotekoisesti.Facta- tietosanakirja 2006, s. 778 Siksi sille annetun nimen runkona on kreikan kielen sana technètos (suom. keinotekoinen). Teknetiumia on kuitenkin myöhemmin löydetty luonnosta muun muassa uraanikaivoksista, joissa sitä syntyy hyvin pieniä määriä uraani-238:n spontaanin fission tuloksena, sekä eräistä jättiläistähdistä. Koska minkään teknetiumin isotoopin puoliintumisaika ei ylitä 4,2 miljoonaa vuotta (98Tc), teknetiumin löytäminen useita miljardeja vuosia vanhojen tähtien spektristä auttoi varmistamaan teorian raskaiden alkuaineiden syntymisestä tähdissä. Teknetiumin metastabiili isotooppi 99 (teknetium-99m) on yleisin isotooppilääketieteessä käytetty gammasäteilyä lähettävä isotooppi. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Periodictable: Technical data for Technetium * * The Royal Society of Chemistry (RSC): Technetium * PeriodicTable: Technetium (Tc) * PubChem: Technetium * Americanelements: Technetium Technical and Safety Data * Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Technetium, sivut 50–51 (pdf) * Webmineral: Technetium (Tc) * Mindat: The Mineralogy of Technetium Luokka:Alkuaineet