EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
A Coruña (maakunta)

A Coruña () on maakunta Atlantin rannikolla luoteisessa Espanjassa Galician itsehallintoalueella. Sen rajanaapureita ovat Lugon ja Pontevedran maakunnat. Maakunnan asukasluku oli 1 120 294 vuonna 2017. Viidesosa väestöstä asuu pääkaupungissa A Coruñassa. Toinen tärkeä kaupunki on itsehallintoalueen pääkaupunki Santiago de Compostela. Maakunta jakaa As Illas Atlánticas de Galician kansallispuiston Pontevedran kanssa. A Coruña on Pontevedran ohella tärkeimpiä kalan ja äyriäisten tuottajia koko Espanjassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:La Coruñan maakunta
Pikkujoulu

Pikkujoulu, josta käytetään yleensä monikollista muotoa pikkujoulut, on ennen varsinaisia joulunpyhiä järjestettävä vapaamuotoinen, usein jouluteemainen juhla, joita järjestävät tyypillisesti yritykset, yhdistykset ja muut yhteisöt. Pikkujoulun vietto poikkeaa varsinaisesta joulunvietosta usein vapaamuotoisuudellaan ja varsinaista joulua vähäisemmällä hartaudellaan. Perinteisesti pikkujouluissa on tarjottu ensimmäisen kerran jouluruokia, erityisesti riisipuuroa ja glögiä. == Historia == Pikkujoululla on juuret adventin vietossa: adventista alkoi Kristuksen odotus ja paasto, joka päättyi jouluna. 1800-luvulla adventtia kutsuttiin toisinaan pikkujouluksi. Varsinaisen pikkujoulun vietto alkoi vakiintua Helsingissä ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Lähtökohtana olivat koulujen kuusijuhlat. Adventin aikaan vietetyistä ylioppilasosakuntien syyskauden viimeisistä iltamista vähitellen muotoutui nykyinen pikkujoulu. Opiskelijoiden viettämiä pikkujoulujuhlia alettiin juhlia 1930-luvulla myös muissa yhteisöissä. Ennen toista maailmansotaa käytettiin myös termiä puurojuhla. Ensimmäinen lehtimaininta pikkujouluista on sanomalehti Aurassa vuodelta 1890. Vuosisadan vaihteen tienoilla pikkujouluja juhlittiin kodeissa. Pikkujoulut sijoittuivat ensimmäisen adventin aikaan. Kaupalliset ilmoitukset, joissa mainitaan sana pikkujoulu, alkoivat 1920-luvulla, Stockmannin ilmoitus 1926 Uudessa Suomessa. 1920-luvulta tunnetaan esimerkiksi nuorisoseurojen iltamia, joita juhlittiin pikkujouluina. Varhaisimmat kuvaukset ovat 1910-luvulta, yksi maininta vuosisadan vaihteesta. Viettoja omatekoisin ohjelmin on ollut kodeissa, kouluissa, työpaikoilla, kerhoissa ja seuroissa. Seurojen ja yhdistysten tavallisin tarjottava on ollut puuro kahvien ja joululeivonnaisten lisäksi. Kotien juhlista on Kansanrunousarkistossa mainintoja 1900-luvun alusta alkaen. Etenkin aiemmin suomalaiseen pikkujouluun on yhdistetty runsas alkoholinkäyttö. Kotien pikkujoulu juontunee tavasta, jonka mukaan Tuomaan päivänä, 21. joulukuuta, saa alkaa maistella itse pantua olutta. Ruotsissa Tuomaan päivän iltaa kutsuttiin pikkujouluksi. Ajan saatossa perinne muuttui Lucia-juhlaksi, joka edelleen muistuttaa suomalaista pikkujoulua. == Suomenruotsalaiset pikkujoulut == Suomenruotsalaisen vakiintuneen perinteen mukaan ”lilla jul” (kirjoitetaan joskus myös ”lillajul”) vietetään ennen ensimmäistä adventtia olevana lauantaina. Sama pätee myös Ahvenanmaalla. == Lähteet == Luokka:Joulu Suomessa
Artakserkses I

Artakserkses I Makrokheir (latinaksi Longimanus) oli Persian kuningas 464–424 eaa. Hän kuului Akhaimenidien hallitsijasukuun ja oli Kserkses I:n poika. Artakserkses murhautti vanhemman veljensä Dareioksen. Hänen aikanaan valtakunnan rajat pysyivät ennallaan ja persialainen kulttuuri levisi valtakunnan sisällä. Artakserkseen kuoltua alkoi valtataistelu hänen poikiensa Kserkses II:n, Sogdianuksen ja Dareios II:n välillä. == Lähteet == Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Akhaimenidit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Kserkses II

Kserkses II nousi Persian kuninkaaksi vuonna 424 eaa., mutta pian hänen velipuolensa Sogdianus murhautti hänet. Sogdinianuksen taas murhautti Dareios II. Tietomme Kserkseestä perustuvat suurimmaksi osaksi kreikkalaisen Ktesiaan kirjoituksiin. Ktesiaan mukaan Kserkses oli Artakserkses I:n ja kuningatar Damaspianin poika. Hänen kuoltuaan Kserkseestä tuli kuningas, mutta hänen velipuolensa Sogdinianus, joka oli Artakserkseen ja babylonialaisen Alogyneen poika, aikoi kaapata vallan. Hallittuaan 45 päivää Kserkses murhattiin, kun hän oli juovuksissa. Kserkseen kuoltua hänen velipuolensa Ochus, Artakserkseen ja Cosmartideneen poika, murhautti Sogdinianuksen ja otti uudeksi nimekseen Dareios. Persialaisissa kirjoituksissa selviää, että Artakserkses oli kuningas vielä 24. joulukuuta 424 eaa. Dareios II taas mainitaan kuninkaana ensimmäisen kerran 10. tammikuuta 423 eaa. Kserkses II:n ja Sogdinianuksen valtakaudet eivät mahdu tähän lyhyeen väliin. Oletetaan, että Artakserkseen kuoltua käytiin lyhyt valtataistelu, jonka Dareios II voitti. == Lähteet == Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Akhaimenidit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Sogdianus

Sogdianus oli Persian kuningas lyhyen ajan vuonna 423 eaa. Hän kaappasi vallan velipuoleltaan Kserkses II:lta. Sogdianuksen murhasi Dareios II. Tietomme Sogdianuksesta ja Kserkses II:sta perustuvat suurimmaksi osaksi kreikkalaisen Ktesiaan kirjoituksiin. Hänen mukaansa Artakserkses I:n kuoltua Kserkseestä tuli kuningas, mutta hänen velipuolensa Sogdianus, joka oli Artakserkseen ja babylonialaisen Alogyneen poika, antoi murhata Kserkseen tämän hallittua vasta 45 päivää. Kserkseen kuoltua Sogdianuksen velipuoli Ochus, Artakserkseen ja Cosmartideneen poika, antoi murhata Sogdianuksen ja otti uudeksi nimekseen Dareios. Persialaisissa kirjoituksissa selviää, että Artakserkses oli vielä kuningas 24. joulukuuta 424 eaa. Dareios II taas mainitaan kuninkaana ensimmäisen kerran 10. tammikuuta 243 eaa. Kserkses II:n ja Sogdianuksen valtakaudet eivät mahdu tähän lyhyeen väliin. Oletetaan että Artakserkseen kuoltua käytiin lyhyt valtataistelu, jonka Dareios II voitti. == Lähteet == Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Akhaimenidit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Dareios II

