Venäjän hallitsijat

Venäjän valtion juuret juontuvat viikinkiajalla syntyneestä Kiovan valtakunnasta, joka nousi mahtavimmaksi varjagien hallitsemista kaupunkilinnoituksista 800-luvun loppupuolella. Varjagien niin kutsuttu Rurikin dynastia hallitsi Venäjää yhtäjaksoisesti aina vuoteen 1598 asti. Tätä seuranneena 15 vuoden sekasortoisena aikakautena nähtiin vielä yksi varjagihallitsija, Vasili IV (1606–1610). Vuonna 1613 valtakunnankokous valitsi Venäjän tsaariksi Romanov-sukuisen Mikaelin. Romanovit hallitsivat Venäjää aina vuoden 1917 alkupuolelle. Samana vuonna valtaan nousi kommunistinen puolue ja vanha yhteiskuntajärjestys murtui, jonka jälkeen maan johtajia ei enää kutsuta hallitsijoiksi. ==Venäjän hallitsijan arvonimi == Keskiajalla venäläisten hallitsijoita kutsuttiin ruhtinaiksi ja suuriruhtinaiksi. 1400-luvulla tuli käyttöön tsaarin arvonimi. Tsaari johtuu sanana latinan termistä caesar. Venäjän hallitsijalle arvonimi otettiin Bysantista sen jälkeen kun Venäjä julistautui "kolmanneksi Roomaksi" ja Itä- Rooman perinteen jatkajaksi. Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun taas saksalainen kielialue käytti suomen kielen "keisari"-termiin johtanutta "Kaiser"-muunnosta, ja muissa Euroopan kielissä latinan kantasanasta "imperator" johdettua sanaa. Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä julistettiin suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi "(Vserossijski Imperator)". Venäjän hallitsijoista onkin tästä eteenpäin syytä puhua Venäjän keisarina. Arvonimi "tsaari" säilyi ennallaan, mutta ei Venäjän vaan lukuisten muiden alueiden tsaarina. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari, ja "keisari"- ja "tsaari"-termin välillä ei Venäjällä ole käytännössä eroa. Suomessa Venäjän keisari hallitsi Suomen autonomisen suuriruhtinaskunnan perustuslaillisten rajoitteiden puitteissa, minkä vuoksi hänestä käytettiin Suomessa keisarin ohella myös nimitystä Suomen suuriruhtinas korostamaan Suomen autonomiaa sekä eroa Venäjän yleisen lain ja Suomen suuriruhtinaskunnan autonomian välillä. ==Hallitsijan asema== Venäjän hallitsija oli itsevaltias. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että hallitsijan alamaisilla ei ollut säädettyä oikeutta vallankäyttöön. Samalla puuttui lain turva esivallan mielivaltaa vastaan.Luntinen Pertti, Keisari-Venäjän aatehistoria, GAUDEAMUS, Ky Mäntän kirjapaino Mänttä 1981, s. 8. Syy tähän löytyy pitkäaikaisesta historiallisesta kehityksestä ja muotoutuneesta kulttuurista. Novgorodin, Kiovan ja myös Moskovan suurruhtinaat ja ruhtinaat pitivät suuren osan tärkeästä turkiskaupasta ja myös muusta kaupankäynnistä hallitsijan kontrollissa. Näin Venäjälle ei muodostunut Euroopan tapaan kauppaa käyvää voimakasta vaurastuvaa porvaristoa, joka vaatisi itselleen oikeuksia. Myöskään ylimykset eivät muodostaneet yhtenäistä säätyä, joka olisi tuonut vastapainon itsevaltiaalle, vaan pitkään jokainen palveli omaa ruhtinasta.Luntinen, s. 8. Mongolien ja tataarien esimerkki vaikutti myös venäjän hallitsijan asemaan. Kaani oli despootti, toisinaan oikukas, ihmisten hengen ja omaisuuden yläpuolella. Kultaisen ordan keskitetty hallinto oli samalla erittäin