pienoiskuva|pysty|Dareios II:n reliefi Persepoliksessa. Dareios II oli Persian kuningas 424–404 eaa. Hänen syntymänimensä oli Okhos. Hänestä käytetään joskus lisänimeä Nothos (Äpärä, kreikaksi νοθος). Dareios II oli Artakserkses I:n ja babylonialaisen Cosmartideneen poika. Dareios oli Hyrkanian satraappi kun Artakserkses kuoli. Hänen velipuolensa Kserkses II:sta tuli kuningas mutta Sogdinianus murhaututti hänet ja kaappasi vallan. Okhos kapinoi Sogdinianusta vastaan ja kukisti tämän lyhyen valtataistelun jälkeen. Dareios oli naimisissa sisarpuolensa, Artakserkseen ja Andian tyttären, Parysatiksen kanssa. He saivat 13 lasta. Sen jälkeen kun Ateena oli kärsinyt tappion Sisiliassa Dareios otti aktiivisesti osaa Peloponnesolaissotaan ja liittoutui Spartan kanssa. Vuonna 408 eaa. hän lähetti poikansa Kyyroksen Vähään-Aasiaan johtamaan sotatoimia. Dareios II kuoli vuonna 404 eaa., ja hänen pojastaan Artakserkses II:ta tuli kuningas. Nuorempi poika Kyyros ei tyytynyt tähän, vaan yritti kaapata vallan kreikkalaisten palkkasoturien avustamana, tässä kuitenkaan onnistumatta. == Lähteet == Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Akhaimenidit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Evtek

Evtek-ammattikorkeakoulu (ent. Espoon-Vantaan teknillinen oppilaitos) perustettiin teknillisenä oppilaitoksena vuonna 1985 ja vakinaistettiin ammattikorkeakouluksi ensimmäisten joukossa 1996. Evtekin tekniikan koulutusalalla oli 12 tekniikan koulutusohjelmaa, joista valmistui insinööriksi (AMK) tai Bachelor of Engineeringiksi (B.Eng). Tekniikan alan yksiköt sijaitsivat Leppävaarassa Espoossa ja Myyrmäessä Vantaalla. Myös liiketalouden yksikkö, jossa koulutetaan tradenomeja oli Myyrmäessä. Evtekin Muotoiluinstituutti sijaitsi Vantaalla Tikkurilassa. Koulutukset kestivät keskimäärin 3,5–4 vuotta. Evtek ja Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia yhdistyivät 1. elokuuta 2008 uudeksi Metropolia Ammattikorkeakouluksi.EVTEK ja Stadia yhdistyvät Metropolia Ammattikorkeakouluksi == Koulutusohjelmat == ; Espoo Tekniikan koulutusala * Information Technology * Media Engineering * Mediatekniikka * Talotekniikka * Tietotekniikka * Tuotantotalous ; Vantaa Liiketalouden koulutusala * Tradenomi * Ylempi AMK-tutkinto ; Vantaa Tekniikan koulutusala * Automaatiotekniikka * Bio- ja elintarviketekniikka * Elektroniikka * Kemiantekniikka * Maanmittaustekniikka * Materiaali- ja pintakäsittelytekniikka ; Vantaa Kulttuurin koulutusala (Muotoiluinstituutti) * Muotoilun koulutusohjelma ** Tekstiilisuunnittelu ** Vaatesuunnittelu * Konservoinnin koulutusohjelma ** Esinekonservointi ** Huonekalukonservointi ** Paperikonservointi ** Maalaustaiteen konservointi ** Tekstiilikonservointi ** Interiöörikonservointi * Viestinnän koulutusohjelma ** Graafinen suunnittelu ** 3D-visualisointi == Aiheesta muualla == * EVTEK *Myyrmäen kartta kuvin : Metropolian toimipiste Leiritiellä - oli aikoinaan Evtekin toimipiste == Lähteet == Luokka:Lakkautetut ammattikorkeakoulut Luokka:Tekninen koulutus Luokka:Espoon oppilaitokset Luokka:Vantaan oppilaitokset
Gooni

Gooni (< ’kulma’; tunnus gonLyhenneluettelo, Kotus) eli graadiKaija Häkkinen: Trigonometriset funktiot; Matematiikan propedeuttinen kurssi; Jyväskylän yliopistoJukka Korpela: Pienehkö sivistyssanakirja eli uusaste on tasokulman mittayksikkö, joka on 1/100 suorasta kulmasta. 1 gon = π/200 rad. 1 gooni on 0,9 astetta, eli esim. 18 astetta on 20 goonia. Yksikön etu on muun muassa se, että suoria kulmia on helppo lisätä ja vähentää asteluvuista. Jos joku kulkee esimerkiksi suuntaan 117 goonia (pohjoisesta myötäpäivään), silloin suunta kulkijasta kohtisuoraan vasemmalle on 17 goonia, oikealle 217 goonia ja suoraan taaksepäin 317 goonia. Toinen etu on se, että yksi gooni Maan isoympyrää pitkin vastaa sadan kilometrin matkaa. Eräs haittapuoli taas on se, että geometriassa yleiset kulmat 30° ja 60° on ilmaistava murtolukuina. Yksikkö sai alkunsa Ranskassa yhdessä metrijärjestelmän kanssa. Yrityksistä huolimatta yksikkö otettiin käyttöön vain joissakin maissa tai joillakin aloilla, kuten maanmittauksessa. == Alayksiköt == Uusminuutti on 0,01 goonia, uussekunti 0,0001 goonia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kulman yksiköt
Tiu

Tiu voi tarkoittaa seuraavia: * tiu, kappalemittana 20 kappaletta (munia) * Tiu, Egyptin esidynastisen ajan faarao.
Kappalemitta

Kappalemitat ovat eri yhteyksissä käytettyjä lukumäärän yksiköitä, jotka tarkoittavat määrälukua kappaleita (lyhenne kpl) jotakin tavaraa. Niitä on varsinkin entisinä aikoina ollut käytössä suuri joukko, ja ne ovat vaihdelleet eri aikoina. Monia niistä käytetään tai on käytetty vain joistakin tietyistä tavaralajeista.Miten ennen mitattiin, s. 37 Yleiskäyttöisiä, nykyäänkin käytössä olevia kappalemittoja ovat: *pari = 2 kpl *tusina = 12 kpl *krossi = 144 kplMiten ennen mitattiin, s. 98 Muun muassa seuraavia kappalemittoja on yleensä käytetty vain joistakin tietyistä tavaroista: *tikkuri = 10 kpl (nahkoja tai vuotia, joskus myös veitsiä)Miten ennen mitattiin, s. 124 *kartonki = 10 kpl tupakka-askeja tai muita pahviaskeja pakattuna isompaan pakkaukseenperussanakirja: kartonki *torni = 10 kpl nuuskapurkkeja *tiu = 20 kpl (munia, joskus myös kaloja)Miten ennen mitattiin, s. 125 *toltti = 12 kpl (lautoja) *kerppu, kerppo, kerpo = 31 kpl (nahkiaisia, kolmekymmentä nahkiaista, jotka sidotaan yhdellä nahkiaisella kerpuksi = 31)Miten ennen mitattiin, s. 94Nykysuomen sanakirja, osa II, s. 313 art. kerppu, rinn. kerpo, kerppo. WSOY 1962 *kiihtelys = 40 kpl (oravannahkoja)Miten ennen mitattiin, s. 95 *puntti = 10 kpl (tulitikkurasioita) *puntti = 20 kpl (kukkia, usein ruusuja) Paperiarkeista käytetään seuraavia kappalemittoja: *kirja = 25 arkkia *riisi = 500 arkkia (= 20 kirjaa), lyhenne r tai rsi *pakka = 5 000 arkkia (= 10 riisiä) == Lähteet == * === Viitteet ===
Tusina

Tusina (lyh. tus, , ) on paljon käytetty kappalemitta, joka merkitsee 12 kappaleen erää. Kaksitoista tusinaa eli 144 kappaletta on krossi. Tusina ja krossi voidaan myös käsittää 12-kantaisen eli duodesimaalijärjestelmän mukaisiksi lukusanoiksi. Tusinaa pidetään monissa yhteyksissä kätevänä laskuyksikkönä erityisesti siitä syystä, koska luku 12 on jaollinen sekä kahdella, kolmella, neljällä että kuudella. Tämä seikka lienee myös vaikuttanut siihen, että luku 12 on ollut vanhastaan myös monien mittayksiköiden suhdelukuna: vuosi jakautuu 12 kuukauteen, brittiläinen jalka 12 tuumaan ja ennen myös Ison-Britannian šillinki 12 pennyyn. == Käyttö == Kaupassa tusinoina on vanhastaan laskettu ja myyty muun muassa lusikoita, kampoja, harjoja, peilejä, saksia ja sukia. Hopealusikoita myydään nykyisinkin usein puolen tusinan eli 6 kappaleen erissä. Lautoja laskettaessa 12 kappaleen erästä on käytetty nimitystä toltti. === "Tusinatavaraa" === Yhdyssanojen alkuosana tusina merkitsee suomen kielessä usein halventavasti suurina määrinä tuotettua, yksilöllisyyttä vailla olevaa ja keskinkertaista. Paitsi "tusinatavarasta" ja -"tuotteista", saatetaan vastaavassa merkityksessä puhua myös "tusinaihmisistä", esimerkiksi "tusinakirjailijoista" tai -"taiteilijoista", joiden teoksilta puuttuu omaperäisyys. == Sanan etymologia == Sana tusina on peräisin ranskan kielen sanasta douzaine, joka on johdos lukusanasta douze, kaksitoista. Suomen kielessä sana on ollut käytössä ainakin jo 1600-luvun alussa. Ranskan kielessä johdin -aine voidaan lisätä muihinkin lukusanoihin, jolloin näin muodostettu substantiivi saattaa tarkoittaa määräsuuruista erää, mutta epätarkkaa lukumäärän arviota: esimerkiksi trente = 30, trentaine = kolmisenkymmentä, noin 30; cent = 100, une centaine = satakunta. == Leipurin tusina == Leipurin tusina () merkitsee 13 kappaleen erää. Samassa merkityksessä käytetään suomen kielessäkin myös nimitystä pirun tusina () Nimitys johtuu leipurien tavasta myydä tuotteitaan 13 kappaleen erässä, jota kuitenkin sanotaan tusinaksi. Tämä tapa on mahdollisesti saanut alkunsa heidän yrityksestään varmistua siitä, etteivät he joudu syytteeseen asiakkaan huijaamisesta, vaikka tuotteiden paino olisikin säädettyä pienempi, missä tapauksessa heitä olisi voitu sakottaa. 1500-luvun lopulla leipurin tusina tarkoitti 13 kappaleen leivottua erää, josta asiakas sai 12 kappaletta ja viimeinen jäi leipurille voitoksi. Useimmista muista lähteistä poiketen Classical Dictionary of the Vulgar Tonge vuodelta 1785 ilmoitti, että "leipurin tusina" oli 14 kappaletta, mikä lukumäärä sämpylöitä oli annettava tusinan ostajalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kappalemitat
Pakka

Pakka tarkoittaa seuraavia asioita: * pakka, kappalemitta, 5000 arkkia * pakka, korttipakka * pakka, jonoa ja pinoa muistuttava tietorakenne.
Valve

Valve tarkoittaa seuraavia: * valvetila * Kulttuuritalo Valve, Oulun kaupungin kulttuurikeskus * Valve Corporation, tietokonepelien kehittämiseen erikoistunut ohjelmistotalo ==Henkilöt== Valve on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Antti Valve (1887–1955), rehtori ja sanomalehtimies * Erkki Valve (1910–2001), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Isela Valve (s. 1949), kirjastonhoitaja, lasten- ja nuortenkirjailija * Janne Valve (s. 1994), näyttelijä ja muusikko * Kaarlo Väinö Valve, (V. Arti, 1885–1963), musiikin sanoittaja, säveltäjä, kirjailija, lehtimies, kääntäjä ja keksijä * Kirsti Valve (s. 1967), näyttelijä * Leo Valve (1914–1952), shakkitehtävien laatija * Marjo Valve (1958–2022), elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -leikkaaja * Marketta Valve (s. 1939), pianisti ja cembalisti * Paavo Valve (1922–2007), metsänhoitaja ja virkamies, metsäneuvos * Timo-Veikko Valve (s. 1982), sellisti * Väinö Valve (1895–1995), jääkärikenraali * Wille Valve (s. 1980), Ahvenanmaalla vaikuttava poliitikko. ; Entisenä nimenä * Alli Paasikivi (os. Valve, 1879–1960), presidentti J. K. Paasikiven puoliso. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kaija Kärkinen

Kaija Hannele Kärkinen (s. 9. syyskuuta 1962 Sodankylä) on suomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä. Vuonna 1982 Kärkinen muutti Rovaniemelle, jossa hän opiskeli kasvatustiedettä Lapin yliopistossa. Rovaniemellä hän aloitti uransa Lato-yhtyeen solistina ja oli mukana myös ylioppilasteatterissa. Vuonna 1986 Kärkinen pääsi opiskelemaan Teatterikorkeakouluun, josta hän valmistui vuonna 1990.Tony Latva ja Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas: 500 suomalaista viihdetaiteilijaa, s. 223–224. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1991 kappaleella "Hullu yö". Laulusta alkoi yhteistyö puoliso Ile Kallion kanssa. He ovat siviilielämässäkin olleet pari siitä lähtien ja heillä on kaksi yhteistä poikaa. Kärkinen on Suomen Musiikintekijät ry:n (aik. Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry) puheenjohtaja maaliskuusta 2012 lähtien. Hänen edeltäjänsä oli Janne Louhivuori.Kaija Kärkinen, Elviksen hallituksen puheenjohtajaksi. Lyhyesti, Helsingin Sanomat 26.3.2012 s. C1 == Dubbaukset == == Katso myös == * Kaija Kärkinen & Ile Kallio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaijan ja Ilen kotisivut * Kannoin pienehkön muuttokuormani Rovaniemelle * * * Ylen Elävä arkisto – Kaija Kärkinen: Hullu yö Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomen euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1991 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Janne Louhivuori