tehokas ja toimi luonnollisena esimerkkinä Moskovan ruhtinaille. Myös Turkin sulttaanin hillittömällä terrorilla saavutetut voitot vahvistivat kuvaa armottoman kurin kulttuurin menestyksestä. Kun Novgorod poikkesi tästä eurooppalaisen kaupunkivapauden suuntaan se hävitettiin kiduttamalla, polttamalla ja raiskaamalla.Luntinen, s. 9. Kun Iivana III nai Konstantinopolista prinsessa Sofia Palaigoksen ja Konstantinopoli kukistui, kutsuttiin Venäjällä Moskovaa toiseksi Konstantinopoliksi. Iivana IV ”Julma” otti näin itselleen tsaarin (Caesarin) arvonimen korostaakseen tätä yhteyttä ja sitä, että hän oli suoraan Jumalalle vastuussa.Luntinen, s. 10 Hän sai tästä syyn pitäytyä myös Bysantin mallin mukaisena hengellisenä johtajana. Samalla toisen Bysantin, kolmannen Rooman tsaari oli ainoana kristittynä (ortodoksina) hallitsijana velvoitettu maailmanherruuteen ja imperialismiin.Luntinen, s. 10. Huomattakoon, että maailmalla hallitsijan jo tuolloin tunnettu lisänimi ”Julma” on Venäjällä ”Ankara” (ven. Groznyi).Venäjän historia, Kirkinen Heikki (toim.), Kolmas painos, Helsinki Otava, 2004, s. 95. Venäjällä Iivanan lisänimestä puuttuu hirmuhallintoon liitetty negatiivinen sävy, ja nimeä ”Ankara” on toisinaan ymmärretty isällisen ankaraksi. Myöhemmin erityisesti Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin tunnetaan ihailustaan Iivanaa kohtaan. Stalin haki Iivanan toimista perusteita omalle terrorilleen.Radzinski, Edvard, Stalin, WSOY 2003, 6. p., s. 576, 595–596. Pietari I Suuri eurooppalaisti monella tavalla takapajuista Venäjää. Hän uudisti hallintoa ja armeijaa ja ryhtyi rakennuttamaan uutta pääkaupunkia Pietaria. Myös uudet aatteet kuten valistunut itsevaltius saapuivat vähitellen Venäjälle. Ne elivät rinnakkain vanhan mallin kanssa riippuen hallitsijan tahdosta. Katariina II ja Aleksanteri II ovat tunnettuja vapaamielisestä uudistushengestä. Esimerkiksi maaorjuus lakkautettiin vasta Aleksanterin aikana vuonna 1861. Hänen edeltäjänsä Nikolai I ja seuraajansa Aleksanteri III olivat taas tunnettuja kurin kannattajia ja Venäjä tunnettu heidän aikanaan ankarasta poliisivaltiosta. ==Luettelo hallitsijoista== === Muinaiset Kiovan ruhtinaat === Ruhtinas vallassa Kyi tuntematon Bož noin 350–376 === Novgorodin ruhtinaat === ====Rurik-suku==== Ruhtinas Ruhtinas vallassa 100px Rurik 862–879 Oleg Viisas 879–882 === Kiovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat === ====Kyi-suku==== * Askold ja Dir (842–842) ====Rurik-suku==== * Oleg Viisas (882–912) * Igor (912–945) * Olga (945–962) * Svjatoslav I (962–972) * Jaropolk (972–980) * Vladimir I (980–1015) * Svjatopolk I (1015–1019) * Jaroslav I Viisas (1019–1054) * Izjaslav I (1054–1073, 1076–1078) * Svjatoslav II (1073–1076) * Vsevolod I (1078–1093) * Svjatopolk II (1093–1113) * Vladimir Monomah (1113–1125) * Mstislav I Suuri (1125–1132) * Jaropolk II (1132–1139) * Vjatšeslav I (1139, 1151–1154) * Vsevolod II (1139–1146) * Igor II (1146) * Izjaslav II (1146–1154) * Yrjö I (1149–1151, 1155–1157) * Rostislav I (1154–1167) * Izjaslav III (1155–1162) * Mstislav II (1167–1169) * Gleb I (1169, 1170–1171) * Vladimir II Mstislavitš (1171) * Mikael I (1171) * Roman I (1171–1173, 1175–1177) * Vsevolod III (1173) * Rurik (1173, 1180–1182, 1194–1202, 1203–1205, 1206, 1207–1210) * Jaroslav II, (1174–1175, 1180) * Svjatoslav III (1173, 1176–1180, 1181–1194) * Ingvar I (1202, 1214) * Roman II (1203-1205) * Rostislav II (1204–1206) * Vsevolod IV (1206–1212) * Mstislav III (1214–1223) * Vladimir III (1223–1235) * Izjaslav IV (1235–1236) * Jaroslav III (1236–1238, 1246) * Mikael II (1238–1239, 1241–1246) * Rostislav III (1239) * Daniel I (1239–1240) === Vladimirin ruhtinaat ja suuriruhtinaat === ====Rurik-suku==== * Andrei I (1168-1175) * Mikael I (1175-1176) * Vsevolod III (1176-1212) * Juri II (1212-1216 ja 1218-1238) * Konstantin I (1216-1218) * Jaroslav II (1238-1246) * Svjatoslav III (1246-1249) * Andrei II (1249-1252) * Aleksanteri Nevski (1252-1263) * Jaroslav III (1263-1271) * Vasili Jaroslavitš (1272-1277) * Dmitri Aleksandrovitš (1277-1294) * Andrei III (1294-1304) * Mihail Jaroslavitš (1304-1318) === Moskovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat === ====Rurik-suku==== * Daniel (1283-1303) * Juri (1303-1325) * Iivana I (1325-1341) * Semjon (1341-1353) * Iivana II (1353-1359) * Dimitri (1359-1389) * Vasili I (1389-1425) * Vasili II (1425-1462) * Iivana III (Iivana Suuri) (1462-1505) - ensimmäinen koko Venäjän hallitsija - nai Bysantin viimeisen keisarin veljentyttären Sofia Palaiologoksen * Vasili III (1505-1533) * Iivana IV "Julma" (1533-1547) === Venäjän tsaarit === ====Rurik- suku==== * Iivana IV "Julma" (1547-1584) * Fjodor I (1584-1598) ====Sekasorron aika==== ====Godunov-suku==== * Boris Godunov (1598–1605) * Fjodor II (1605) ====Rurik-suku==== * Vale-Dmitri I (1605–1606) ====Šuiski-suku==== * Vasili IV (1606–1610) ====Rurik-suku==== * Vale-Dmitri II (1607–1610) * Vale-Dmitri III (1611–1612) ====interregnum, useita vallantavoittelijoita 1610-1613==== ====Vaasa-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Ladislaus IV Puolalainen 6.9.1610 – 4.11.1612 (syrjäytetty) / 14. kesäkuuta 1634 (erosi) 9\. kesäkuuta 1595 Krakova Puola Cecilia Renata Marie Louise Gonzaga Merkinė, Liettua ====Romanov-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut 100px Mikael I 26.7.1613 – 14.7.1645 12.7.1596 Moskova Maria Dolgorukova 1624 Jevdokija Strešneva 5.2.1626 Moskova Aleksei I 14.7.1645–29.1.1676 9.5.1629 Moskova Maria Miloslavskaja 17.2.1648 Natalja Naryškina 1.2.1671 Moskova 100px Fjodor III 29.5.1676–7.5.1682 9.6.1661 Moskova Agafia Gruševskaja 28.7.1680 Marfa Apraksina 24.2.1682 Moskova Pietari I Suuri 7.5.1682–2.11.1721 9.6.1672 Moskova Jevdokija Fjodorovna Lopuhina 1689 Marta Helena Skowrońska 1707 Pietari Iivana V 2.6.1682–8.2.1696 6.9.1666 Moskova Praskovja Fjodorovna Saltykova 1684 Moskova === Venäjän keisarit === ====Romanov-suku==== Kaikki hallitsijat vuoteen 1917 saakka on katsottu kuuluviksi Romanovien dynastiaan, vaikka teknisesti Pietari III ja kaikki keisarit Paavali I:stä alkaen olivat Holstein-Gottorpin sukua, kun taas Katariina I, Iivana VI ja Katariina II kuuluivat kokonaan muihin sukuihin. Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Pietari I Suuri 2. marraskuuta 1721 – 8. helmikuuta, 1725 9. kesäkuuta 1672 Moskova Jevdokija Fjodorovna Lopuhina 1689 Marta Helena Skowrońska 1707 Pietari ====Skowroński -suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Katariina I 8. helmikuuta 1725 – 17. toukokuuta 1727 15. huhtikuuta 1684 Tartumaa Liivinmaa Ruotsi Pietari I Suuri 1707 Pietari ====Romanov-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Pietari II 18. toukokuuta 1727 – 30. tammikuuta 1730 23. lokakuuta 1715 Pietari naimaton Moskova ====Mecklenburg-Schwerin-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Anna 13. helmikuuta 1730 – 28. lokakuuta 1740 7. helmikuuta 1693 Moskova Kuurinmaan herttua Friedrich Wilhelm Kettler marraskuussa 1710 Moskova ====Brunswick-Bevern-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Iivana VI 28. lokakuuta 1740 – 6. joulukuuta, 1741 23. elokuuta 1740 Pietari naimaton Pähkinälinna (murhattiin) ====Romanov-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Elisabet 6. joulukuuta 1741 – 5. tammikuuta 1762 29. joulukuuta 1709 Kolomenskoje Aleksei Razumovski 1742 Pietari ====Holstein-Gottorp-Romanov-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut 100px Pietari III 5. tammikuuta 1762 – 9. heinäkuuta 1762 21. helmikuuta 1728 Kiel Schleswig-Holstein prinsessa Sophie Friederike Auguste von Anhalt-Zerbst 16\. elokuuta 1745 (murhattu) Ropsunhovi ====Askania-suku ==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Katariina II (Katariina Suuri) 9. heinäkuuta 1762 – 6. marraskuuta 1796 2. toukokuuta 1729 Preussin kuningaskunnassa Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta Pietari III 16. elokuuta 1745 Pietari ====Holstein-Gottorp-Romanov-suku==== Monarkki Monarkki vallassa syntynyt avioliitto kuollut Paavali I 17. marraskuuta 1796 – 23. maaliskuuta 1801 1. lokakuuta 1754 Pietari prinsessa Wilhelmina Luisa von Hessen-Darmstadt, Natalia Aleksejevna 29\. syyskuuta 1773 prinsessa Sofia Dorotea Augusta Luise von Württemberg, Maria Fjodorovna 26\. syyskuuta 1776 (murhattu) Pietari Aleksanteri I 24. maaliskuuta 1801 – 1. joulukuuta 1825 23. joulukuuta 1777 Pietari prinsessa Louise Marie Auguste von Baden, Elisabet Aleksejevna 28. syyskuuta 1793 Taganrog Nikolai I 26. joulukuuta 1825 – 2. maaliskuuta 1855 6. heinäkuuta 1796 Hatsina Preussin prinsessa Friederike Luise Charlotte Wilhelmine, Aleksandra Fjodorovna 13\. heinäkuuta 1817 Pietari Aleksanteri II 2. maaliskuuta 1855 – 13. maaliskuuta 1881 29. huhtikuuta 1818 Moskova prinsessa Marie Maximilianne Wilhelmine Auguste Sophie von Hessen- Darmstadt, Maria Aleksandrovna 16\. huhtikuuta 1841 (murhattu) Pietari Aleksanteri III 13. maaliskuuta 1881 – 1. marraskuuta 1894 10. maaliskuuta 1845 Pietari Tanskan prinsessa Dagmar Marie Sophie Frederikke, Maria Fjodorovna 9\. marraskuuta 1866 Jalta, Krim Nikolai II 1. marraskuuta 1894 – 15. maaliskuuta 1917 6. toukokuuta 1868 Tsarskoje Selo prinsessa Alix Viktoria Helene Luise Beatrix von Hessen- Darmstadt, Aleksandra Fjodorovna 26\. marraskuuta 1894 (murhattu) Jekaterinburg, Neuvosto-Venäjä == Katso myös == * Neuvostoliiton johtaja * Venäjän presidentti * Venäjän vaakuna == Lähteet == == Aiheesta muualla == Venäjä 1 Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit be:Імператары расійскія