Janne Verneri Louhivuori (s. 8. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen muusikko, kitaristi, tuottaja, säveltäjä ja sovittaja. Hän on tuottanut etenkin Miljoonasade-yhtyettä ja muiden muassa Ile Kalliota, Mambaa ja Eija Ahvoa. Hän soitti Hurriganesissa kitaraa vuosina 1981–1983 sekä 1988, mutta ei ole saanut siitä vastaavaa huomiota kuin yhtyeen muut kitaristit Ile Kallio ja Albert Järvinen. Louhivuori kuitenkin valmensi Ganes-elokuvan näyttelijäyhtyettä filmausvuosina 2006–2007. Gramexin tilastojen mukaan Louhivuori oli Suomen 17. eniten levyttänyt studiomuusikko vuonna 2008. Hän oli ollut tuolloin mukana 2 849:llä levytyksellä. Louhivuori on toiminut Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n puheenjohtajana vuosina 2008−2012.Kaija Kärkinen, Elviksen hallituksen puheenjohtajaksi. Lyhyesti, Helsingin Sanomat 26.3.2012 s. C1 Louhivuorelle myönnettiin taiteilijaeläke 2015. == Diskografia == === Soolotuotanto === * * * * * * === Jussi Sydänmäki & Janne Louhivuori === * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * * * * * Janne Louhivuori säveltäjänä - Fono.fi Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset musiikkituottajat Luokka:Suomalaiset rockmusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Hurriganesin jäsenet Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
SSB

SSB (, suomeksi yksisivukaistalähete) on radioliikenteen modulointimenetelmä, sivunauhamodulaatio, jossa viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto ja toinen sivunauha (tai sivukaista). Tässä mielessä sivunauhamodulaatio on eräänlainen tehon säästämiseksi kantoaallolla ja joko ylä- tai alasivunauhalla köyhdytetty aalto, jonka kuuluvuus kuitenkin voi puheviestinnässä olla miltei amplitudimoduloidun heikkotehoisen radioaseman keskiaaltojen tasoa. Kysymyksessä on siis yhden sivunauhan lähete. Riippuen, kumpi sivunauha lähetetään, puhutaan LSB- () ja USB-lähetteestä (). Yleensä pisimmillä radioamatööriaalloilla, 160, 80 ja 40 metrin aaltoalueilla käytetään alanauhaa (LSB), ja lyhyemmillä radioamatööriaalloilla ylänauhaa (USB).https://www.ar-x.fi/related_data/opiskelu/liikennevihko_2018.pdf Periaatteena on, että kantoaallon tarvitsema energia "säästetään" kantoaallon tukahduttamisella tai vaimentamisella. Näin ollen koko lähettimen tehokapasiteetti käytetään pelkkään sivunauhan lähettämiseen ja kantoaallon "korvike" lisätään signaaliin vastaanottimessa ns. beat-oskillaattorilla (, BFO). Vaimennettua kantoaaltoa käytettäessä voidaan vastaanottimen "apukantoaalto" (BFO) lukita vaimennettuun kantoaaltoon ja saada näin ollen tarkka äänenkorkeuden toisto. SSB-modulaatio on tavallisin puheradioliikenteessä HF-taajuuksilla, mutta on jonkin verran käytössä myös suuremmilla taajuuksilla. Vapaasti lähetysluvatta käytettävissä radioissa sivunauhalähetys on mm. joissain kalliin hintaluokan citizens' band -radiopuhelimissa, kuten Albrecht 5890 EU, Midland 8001XT, President Grant II:ssa, President Jackson II:ssa, http://www.cbradio.nl/ Utec Oy:n verkkosivut RXTX O:n verkkosivut Yksinauhalähetys on myös sissiradioissa sähkötyksen rinnalla käytettävä liikennemuoto. == Katso myös == * DSB-SC * LV 407 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * HamFi Wiki (SSB) Luokka:Modulointi
LSB

LSB voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * tietotekniikassa lukuesityksen vähiten merkitsevää bittiä (Least Significant Bit) tai tavua (Least Significant Byte) * radiotekniikassa SSB-lähetettä, jossa lähetetään vain alempi sivunauha (Lower Sideband) * Linux Standard Base, standardi ja sertifikointi * La Selva Beachia, rekisteröimätöntä aluetta Kaliforniassa
DSB-SC

DSB-SC-modulaatiossa (, suomeksi kaksisivukaistalähete ilman kantoaaltoa) viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto. Kysymyksessä on siis kahden sivunauhan (tai kahden sivukaistan) lähete. == Katso myös == * Modulaatio * AM * SSB Luokka:Modulointi
Dipoli

Dipoli tarkoittaa seuraavia asioita: ==Fysiikka== * sähködipoli, kahden erimerkkisen varauksen muodostama pari * magneettinen dipoli, kahden magneettisen navan muodostama pari * dipolimolekyyli, poolinen molekyyli, jossa on kaksi erimerkkisesti varautunutta osaa ==Muut== * Dipoli, Aalto- yliopiston päärakennus Espoon Otaniemessä. * dipoli-ilmiö, Intian valtameren sääilmiö ==Katso myös== Dipoli liittyy myös seuraaviin: * dipolimomentti (täsmennyssivu) * dipoli-dipolisidos, molekyylien välinen kemiallinen sidos * dipoliantenni, lanka-antennityyppi * dipolikaiutin, koteloimaton kaiutin, joka säteilee myös taaksepäin. * Maan magneettikenttä
Dipoliantenni

Dipoliantenni on Heinrich Hertzin vuonna 1886 kehittämä antenni, jossa kaksi rinnakkain kulkevaa lankaa radiosta erkaantuvat toisistaan vastakkaisiin suuntiin muodostaen kaksinapaisen (di-: kaksi ja -poli: napa- tai pää). Dipoliantenni on suunta-antenni, jonka antennivahvistus ei ole kovin suuri, mutta joka yksinkertaisena lanka-antennina on helppo sekä edullinen rakentaa ja ylläpitää. Ehkä yleisin dipoliantennin muoto on puoliaaltodipoli, jossa dipoliantennin pituus on puolen radioaallon pituinen. Myös aallonpituisia dipoleita käytetään. Vahvimmillaan dipoliantenni on kun sitä käytetään puolentoista radioaallon pituisena. Dipoliantenni, joka on lakalla tai muovilla päällystettyä kuparilankaa, tulee olla pidempi kuin esimerkiksi pelkän kuparilangan, sillä lakka tai päällyste muuttaa langan ominaisuuksia siten, että se käyttäytyy eri tavalla kuin paljas kuparilanka. Dipoliantennin, kuten ei myöskään pitkälanka-antenninkaan, antennivahvistus ei ole kovin suuri. ==Teknisiä piirteitä== Dipoliantennien teknisiä piirteitä Dipoliantenni on suuntaava antenni ja vain vähän vahvistava antenni tavanomaisella puolen radioaallon tai radioaallon pituisella mitoituksella. Se on kuitenkin melko helposti toteutettava antenni. Joissain viritinvahvistimissa on lisävarustuksena puoliaaltodipoliantenni ULA-taajuisten FM-lähetysten vastaanottamiseen, mikäli laitteessa ei käytetä koaksiaalikaapelin kautta kiinteistön antennijärjestelmään kuuluvaa radioantennia. Antennivahvistus: esimerkiksi dBi Käyttökohteet: viritinvahvistimet, amatööriradioasemat, liikennevastaanottimet Kehitys: Heinrich Hertz 1886 luokka:Antennit
Lycos

Lycos on Internetissä toimiva hakukone ja linkkikirjasto. Nimi "Lycos" tarkoittaa kreikaksi sutta, joskin nimi juontaa juurensa susihämähäkkien heimosta (Lycosidae). Nimi viitannee tiedonkeruuohjelmiston nimitykseen spider, "hämähäkki". Lycos perustettiin vuonna 1994 tohtori Michael Mauldinin tutkimusprojektin pohjalta. Terra Networks, Telefónican tytäryhtiö osti Lycosin vuonna 2000 ja vaihtoi nimensä Terra Lycosiksi. Myöhemmin Lycos pudotettiin nimestä, jolloin yrityksen nimi oli taas Terra Networks. Terra Networks ilmoitti 2. elokuuta 2004 myyvänsä Lycosin eteläkorealaiselle Daum Communications Corporationille 95,4 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Lokakuussa 2004 kauppa toteutui ja yrityksen nimi muuttui taas Lycosiksi. == make LOVE not SPAM == make LOVE not SPAM oli Lycosin Euroopan osaston ylläpitämä sivusto, jolta sai ladattua näytönsäästäjän, joka kuormitti roskapostittajien sivuja turhilla sivupyynnöillä. Sen tavoitteena on saada roskapostittajien palvelimet toimimaan maksimiteholla, muttei kaataa niitä. Tämä tekisi sivuston toiminnasta erittäin kannattamatonta. F-Secure kiirehti ilmoittamaan ettei käyttäjien kannattaisi ladata kyseistä ohjelmaa koneelleen, vedoten mahdollisiin palvelunestohyökkäyssyytöksiin. Näytönsäästäjä julkistettiin Euroopassa 1. joulukuuta 2004. Verkossa kiertää myös huhu, että joku roskapostisivujen ylläpitäjä olisi ohjannut sivuilleen tulevan näytönsäästäjän aiheuttaman verkkoliikenteen takaisin Lycosin omille sivuille. Lycos kuitenkin kieltää tämän. Lycos Europe otti näytönsäästäjän jakelusta perjantaina 3. joulukuuta ja ilmoitti myöhemmin keskeyttävänsä kampanjan. Lycos sanoo yli 100 000 käyttäjän ladanneen ohjelman. == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu * Screensaver tackles spam websites * Lycos Europe's antispam tool no longer available * Antispam campaign bites the dust Luokka:Hakukoneet Luokka:Linkkikirjastot
Linkkikirjasto

Linkkikirjasto on palvelu, joka on sisältää käsin tehdyn luettelon verkkosivuista. Linkkikirjasto sisältää aiheen mukaan järjestyn luettelon verkkosivuista. Linkkikirjasto on samankaltainen kuin hakukone, mutta ei ole identtinen sen kanssa, vaan hakukone pääasiassa kerää sivuja automaattisesti kun taas linkkikirjaston käsittelyssä on ihmisiä lisäämässä linkkejä. Linkkikirjastot sisälsivät vain valikoituja verkkosivuja, jotka oli järjestetty selaamista varten. Sivut järjestettiin aiheiden mukaan ja ylläpitoa tehtiin tyypillisesti ihmisvoimin eikä automaattisesti ohjelmistolla. Sivujen hakijalle sivut esiintyivät kategorioissa ja valikoissa. Ihmiset katsoivat, luokittelivat ja luetteloivat sivustoja käsin linkkikirjastoihin. Tunnetuimpia linkkikirjastoja ovat Open Directory Project ja Yahoo!, suomalaisista muiden muassa Makupalat. Google käyttää omassa palvelussaan Open Directory Project-hakemistoa. Linkkikirjastot kuuluvat vanhimpiin www-sivuihin. Internetin alkuaikoina oli vielä mahdollista ylläpitää suurta kokoelmaa linkkejä kaikille tai useimmille www-sivuille. == Katso myös == * Portaali == Lähteet ==
Tapaninpäivä

Tapaninpäivä eli toinen joulupäivä on joulunseudun kirkkopyhä, ensimmäisen marttyyrin Stefanoksen ja hänen myötään kaikkien marttyyrien muistopäivä. Tapaninpäivä, 26. joulukuuta on aina ollut myös hevosten ja hevosmiesten päivä.2001 Kodin vuosikalenteri, s. 63, Oy Valitut Palat 2000, ISBN 951-584-458-4 == Tapaninpäivä Suomessa == Tapaninpäivän perinteisiin kuuluu tapaninajelu, mieluiten hevosella. Hevosia opetettiin juoksemaan ja ajeltiin kylillä hupailemassa. Iloiset rekiretket tehtiin joukolla ja joulun hiljaisen hartaan tunnelman jälkeen nuoriso ja vanhempikin väki huristeli innoissaan kylänraitteja. Myös tapaninkulkueita, laulajia, jouluämmiä ja -äijiä liikkui eri puolilla kyliä. Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen varrella nuoret miehet vierailivat tapanina tyttöjen luona ja pyysivät "sylin tapaninlankaa". Mieluisille pojille tytöt antoivat pitkän säikeen kehräämäänsä rihmaa tai lankakerän. Pojat kiinnittivät langat lakkiinsa ja näin selvisi, kuka oli pidetyin ja kenestä kukaties tulisi pätevin emäntä. Tapaninpäivä oli myös entisaikaan suosittu hääpäivä. Paikoin pariskuntia, joulunaittilaita vihittiin tapanina enemmän kuin minään muuna aikana. Aamuvarhaisella käytiin laittamassa naapurin sauna lämpiämään, mutta naista ei saanut kohdata ensimmäiseksi. SKS:n perinnetietoa Nykyperinnettä ovat muun muassa tapanintanssit tanssiravintoloissa ja muissa tanssipaikoissa. Päivittäistavarakaupat saivat vuosina 2009–2015 olla tapaninpäivänä auki neljän tunnin verran kello 8–18 välisenä aikana, esimerkiksi kello 12–16. Alle 100 neliön kaupat saivat olla vapaasti auki. Nykyään kaikenkokoiset kaupat saavat olla avoinna vapaasti. ==Katso myös== * Boxing Day * Tapani (myrsky) ==Lähteet== * 2001 Kodin vuosikalenteri, s. 373, Oy Valitut Palat 2000, ISBN 951-584-458-4 === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Jouluun liittyvät juhlapäivät Luokka:Joulukuun juhlapäivät Luokka:Pyhien juhla- ja muistopäivät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit da:Jul#Anden juledag
Radioaktiivinen hajoaminen

Radioaktiivinen hajoaminen on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi emittoiden samalla säteilyä. Hajoamistapa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa. Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat: * alfasäteily (Helium-4 ytimen l.alfahiukkasen lähetys). * β− -säteily (elektronin lähetys) * β+ -säteily (positronin lähetys) * elektronisieppaus * Isomeerinen transitio * protoniemissio * spontaani fissio Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa. Spontaani fissio on kuitenkin poikkeus ja tällöinkin alfa-hajoaminen on vallitseva hajoamistapa. Tietyissä olosuhteissa spontaani hajoaminen voi kuitenkin synnyttää ketjureaktion, jolloin se on ainakin hetken vallitseva hajoamistapa. Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan ydinisomeereiksi. Näillä ytimillä tapahtuva isomeerinen transitio virittyneeltä tilalta perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä. Nämä hajoamistavat ovat: * suurienergiaisen fotonin lähetys (gammasäteily) * atomin ionisoituminen (sisäinen konversio) ==Hajoamislaki== Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään \scriptstyle N ja hajoamisvakioon \scriptstyle \lambda: \frac{dN}{dt} = -\lambda N. Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä \scriptstyle t: \displaystyle N(t) = N_0 e^{-\lambda t}. Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika \scriptstyle T_{1/2}, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu. \begin{align} N(T_{1/2}) &= \frac{N_0}{2} = N_0 e^{-\lambda T_{1/2}} \\\ \rightarrow T_{1/2} &= \frac{\ln 2}{\lambda}. \end{align} == Lähteet == Luokka:Radioaktiivisuus Luokka:Fysikaalinen kemia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit en:Radioactive decay#Decay modes in table form pt:Radioatividade#Tabela de modos de decaimento
Hedelmä

Hedelmä on kasvitieteen määritelmän mukaan emin sikiäimestä hedelmöityksen jälkeen kehittynyt elin, jossa ovat kasvin siemenet. Hedelmät jaetaan kasvitieteessä kuiviin ja meheviin hedelmiin. Jälkimmäisiä edustavat esimerkiksi kurkku ja tomaattiRousi, s. 236. Kuivissa hedelmissä sikiäimen seinän solukot kuivuvat ja kovettuvat soluseinien paksuuntuessa ja puutuessa. Mehevissä hedelmissä sikiäimen seinän solukot laajenevat, ja osa niistä kehittyy ohutseinäisiksi ja meheviksi. Kuivat hedelmät jaetaan kolmeen tyyppiin sen mukaan, minkälaisista sikiäimistä ne kehittyvät, eli aukeaviin hedelmiin, pähkylöihin ja lohkohedelmiin. Mehevät hedelmät jaetaan marjoihin ja luumarjoihin. Luumarjoista voidaan erottaa myös kerrannaisluumarjat, jotka ovat usean luumarjan muodostamia rykelmiä. Pohjushedelmiksi (esimerkiksi pohjusmarja tai pohjuspähkylä) nimitetään hedelmiä, joissa hedelmän muodostumiseen osallistuu sikiäimen lisäksi kukkapohjus ja sen osuus on suuri hedelmämäisestä rakenteesta. Pohjushedelmä voi olla kuiva hedelmä, kuten pohjuspähkylä, tai mehevä, kuten pohjusmarja. Kuivia pohjushedelmiä ovat esimerkiksi voikukkien lenninhaivenelliset pohjuspähkylät ja meheviä pohjushedelmiä ovat muun muassa mansikoiden ja omenoiden syötävät osat sekä ruusujen kiulukat. Nimitys epähedelmä perustuu tulkintaan, jossa hedelmään katsotaan kuuluvan vain sikiäimestä peräisin olevat solukot. Pienehköjä sekä yleensä pyöreähköjä ja meheviä hedelmiä, kuten puutarhamansikkaa tai katajan käpyjä, kutsutaan yleiskielessä ja gastronomiassa marjoiksi, vaikka ne eivät kasvitieteellisessä mielessä marjoja olisikaan. == Kuivia hedelmiä == * aukeavat hedelmät kehittyvät yksi- tai useampilokeroisista sikiäimistä, jossa lokerossa on useita siemenaiheita. ** tuppilo: yhdestä emilehdestä muodostuva, saumaa myöten aukeava kuiva hedelmä. ** palko: yhdestä emilehdestä muodostuva, saumasta ja selkäsuonesta avautuva hernekasvin hedelmä. ** kota: useasta emilehdestä muodostuva aukeava hedelmä. Useita tyyppejä kuten laitaluomainen kota, hammasluomainen kota, kansiluomainen kota, reikäluomainen kota, tuppilokota ja litu. * pähkylä: kuiva ja aukeamaton hedelmä, joka kehittyy sikiäimestä, jossa on yksi ainoa siemenaihe. Pähkylöihin luetaan myös jyvät. Isoja pähkylöitä nimitetään pähkinöiksi. * lohkohedelmä: kuiva ja aukeamaton hedelmä, joka kehittyy kaksi- tai useampilokeroisesta sikiäimestä, joiden kussakin lokerossa on vain yksi siemenaihe. == Meheviä hedelmiä == * marja: mehevä, yleensä monisiemeninen hedelmä. * luumarja: hedelmä, jossa mehevä tai kuiva ja kuituinen kerros peittää kovan hedelmän sisäseinän, jonka sisällä on itse siemen. * kerrannaisluumarja: hedelmä, jossa luumarjan rakenne toistuu moneen kertaan muodostaen yhden suuremman kokonaisuuden, esimerkiksi vadelma. == Lähteet == Luokka:Kasviorganologia * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tallinmäki

thumb|200px|Tallinmäenkatu Tallinmäki on noin kaksi kilometriä Haminan keskustasta itään sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee Vaalimaalle vievän valtatie 7:n pohjoispuolella, rajoittuen pohjoisessa Ruotsinkylään ja idässä Ruukkiin. Tallinmäen rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakotitaloista, mutta alueella on myös rivi- ja luhtitaloja. Tallinmäen asukasluku on noin 1 200\. Asukasluvullaan se on Haminan suurin kaupunginosa, joka ei ole kylä. ==Urheilu ja liikunta== Tarmolan pururata, joka talvella toimii hiihtolatuna, sijaitsee Tallinmäen itäpuolella ja jatkuu valtatie 7:n eteläpuolelle. Hiihtoladun varrella sijaitsee vuonna 2015 valmistunut hiihtomaja. Samalla paikalla sijaitsi aiemmin 1950-luvun alussa rakennettu ja 1980 laajennettu hiihtomaja, joka tuhoutui ilkivaltaisessa tuhopoltossa kesällä 2013.Tarmolan historia Tarmolan pururadan varrella oli aiemmin hyppyrimäki, mutta se on purettu huonokuntoisena. Tallinmäenkadun kentällä on talvisin luistelumahdollisuus. ==Lähteet== Luokka:Haminan kaupunginosat
Alfasäteily

Alfasäteily on voimakkaasti ionisoivaa, mutta heikosti läpäisevää säteilyä. Alfasäteilyä synnyttävää ydinreaktiota kutsutaan alfahajoamiseksi, ja se on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Alfahajoamisessa atomin ytimestä poistuu alfahiukkanen, minkä jälkeen ytimen massaluku pienenee neljällä ja järjestysluku kahdella. Esimerkiksi: : {}^2{}^{38}_{92}\hbox{U}\;\to\;{}^2{}^{34}_{90}\hbox{Th}\;+\;{}^4_2\hbox{He}, joka normaalisti kirjoitetaan muodossa: : {}^{238}\hbox{U}\;\to\;^{234}\hbox{Th}\;+\;\alpha. Alfahiukkanen on siis heliumydin (kaksi protonia + kaksi neutronia). Alfahajoamista voidaan pitää erikoistapauksena fissiosta, jossa ydin halkeaa kahdeksi pienemmäksi ytimeksi. Alfahajoaminen on pohjimmiltaan kvanttimekaaninen tunneloitumisprosessi. Alfasäteilyä syntyy tyypillisesti raskaiden atomiydinten hajoamisessa. Käytännössä sitä tapahtuu vain nikkeliä raskaammilla alkuaineilla. Maaperästä vapautuvan radonin isotooppi 222Rn on ihmiselle merkittävin alfasäteilyn lähde. == Fysiologiset vaikutukset == Alfasäteily on alfahiukkasten sähkövarauksen ja massan takia erittäin huonosti läpäisevää säteilyä, edes ilmassa alfasäteily ei pääse etenemään kuin muutamia senttimetrejä. Koska alfasäteilyn pysäyttämiseen riittää jo muutaman solun paksuinen ihon kuollut pintakerros, on ulkoinen alfasäteily varsin harmitonta. Sen sijaan elimistön sisään päässeet alfa-aktiiviset aineet ovat haitallisia. Haitallisuus johtuu hiukkasten suuresta liike-energiasta ja lyhyestä vapaasta matkasta, jolloin pieneen kudosmäärään alfa-aktiivisen aineen ympärillä kohdistuu huomattavan suuri ionisoiva energia. Tämä aiheuttaa kudosvaurioita tai jopa säteilymyrkytyksen. Alfasäteilyn suhteellinen biologinen tehokkuus (RBE) on 20 kertaa suurempi kuin gammasäteilyllä. == Alfasäteilyn hyödyntäminen == Aiemmin yleisesti käytetty palovaroitintyyppi on hyvä arkinen esimerkki alfasäteilyn hyötykäytöstä. Sen toiminta perustuu palon vaikutuksesta ilmaan joutuvien pienhiukkasten ionisointiin alfasäteilyn avulla, minkä vaikutuksesta ilman mitattu sähkönjohtavuus kasvaa. Tällaisissa palovaroittimissa alfasäteilyn lähteenä käytetään pientä määrää amerikiumin isotooppia 241Am. Alfasäteilevää plutoniumia käytetään energianlähteenä avaruusluotainten ydinparistoissa. == Lähteet == Luokka:Radioaktiivisuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit sv:Alfa-sönderfall
Ähtärin eläinpuisto

Ähtärin eläinpuisto eli Ähtäri Zoo on Ähtärissä Inhan kylässä sijaitseva eläinpuisto. Puistossa on yli 50 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut ja Kiinasta tuodut isopandat. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja. Ähtärin eläinpuisto on Euroopan eläintarhajärjestön jäsen ja osallistuu sen suojeluohjelmiin. Eläinpuiston perustamisesta lähtien sen suurin omistaja on ollut Ähtärin kaupunki. Vuonna 2018 kaupunki omisti eläinpuistosta 99,3 prosenttia. Eläinpuisto sijaitsee valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo. Matkailualueella sijaitsevat Eläinpuiston leirintäalue ja hotelli Mesikämmen, jonka Ähtärin Eläinpuisto Oy omistaa. Ähtärin Eläinpuisto Oy:llä oli vuonna 2020 noin 50 vakituista työntekijää. Ennen pandojen saapumista eläinpuistossa kävi vuosittain 150 000–180 000 vierailijaa. Ensimmäisen pandavuoden (2018) kävijämäärä oli 275 000. Vuonna 2023 puiston kävijätavoite oli 250 000. == Historia == Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi- niminen hirvi. Petoeläimistä saapuivat ensimmäisinä sudet ja ilvekset. Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja. Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi. == Eläimet == Eläinpuistossa on yli 50 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja. === Pandat === Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Ähtärin eläinpuiston ja Kiinan kansallisen pandahallinnon välinen sopimus pandojen vuokraamisesta allekirjoitettiin huhtikuussa 2017. Pandat saivat nimekseen Lumi ja Pyry. Pandat palautetaan Kiinaan vuoden 2024 loppupuolella. Ne ovat viimeistä päivää yleisön nähtävissä 20. lokakuuta 2024. Tiedosto:Ähtäri Zoo, Finland (40217824795).jpg|isopanda Tiedosto:Ähtäri Zoo, Finland (26102516747).jpg|ilves Tiedosto:Uncia uncia Ähtäri.jpg|lumileopardi Tiedosto:Ähtäri Zoo, Finland (39164884190).jpg|ahma ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ähtärin eläinpuiston kotisivut * Ähtärin eläinpuisto Ylen Elävässä arkistossa * Jukka Lahtinen: Eläintarinoita Ähtäristä. Edita, 2002. * Vaahtera, Leena & Ahopelto, Timo: Ähtäri Zoo: 50 vuotta. [Ähtäri]: Ähtärin Eläinpuisto Oy, 2022. ISBN 978-952-94-7049-5 * Pörssitieto Täydentäviä yhtiötietoja: Ähtärin eläinpuisto Luokka:Suomen eläintarhat Eläinpuisto Eläinpuisto Luokka:Suomen leirintäalueet
Eläinpuisto-Zoo

Eläinpuisto-Zoo () on rautatieliikennepaikka Ähtärissä rataosuudella . Virallisesti liikennepaikka on seisake. Se on avattu 31. toukokuuta 1981. Asemalla pysähtyy päivittäin neljä taajamajunaa, kaksi Seinäjoelle ja kaksi Jyväskylään. Liikennepaikalla ei ole asemarakennusta, vaan pelkkä betonikatos ja puinen asemalaituri. Seisakekatokseen on 1990-luvulla maalattu eläinaiheisia kuvia lähellä sijaitsevaan eläinpuistoon liittyen. Kävelymatkan etäisyydellä on Ähtärin matkailualue, jossa sijaitsevat muun muassa Ähtärin eläinpuisto, leirintäalue, Hotelli Mesikämmen ja Ähtäri-halli. == Katso myös == * Ähtärin eläinpuiston rautatie == Lähteet == == Aiheesta muualla == *VR: Eläinpuisto-Zoo *Vaunut.org: Kuvia liikennepaikalta Luokka:Etelä-Pohjanmaan henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat Luokka:Ähtärin rautatieliikennepaikat
Beetasäteily

Beetasäteily on radioaktiivisen hajoamisen seurauksena syntyvää hiukkassäteilyä, jossa atomin ytimestä poistuu eli emittoituu beetahiukkanen. Beetahiukkaset ovat joko elektroneja tai positroneja. Elektronin poistuessa kyseessä on beeta miinus (β−) -säteily, kun positronin poistuessa puhutaan beeta plus (β+) -säteilystä (positroniemissio). == Säteilyn synty == β−-hajoamisessa heikko vuorovaikutus muuntaa neutronin protoniksi ja lähettää ytimestä elektronin ja anti-neutriinon: : \mathrm{n}\rightarrow\mathrm{p}+\mathrm{e}^-+\bar{ u}_e. β+-hajoamisessa protoni muuntuu neutroniksi ja lähettää ytimestä positronin ja neutriinon: : \mathrm{p}\rightarrow\mathrm{n}+\mathrm{e}^++{ u}_e. Jos protoni ja neutroni ovat osa atomin ydintä, muuttavat nämä prosessit kemiallisen alkuaineen toiseksi. Esimerkiksi: :\mathrm{{}^1{}^{37}_{55}Cs}\rightarrow\mathrm{{}^1{}^{37}_{56}Ba}+\mathrm{e}^-+\bar{ u}_e (β−\- säteily) :\mathrm{~^{22}_{11}Na}\rightarrow\mathrm{~^{22}_{10}Ne}+\mathrm{e}^++{ u}_e (β+\- säteily) Jokainen neutroni, joka ei ole sitoutunut atomiytimeen β-hajoaa noin 15 minuutin puoliintumisajalla. == Säteilyn luonne == Beetasäteily on voimakkaasti ionisoivaa säteilyä kuten alfa- ja gammasäteilykin. Beetasäteily muuttaa suuntaansa ulkoisessa magneettikentässä, minkä perusteella pääteltiin, että tämäntyyppinen säteily koostuu varatuista hiukkasista. Beetasäteily läpäisee väliainetta hieman alfasäteilyä paremmin, mutta huomattavasti gammasäteilyä huonommin. Beetasäteily vaimenee väliaineessa kun elektronit, joista säteily koostuu, menettävät liike-energiaansa, pääasiassa sirotessaan väliaineen elektroneista ja ytimistä. Pääosa hidastumisesta tapahtuu säteilyn vuorovaikutteessa aineen elektronien kanssa. Hidastuminen on vaihtelevaa, paljon sirontaa aiheuttavaa ja voi olla äärimmäisen voimakastakin johtuen säteilyn ja väliaineen elektronien samansuuruisesta massasta. Tämän vuoksi beetasäteilylle on tyypillistä, että hiukkasten rata on voimakkaasti kimpoileva ja vaimenemiseen vaikuttaa merkittävästi sattuma. Väliaineeseen osuva beetasäteily voi tuottaa röntgensäteilynä havaittavaa jarrutussäteilyä. == Historia == Kun ranskalainen fyysikko Henri Becquerel huomasi radioaktiivisuuden 1896, ei hän aavistanut että ilmiön aiheuttama säteily koostuu sekä energiasta että hiukkasista. Toinen tutkija, Ernest Rutherford, aloitti pian tutkimukset säteilyn luonteen selvittämiseksi ja keksi ydinsäteilyn kolme päälajia: alfa- beeta- ja gammasäteilyn. 1900-luvulle mennessä oli selvinnyt, että beetasäteily koostui itse asiassa elektroneista. == Tärkeitä lähteitä == Tärkeitä beetasäteilyn lähteitä ovat radioaktiiviset isotoopit: *Kalium-40 *Koboltti-60 *Strontium-90 *Cesium-137 *Tritium == Lähteet == Luokka:Radioaktiivisuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit ca:Emissió beta de:Betazerfall es:Emisión beta pl:Rozpad beta minus sv:Beta- sönderfall
Kieltoverbi

Kieltoverbi on verbi, jonka avulla muodostetaan verbien kieltomuodot. Kieltoverbillä on usein vajaa taivutus ja yleensä esimerkiksi infinitiivi puuttuu. ==Kieltoverbi eri kielissä== Kieltoverbi on tyypillinen uralilaisten kielten piirre. Indoeurooppalaisissa kielissä kieltomuoto muodostetaan taipumattomalla partikkelilla (proto-indoeurooppalainen *ne, latinan nōn), joka liitetään taipuvaan pääverbiin. Englannissa sen yhteydessä käytetään usein (vaillinaista) apuverbiä (do, be, have, shall, will, may, need). Uralilaisten kielten kieltoverbi on itse apuverbin kaltainen, vaikka esiintyykin myös yksinään. ===Suomi=== Suomen kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa (indikatiivi ja imperatiivi), mutta aikamuoto- eli tempustaivutus on nykysuomesta kadonnut. Verbillä tiedetään lähes varmasti olleen rikas nominaali- ja tempustaivutus, josta nykysuomessa on jäljellä enää partisiippinen "epä-" ja murteissa ensimmäisen infinitiivin instruktiivi eten- esimerkiksi "etenkehtainen". Menneen ajan taivutusvartalo oli es- (esim. es(i)t, es(i)n jne.) ja siitä on jälkiä ainoastaan viron etelämurteissa sekä liivin kielessä, jossa se on säilynyt sellaisenaan. Aines rekonstruoidaan tyypillisesti jo kantauralin mennyttä aikaa ilmaisseeksi -sj- preteritimuodoksi: kantauralin preteritillä oli kaksi tunnusta, -j ja -sj, joista -sj-preteritin käyttö oli ilmeisesti jo tuolloin jotenkin rajoitettua, mahdollisesti juuri kieltoverbin kontekstiin, mutta varmuutta asiasta ei ole. -j-preteritistä puolestaan kehittyi mm. suomen kielen imperfekti. Persoona Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali Imperatiivi yksikkö monikko yksikkö monikko 1\. en emme - älkäämme 2\. et ette älä älkää 3\. ei eivät älköön älkööt Lähde: ===Viro=== Viron kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Indikatiivissa, konditionaalissa ja kvotatiivissa ei taivutusta kuitenkaan enää ole. Persoonataivutuksen oletetaan kadonneen 1300- ja 1400-luvuilla indoeurooppalaisten kielten, erityisesti saksan ja alasaksan, vaikutuksesta. Tosin persoonataivutusta tavataan vieläkin joissakin murteissa. Persoona Indikatiivi, konditionaali ja kvotatiivi Imperatiivi yksikkö monikko yksikkö monikko 1\. ei ei - ärgem 2\. ei ei ära ärge 3\. ei ei ärgu ärgu ===Inarinsaame=== Inarinsaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Persoona Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali Imperatiivi yksikkö kaksikko monikko yksikkö kaksikko monikko 1\. jie´m iän ep iällum iäl´loon iällup 2\. jie´h eppee eppeđ ele ellee elleđ 3\. ij iä´vá iä iä´lus iällus iällus ===Pohjoissaame=== Pohjoissaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Persoona Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali Imperatiivi yksikkö kaksikko monikko yksikkö kaksikko monikko 1\. in ean eat allon allu allot 2\. it eahppi ehpet ale alli allet 3\. ii eaba eai allos alloska alloset ==Lähteet== Luokka:Kielioppi
Lehtivihreä

Lehtivihreä eli klorofylli on orgaaninen molekyyli, jonka avulla kasvit yhteyttävät. Tätä valon avulla tapahtuvaa yhteyttämistä kutsutaan fotosynteesiksi. Klorofyllit a, b, d ja f ovat rakenteeltaan magnesium- keskusatomillisia porfyriinejä, joihin on esteröitynyt pitkä alkoholi; klorofylli c:stä tämä sivuketju puuttuu. Fotosynteesin valoreaktioissa valoenergia muuttuu kemialliseksi energiaksi elektronin siirtyessä reaktiokeskusklorofylliltä (valoreaktio II:ssa P680, valoreaktio I:ssä P700) elektroninvastaanottajalle. Kasveilla ja levillä lehtivihreä sijaitsee viherhiukkasten eli kloroplastien tylakoidikalvoissa. Viherhiukkaset ovat yhteyttämisestä vastaavia soluelimiä. Viherhiukkasten esi-isien, syanobakteerien, tylakoidikalvot ovat solulimassa. Happea tuottamattomaan fotosynteesiin pystyvillä bakteereilla on klorofyllin sijaan bakteeriklorofylliä. Viherhiukkasia on lehdissä ja usein myös muissa kasvin maanpäällisissä osissa, ja ne ovat lähinnä vastuussa kasvien vihreästä väristä. Klorofyllimolekyylit absorboivat hyvin valon sinisiä ja punaisia aallonpituuksia, mutta huonosti vihreitä. Lehdet ovat vihreitä, koska valoa heijastuu lehden sisärakenteista, kuten solunseinistä, ja vihreä valo rikastuu heijastuneessa valossa, koska klorofylli imee punaisen ja sinisen. Lehtivihreän rakenteen selvitti saksalainen Nobel-kemisti Richard Willstätter. Lehtivihreää eli klorofylliä ja klorofylliiniä käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 140. Myös näiden johdannaisia, klorofylli- ja klorofylliinikuparikomplekseja, käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 141. Eri klorofylleja Klorofylli Kemiallinen kaava CAS-numero Klorofylli a C55H72MgN4O5 479-61-8 Klorofylli b C55H70MgN4O6 519-62-0 Klorofylli c1 C35H30MgN4O5 \- Klorofylli c2 C35H28MgN4O5 \- Klorofylli d C54H70MgN4O6 519-63-1 Klorofylli f C55H70MgN4O6 \- == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasvikset: Klorofyllit * Coloria.net: Lehtivihreä, klorofylli, klorofyllikuparikompleksi * Chlorophyll * Chlorophylls – natural solar cells (pdf) Luokka:Kasvianatomia Luokka:Yhteyttäminen Luokka:Elintarvikevärit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit