EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Viuhanjärvi

Viuhanjärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Viuhan kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Viuhanjärvi on osa Jumusen–Rauttunselän aluetta. == Maantietoa == Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltoaukean notkelmassa siihen laskee vai yksi pelto-oja. Järven laskuoja lähteen järven koillispäästä ja yhtyy jo 100 metrin päästä Vallonojaan, joka laskee Vallonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on täysin autio. Rannat ovat pensaikkoista suomaata. Järvelle pääseen yhdystietä 13941 myöten. == Historiaa == Vuoden 1956 peruskartassa järven ympäröivällä suolla nostettiin ilmeisesti pehkua, mutta sen jälkeen järvellä ei ole ollut toimintaa. == Lähteet == Luokka:Vanajaveden alaosan alue Luokka:Valkeakosken järvet
Painonjärvi (Valkeakoski)

Painonjärvi on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata, kaakkoisrannat peltomaata ja lounaisrannat sekä metsää että peltoa. Järven lähiympäristössä on yhdeksän maatilaa tai muuta kiinteää asutusta ja rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Valkeakosken ja Kangasalan yhdistävä seututie 310 ylittää järven lasku-uoman Painonjoen pengertietä ja siltaa pitkin. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järvi saa vetensä muutamasta lähiojasta sekä Myllyniitynojasta, jota pitkin myös pienet Vähä Leppäjärvi (5 ha) ja Iso Leppäjärvi (4 ha) laskevat. Painonjärven lasku-uoma Painonjoki on yli 700 metriä pitkä ja leveämmillään 100 metriä leveä lahtimainen laajentuma. Se on varsin matala, sillä siinä elää runsas kasvillisuus. Painonjoki laskee Mallasveteen Tyrynselällä. == Lähteet == Luokka:Mallasveden alue Luokka:Valkeakosken järvet
Halkohaavanjärvi

Halkohaavanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla ja hieman myös Valkeakoskella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 81 hehtaaria. Se on 2,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kuohenmaalla mäkien ja laajan peltoaukean laidalla. Järven pohjoispäässä sijaitsee umpeen kasvava lahdenpohjukka Pirttiperä, joka on lähes 800 metriä pitkä. Sen keskellä sijaitsee pieni vesialue. Järvessä on kartan mukaan 6 saarta. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Järven lähettyvillä on useita maatiloja ja rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet seututieltä 310 ja järven itäpuolta kiertävältä kylätieltä. Kuntien välinen raja halkaisee Kaakkoperän lahden. Puolet lahdesta kuuluu Valkeakoskelle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) järvi kuuluu. Järveen laskee neljä ojaa. Sen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Roineella. Järviä yhdistääkin pohjoispäässä sijaitseva 250 metriä pitkä kanava, joka laskee Roineen Tossanselälle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.rmpkalastusalue.fi/documents/hoitosuunnitelma_2001-2005.pdf Luokka:Roineen alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Valkeakosken järvet Luokka:Kuohenmaa
Leppäjärvet

Iso- ja Vähä-Leppäjärvi ovat kaksi toisiaan lähekkäistä järveä Valkeakosken kaupungin alueen pohjoisosassa. Iso-Leppäjärven itäpuoli on Kangasalan kunnan aluetta. Nimistään huolimatta järvet ovat samankokoiset. Järvet ovat Myllyniitynojan kautta yhteydessä Painonjärveen ja edelleen Painonjoen kautta Mallasveteen. Luokka:Valkeakosken järvet Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue Luokka:Kuohenmaa
Egyptin kuningaskunta

Egyptin kuningaskunta () oli perustuslaillinen monarkia nykyisen Egyptin alueella vuosina 1922–1953. == Historia == === Alkuvuodet === Egyptin kuningaskunta julisti itsenäisyytensä 28. helmikuuta 1922, ja sen ensimmäiseksi kuninkaaksi tuli Fuad I. Belgian malliin perustuva perustuslaki promulgoitiin huhtikuussa 1923. Se määritti kuninkaan vallan ja perusti kaksikamarijärjestelmän. Egyptin senaatti oli puoliksi valittu ja puoliksi nimitetty. Egyptin perustuslaillisuus oli käytännössä yhtä olematon kuin maan itsenäisyyskin. Egyptin vallasta kilpailivat jatkuvasti kuningas, Wafd sekä Britannia. Fuad I kuoli huhtikuussa 1936, ja hänen alaikäinen poikansa Faruq astui valtaistuimelle, tosin rajoitetuilla valtuuksilla. Britannia ja Egypti solmivat keskenään puolustusliiton elokuussa 1936. Englantilaiset saivat oikeuden pitää joukkoja ja ilmavoimien osastoja Suezin alueella. Vuonna 1937 Egyptistä tuli Kansainliiton jäsen. Heinäkuussa 1937 Faruqista tuli täysi- ikäinen, jolloin hän sai täydet kuninkaan valtuudet. Saman vuoden joulukuussa hän erotti pääministeri Mustafa al-Nahhasin. === Toinen maailmansota === Vaikka Egypti auttoikin toisen maailmansodan aikana Britanniaa, harvat egyptiläiset silti kannattivat imperiumin voittoa. Vuonna 1940 britit painostivat kuningasta erottamaan pääministeri Ali Maher Pashan virastaan ja nimittämään yhteistyöhaluisemman hallituksen. Kun vuoden 1942 alussa Saksa uhkasi hyökätä Egyptiin, britit painostivat kuningasta nimittämään al-Nahhasin uudelleen pääministeriksi. Britannian interventio osoittautui katastrofaaliseksi, sillä Faruqista tuli vihamielinen niin brittejä kuin al- Nahhasia vastaan. === Monarkian loppu === Egyptin monarkia lakkautettiin lopulta vuonna 1953, 23. heinäkuuta 1952 tapahtuneen Egyptin vallankumouksen jälkeen. Egyptistä tuli tämän jälkeen tasavalta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikan entiset monarkiat Luokka:Egyptin historia Luokka:Lähi-idän entiset valtiot
Korentijärvi

Korentijärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Pyörömaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Korentijärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta. == Maantietoa == Järvi on 750 metriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvi on hyvin matala ja se on suorantainen järvi. Siihen laskee yhdeksän suo-, metsä- tai pelto-ojaa. Huomattavin oja Korenninoja laskee sen pohjoisrantaan. Se laskee tiheästi ojitetulta Aukeasuolta, johon myös Rutajärven vedet laskevat. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta, josta saa alkunsa Korentioja. Se laskee Lotilanjärveen, joka on Vanajaveden Kärjenniemenselän kapeasuinen lahti. Koska valuma-alue on 18 neliökilometriä suuri ja järvi on vain metrin syvä, ehtii vesi viipyä järvessä keskimäärin vain noin kahdeksan vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen lähialueella sijaitsee kolme maatilaa, joiden yhteydessä on myös vapaa- ajan asuntoja. Järvelle johtaa vain kärrypolku ja pari polkua. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja. == Vedenlaatu == Järven vedenlaatua on tutkittu loppukesällä vuonna 1995 sekä talvella vuosina 1978, 1986 ja 2007. Vedenväri on ruskeaa johtuen siihen liuenneen humuksen runsaasta määrästä. Veden happamuustaso on lievästi hapan, mutta puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä tai hyvä. Vaaraa järven happamoitumisesta ei vielä ole. Talvella on vesi jääkannen alla on vähähappista tai joskus täysin hapetonta. Veteen liuennut humus kuluttaa happea hajotessaan eikä sitä tule uutta tilalle valuma-alueen ojista. Vuonna 1986 happi oli kulunut vähiin jo helmikuussa, koska veden hapen kylläisyysaste oli enää 29 %. Talvella 2007 happitilanne oli vieläkin huonompi, sillä koko vesimassa oli hapetonta. Kesäisin tilanne on kuitenkin hyvä, sillä matala vesi hapettuu tehokkaasti ja vielä vaihtuukin nopeasti. Talvella hapen vähyys käynnistää sisäisen kuormituksen. Kesällä vesi on kuitenkin ravinteikasta muutenkin. Veden fosforipitoisuus oli 1970-luvulla lievästi rehevän järven tasolla, mutta se on kohonnut ja on nykyään rehevän järven tasolla. Järven vedenlaatu on välttävä. == Historiaa == Vuoden 1959 peruskartassa järven länsirannan ja Vähä Korentijärven välissä oli laaja peltoaukea. Pellot ulottuivat aivan rannoille asti. Viljeltävän pellon määrää vähennettiin asteittain vuosien 1960-luvulta lähtien. Sääksmäen ja Valkeakosken välinen raja ylitti järven Saarikkoluodon kodalla. == Lähteet == Luokka:Vanajaveden alaosan alue Luokka:Valkeakosken järvet
Pentaur

Pentaur oli muinainen egyptiläinen runoilija tai runoilijajoukko, joka Ramses II:n aikana kirjoitti runoja tämän urotöistä. Kuuluisimmaksi tuli Pentaurin laulu Kadeshin taistelusta. == Lähde == Otto Sjögren: Historiallinen lukukirja: Vanha ja Keski-aika, WSOY, 1888. Luokka:Muinaiset egyptiläiset Luokka:Muinaisen Egyptin kirjallisuus
Mastia

Mastia eli Mustia on Pirkanmaalla Valkeakosken ja Akaan välisellä rajalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueeseen. Mastia on osa Nahkialanjärven aluetta. == Maantietoa == Lampi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, ja sen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee 5,3 kilometriä Toijalan kirkosta kaakkoon metsämaastossa. Järveen ei laske ojia, mutta sen ympärillä olevalle suolle on yhdistetty idästä Rajasuon kuivatusoja. Lammen laskuoja lähtee sen länsipääsät, ja se yhdistyy Mastianojan nimisenä Lontilanjokeen Metsä-Paavolassa. Lontilanjoki laskee Vanajaveden Konhilanselkään Nahkialanjoen nimisenä. Lampi on autio, eikä sille johda teitä, mutta metsätie ohittaa lammen sen länsipuolelta. Lammen kohdalla kuntien välinen raja tekee mutkan sillä tavalla, että muu osa järvestä paitsi sen pieni kaakkoisosa kuuluu Valkeakoskelle. == Luontoarvot == Järvi on paikoin suomainen ja siksi hyvä lintujärvi. Järvellä on nähty harvinaisempiakin lintuja kuten kaakkuri. == Historiaa == Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Mastiajärvi”. Lampi oli jo tuolloin yhdistetty Rajasuon ojaverkkoon, mutta sinne ei johtanut teitä. Vuoden 1976 kartassa näkyy jo jälkipainatuksena metsätiet, jotka rakennettiin metsäalueelle silloin. Sen jälkeen järven ympäristön tila on säilynyt samanlaisena. == Lähteet == Luokka:Lontilanjoen valuma-alue Luokka:Valkeakosken järvet Luokka:Toijalan järvet
Heinz Weixelbraun

Heinz-Karl Weixelbraun (s. 19. toukokuuta 1963 Spittal an der Drau) on itävaltalainen näyttelijä, joka esiintyi Christian Böckin roolissa televisiosarjassa Poliisikoira Rex. Hän on luonut myös uran teatterissa ja esiintynyt useissa elokuvarooleissa. Hän sai näyttelijän koulutuksen ja suoritti Bühnenreifeprüfungin Wienin Volkstheaterissa vuonna 1984http://kundendienst.orf.at/starsimorf/weixelbraun.html . == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Itävaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Axel Heibergin jäätikkö

thumb|Ilmakuva Axel Heibergin jäätiköstä. Axel Heibergin jäätikkö on Etelämantereella oleva laaksojäätikkö, joka ulottuu napaylängöltä Rossin lauttajäälle. Kuningatar Maudin vuorten läpi lounaasta koilliseen virtaava jäätikkö on 48 kilometriä pitkä. Jäätikön löysi vuonna 1911 norjalainen Roald Amundsen.Geographic Names Information System: Axel Heiberg Glacier, luettu 1.3.2012. Hän antoi jäätikölle nimen napa-alueiden retkikuntia rahoittaneen Axel Heibergin mukaan. == Katso myös == *Roald Amundsenin etelänaparetkikunta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Axel Heiberg Glacier Map *Ohio Range, iso TIFF-kuvatiedosto alakulmassa näkyy Axel Heibergin jäätikkö *Liv Glacier, missä näkyy oikealla Axel Heibergin jäätikön yläosa Amundsenin jääputouksineen *Mount Goodale, jossa näkyy vasemmalla Axel Heibergin jäätikön alasosa, mm. Bettyn huippu Luokka:Etelämantereen jäätiköt
Seututie 307

Seututie 307 on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva seututie, joka kulkee Valkeakoskelta Pälkäneelle. Tien pituus on 18 kilometriä. == Reitti == Tie alkaa Valkeakosken keskustasta seututien 310 risteyksestä. Se kulkee itäkaakkoon melko suoraan Mallasveden eteläpuolitse kunnes tekee Tykölässä mutkan koillista kohti hieman ennen Valkeakosken ja Pälkäneen kunnanrajaa. Tie nousee Murronmäen päälle ja laskee Mallasveden Ruotsilanselän rantaan. Tie päätyy Pälkäneen Harhalassa valtatien 12 risteykseen. Tykölässä tiestä erkanee yhdystie 3073, joka yhtyy entisen Hauhon kunnan alueella Hämeenlinnan ja Pälkäneen väliseen kantatiehen 57. == Liikennemäärät == Vuonna 2021 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 1 400–2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valkeakosken keskustan ja Tykölän välillä liikenne oli 2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja Tykölän ja Harhalan välillä 1 400 ajoneuvoa vuorokaudessa. == Lähteet == 307 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Pälkäneen liikenne
Yhdystie 3044

thumb|right|250px|Yhdystie 3044 Akaan Kurjenkalliossa. Yhdystie 3044 on Etelä- Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Valkeakosken ja Akaan kaupunkien alueella. ==Historia== Tie on alun perin vanha osa seututie 304:sta, joka kulki Valkeakosken keskustasta Akaan Kurjenkallioon. Tie on rakennettu 1950-luvun loppupuolella. Valtatie 3:n moottoritieosuuden valmistuttua seututie oikaistiin menemään rampille, josta pääsee moottoritielle. Vanha noin neljän kilometrin pätkä numeroitiin ja luokitettiin yhdystieksi. 3044 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Akaan liikenne
Yhdystie 3041

Yhdystie 3041 on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Kärjenniemen ja Lempäälän kirkonkylän välillä. ==Historia== Tie on pääosin varsin vanhaa vaikka reittiä on paikoin muokattu. Valkeakosken puolella tie kulki ennen nykyistä Pastintietä pitkin ja Lempäälässä tie kulki ennen nykyistä Sotavallantietä pitkin Ahtialaan asti. Tie on erittäin vanhaa. Tiellä kulki ennen 1950-lukua myös Akaaseen matkaavat koska nykyistä Seututie 304:ta ei tuolloin vielä ollut. Vanhan Lempääläntien alkuosa siis kulkee Seututie 304:tä pitkin Kärjenniemeen asti, josta se erkanee nykyiselle yhdystielle. 3041 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Lempäälän liikenne
Kauneuspilkku

Kauneuspilkku on kasvoissa luonnostaan oleva tai kosmeettisin värein lisätty, muuta ihoa tummempi piste. Se on vanha tapa korostaa kasvojen vaaleutta. Kauneuspilkku piirretään usein rajauskynällä, mutta nykyään on olemassa myös uusi tapa pitää kauneuspilkkua: kauneuspilkun sijasta ylähuuleen laitetaan lävistys, jonka nimi on Madonna tai Marilyn ja joka on saanut nimensä Marilyn Monroen kauneuspilkun myötä. Marilynillä kauneuspilkku ei kuitenkaan sijainnut ylähuulessa vaan enemmän poskenpuolella. ==Aiheesta muualla== *Kosmeettiset värit Luokka:Kosmetiikka Luokka:Iho Luokka:Kasvot
Lucille Bliss

Lucille Bliss (31. maaliskuuta 1916 New York – 8. marraskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli äänirooleja muun muassa Smurffeissa (Smurffiina), Invader Zimissä (Ms. Bitters), Tuhkimossa (Anastasia) ja Crusader Rabbitissa (Crusader Rabbit). Bliss sai Winsor McCay -palkinnon Annie-gaalassa 2000. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset ääninäyttelijät Luokka:Annie-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Simpsonit (21. tuotantokausi)

Simpsoneiden 21. tuotantokausi (2009–2010) käynnistyi Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2009 ja päättyi 23. toukokuuta 2010.http://www.thefutoncritic.com/news/2009/07/28/fox-announces-new-fall- premiere-dates/20090728fox01/ http://www.thefutoncritic.com/news.aspx?id=8533 Jaksossa "Kurvailua curling- radalla" on pieni viittaus Suomeen. ==Jaksoluettelo== === Valkokankaiden valloittaja (Homer the Whopper) === === Ura katkolla (Bart Gets a 'Z') === === Kehän kuningatar (The Great Wife Hope) === === Kauhujen talo, osa 20 (Treehouse of Horror XX) === === Liitto repeilee (The Devil Wears Nada) === === Häirikkö nro 1 (Pranks and Greens) === === Viheliäs wiccatapaus (Rednecks and Broomsticks) === === Voi veljet! (O Brother, Where Bart Thou?) === === Kaikki isäni tarinat (Thursdays with Abie) === === Hassu haikeana (Once Upon a Time in Springfield) === === Tukuttain tuuria (Million Dollar Maybe) === === Kurvailua curling-radalla (Boy Meets Curl) === === Simpsonien sukujuuret (The Color Yellow) === === Läksyjen laiminlyöntiä (Postcards from the Wedge) === === Ihastusta ilmassa (Stealing First Base) === === Sielunhoitomatka (The Greatest Story Ever D'ohed) === === Vallan kahvassa (American History X-cellent) === === Kahden kopla (Chief of Hearts) === === Tuulen viemää (The Squirt and the Whale) === === Isoveli valvoo (To Surveil with Love) === === Vaimoista parhain (Moe Letter Blues) === === Periviholliset (The Bob Next Door) === === Tuomion hetket (Judge Me Tender) === ==Lähteet== Luokka:Simpsonit-tuotantokaudet
Yhdystie 3073

Yhdystie 3073 on Sydän-Hämeessä sijaitseva yhdystie. Tie kulkee nykyisten Valkeakosken, Hattulan ja Hämeenlinnan alueilla, jotka aiemmin kuuluivat entisiin Tyrvännön ja Hauhon kuntiin. ==Historia== Tien Uskilasta Palssariin vievä osuus on vanhaa Hämeenlinnantietä, joka kulki Valkeakoskelta Vanajanselän itäpuolitse Hämeenlinnaan. Kun 1960-luvun alkupuolella Sääksmäen silta ja silloinen Valtatie 3 valmistuivat, tämä liikenne lakkasi. Uskilantie ja Retulantie muodostivat tämän jälkeen yhdystien ja Uskilan ja Sääksmäen välisestä osuudesta tuli Yhdystie 3071. 3073 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Hattulan liikenne
Lasse K

Lasse K on hämeenlinnalainen rap-artisti. Hän levytti Firma Recordsille. Lasse K:n albumi Katupaskaa julkaistiin kesäkuussa 2008. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikinteon.http://www.redrum-187.com/phpBB3/viewtopic.php?t=3517 Pitkän hiljaiselon jälkeen hän julkaisi albumin Naapurirapun Abu vuonna 2015.http://www.basso.fi/foorumi/threads/lasse-k-naapurirapun-abu-koko-levy- ulkona.88930/ == Diskografia == ===Albumit=== * Niin se vaan menee (2002) * Lasse K EP (2003) * Hämpton Sound (2005) * Nro. 13 (2006) * Katupaskaa (2008) * Naapurirapun Abu (2015) ===Vierailijana=== Artisti Kappale Albumilta Muut vierailijat Vuosi Tykopaatti "Takki auki" Juomaripoika Hannibal 2007 Laiska Leppone "Dirty Hämptön" Sananlaskuja 2007 Hulabaloo "Oppineet ovat oppineet itse, muut ovat opetettuja" Sirkusteltta Pyhimys & Asa 2008 Laiska Leppone "Seteli verenpunainen" HuudiBoogie 2009 Dr. Sykerö "Sessio 1" (bonuskappale) SalaisuukSieni maailma 2010 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset hip hop -artistit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Harmaametsäpeukaloinen

Harmaametsäpeukaloinen (Henicorhina leucophrys) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava peukaloisiin kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Kooltaan harmaametsäpeukaloinen on noin 11 cm. Selästään laji on väriltään pääosin punaruskea. Päälaki on väriltään musta ja pään sivut ovat valko- mustaraidalliset. Siivissä ja pyrstössä on myös mustaa raidoitusta. Kurkku on harmaa ja raidallinen. Vatsa on väritykseltään harmaa ja kyljet punaruskehtavat. Harmaametsäpeukaloinen muistuttaa ulkonäöltään huomattavasti valkometsäpeukaloista (Henicorhina leucosticta), mutta valkometsäpeukaloisen vatsa on väriltään valkoinen ja pyrstö on hieman pidempi. == Levinneisyys ja elinympäristö == Harmaametsäpeukaloista tavataan Keski-Amerikassa alueella, joka ulottuu Meksikosta Panamaan. Etelä-Amerikassa lintua tavataan Andeilla Venezuelasta Ecuadorin kautta Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat kosteiden pilvimetsien tiheä aluskasvillisuus, metsien reunat ja myös hieman valoisammat metsät. Lajin elinympäristöt sijaitsevat 1 000-2 900 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnut liikkuvat yleensä pareittain lähellä maata. Harmaametsäpeukaloinen useammin kuullaan kuin nähdään. Harmaametsäpeukaloisen pesimäkausi kestää joulukuulta toukokuulle. Pallomainen pesä on kätketty aluskasvillisuuden joukkoon. Naaras munii kaksi valkoista munaa. == Lähteet == Luokka:Peukaloiset
Katupaskaa

__NOTOC__ Katupaskaa on rap-artisti Lasse K:n kesäkuussa 2008 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Firma Records. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikin tekemisen. Hän jatkoi sitä vasta vuonna 2015, jolloin hänen seuraava albuminsa Naapurirapun Abu julkaistiin. == Kappaleet == # Intro # Ei oo säkää (mukana Hannibal) # Anna mulle se biitti # Syy ja seuraus (mukana KPV & Laiska Leppone) # Skitti # Ile - Ela dissi freestyle # Kunnioita ittees (mukana Ile) # Pilvenpoltosta (mukana Ile) # Virkamiessääty # Budustudio-freestyle (mukana Sepe Ht, Ile & Dr. Sykerö) # Lyön läpi # Katupaskaa # Skitti # Niille jotka dikkaa # ABC # Vastavirtaviihdettä # Vitun nilkki, ime hiisit (mukana Dr. Sykerö) # Rajatapaus # Outro == Biitit == * Maximus: 1, 2 * KPV: 3, 4, 6, 8, 9, 10 * Sepe Ht: 7, 11, 12, 14, 15, 18 * Tuke Tuottaja: 16 * Pga: 17 * DJ Gleam: 19 == Arvostelut == * Redrum-187: Redrum-187: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lasse K:n haastattelu ja kappale "Anna mulle se biitti" ladattavissa Redrum-187 -sivustolla Luokka:Lasse K:n albumit Luokka:Vuoden 2008 albumit
Kalevi Ihalainen

Kalevi Viljo Ihalainen (23. joulukuuta 1913 Kotka – 11. heinäkuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen monipuolinen palloilija. Kalevi ”Kallari” Ihalainen ylsi Suomen edustusjoukkueeseen jääkiekossa, koripallossa ja keilailussa ja oli aikanaan yksi parhaista pesäpalloilijoista. ==Pesäpallo== === Pelaajana === * 3 SM-hopeaa: 1940, 1942, 1951 * 4 SM-pronssia: 1931, 1932, 1934, 1938 * 13 Itä-Länsi-ottelua: 1932-1938, 1940, 1945, 1946, 1948, 1949, 1951 * Pallo- Tovereiden joukkueessa yhtäjaksoisesti 28 vuotta, aluksi 3-varana ja myöhemmin lukkarina. Vuosina 1940–1941 Pallo-Toverit ei saanut sarjajoukkuetta jalkeille, joten tuolloin Ihalainen pelasi Helsingin Pallonlyöjissä). * Useita piirin- ja sk-järjestön mestaruuksia (ei kuitenkaan yhtään SM:ta) === Ansiomerkit === * Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 15 (1963) ==Jääkiekko== * SM 1935 (HJK) * 6 A-maaottelua, joissa 1 maali * 1939 MM- kilpailuissa Baselissa ==Koripallo== * EM-kisat 1939 Kaunas, Liettua ==Keilailu== * 1962 ensimmäisenä Suomessa koneistetussa hallissa täydet 300. * 1966 (Keilakerho Jyrä) ja 1969 (Keila-Sepot) SM nelimiehisjoukkueissa * 1971 SM henkilökohtaisessa kilpailussa. * 1971 valittiin Suomen parhaaksi keilaajaksi. Kallari pelasi myös käsipallon SM-sarjassa (EKV) ==Muuta== * PPL:n ja PT:n kultainen sekä SVUL:n hopeinen ansiomerkki == Katso myös == * Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista ==Lähteet== * Koripallon maajoukkueprofiili Suomen Koripalloliitto * Urheilumme Kasvot 3 - palloilu s. 675 (Keilailu). === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset keilaajat Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Yhdystie 2846

thumb|Näkymä Yhdystien 2846 yli Torajärvelle Saarnakiven luona. Yhdystie 2846 on yhdystie Hämeessä, nykyään Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä. Tie kulkee Valkeakosken, Hämeenlinnan ja Tammelan kuntien alueella. ==Historia== Tie on Sääksmäen Tarttilasta Kalvolan Kuurilaan asti osa vanhaa Akaasta Hämeenlinnaan vienyttä tietä, jonka merkitys supistui silloisen Valtatie 3:n valmistuttua 1960-luvun alkupuolella. Tällöin Kuurilasta Tammelaan vienyt osuus oli vanha ja huonokuntoinen. 1960-luvulla tie kuitenkin peruskorjattiin ja siitä tuli seututie 286. 1990-luvulla luokitus liikenteen vähäisyyden ja tien huonokuntoisuuden vuoksi muutettiin yhdystieksi. ==Maasto== Tie kulkee Valkeakosken puolella sääksmäkeläisessä maalaismaisemassa. Hämeenlinnan, entisen Kalvolan kunnan puolella kun tie poikkeaa Pirttikoskentielle, maisemat muuttuvat mäkisiksi ja metsäisiksi erämaamaisemiksi. Täällä Tammelan ylängöllä tie on varsinkin Tammelan Lautaporrasta kohden jo hyvin mäkinen ja mutkainen. Tien ajaminen vaatii talvella erityistä huomiokykyä. 2846 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Hämeenlinnan liikenne Luokka:Sääksmäki Luokka:Kalvola Luokka:Tammelan liikenne
Piia Suomalainen

Piia Suomalainen (s. 9. heinäkuuta 1984 Helsinki) on suomalainen tennispelaaja, joka edustaa tennisseura Smash-Tennistä Helsingistä. Parhaimmillaan hän on sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 356 lokakuussa 2011 ja nelinpelissä sijalle 528 joulukuussa 2006. Hän on voittanut neljä ITF-turnausta kaksinpelissä sekä nelinpelissä. Hän on edustanut Suomea Fed Cupissa vuosina 2002, 2003, 2005–2007, 2009–2015 ja 2017., viitattu 26.7.2017 Hän on voittanut tenniksen Suomen mestaruuden ulkokentillä kaksinpelissä vuosina 2002, 2006, 2013 ja 2017 ja nelinpelissä 2001, 2002 ja 2003 sekä sisäkentillä kaksinpelissä vuosina 2005, 2006 ja 2014 ja nelinpelissä 2002 ja 2006. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Waitin’ to Inhale

__NOTOC__ Waitin' to Inhale on Devin the Duden neljäs sooloalbumi, joka julkaistiin 20. maaliskuuta 2007. Levyllä vierailevat muun muassa André 3000, Snoop Dogg, Lil Wayne sekä Bun B. Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 30. == Kappaleet == # Boom I # Sell Me Some (mukana Odd Squad) # Almighty Dollar (mukana Tony Mac) # Hope I Don't Get Sick-A-This # What A Job (mukana André 3000 & Snoop Dogg) # Broccoli & Cheese # Boom II # She Useta Be # Lil' Girl Gone (mukana Lil Wayne & Bun B) # No Longer Needed Here (mukana GT) # Just Because # Don't Wanna Be Alone # Somebody Else's Wife # Boom III # Cutcha' Up # Nothin' to Roll With # Til it's All Gone == Arvostelut == * Pitchfork: 7.8/10Pitchfork Media review == Lähteet == Luokka:Vuoden 2007 albumit Luokka:Devin the Duden albumit
Kööpenhaminan ilmastokokous

Kööpenhaminan ilmastokokous () järjestettiin Bella Center -konferenssikeskuksessa Kööpenhaminassa, Tanskassa 7.–18. joulukuuta 2009. Balin ilmastokokouksessa vuonna 2007 sovitun tiekartan mukaisesti Kööpenhaminassa oli tavoitteena saada aikaan kansainvälinen sopimus ilmastonmuutoksen lievittämisestä vuoden 2012 jälkeen, jolloin Kioton sopimuksen voimassaolokausi päättyy. Sitovaa sopimusta kokouksessa ei sovittu. Kokous oli YK:n ilmastonmuutoskonventin (UNFCCC) viidestoista konferenssi. Sitä edelsi maaliskuussa 2009 Kööpenhaminassa pidetty tieteellinen konferenssi Climate Change: Global Risks, Challenges and Decisions, jonka tavoitteena oli koota viimeaikainen tieteellinen ymmärrys ihmisen toiminnan vaikutuksesta ilmastoon. Kokouksen yhteenvetoraportti pyrkii esittämään tämän tiedon maallikolle ymmärrettävällä tavalla.Synthesis report from Climate Change: Global Risks, Challenges and Decisions, Copenhagen 2009 University of Copenhagen Kööpenhaminan ilmastokokouksen alla useat maat ilmoittivat sitoutuvansa kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämiseen: *Euroopan unioni sitoutui vähentämään päästöjään 20 % vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, mutta nostaa tavoitteen 30 %:iin, jos vastaavansuuruisista päästövähennyksistä saadaan aikaan sitova kansainvälinen sopimus. *Kiina ilmoitti alentavansa hiili-intensiteettiä 40–45 % vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Hiili-intensiteetti kuvaa hiilidioksidipäästöjä suhteutettuna bruttokansantuotteeseen. *Yhdysvallat aikoo leikata päästöjään 17 % vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä ja 83 % vuoteen 2050 mennessä. *Intia aikoo vähentää hiili-intensiteettiään 24 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasosta. Kokouksessa sovittiin myös ilmastorahaston perustamisesta kehitysmaiden tukemiseksi.Kööpenhaminassa sopu uudesta rahastosta kehitysmaille HS.fi == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto Luokka:Ilmastopolitiikka Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Vuoden 2009 politiikka Ilmastokokous Luokka:Ympäristökonferenssit
PowerPlay Manager

PowerPlay Manager on slovakialaisen PowerPlay Manager s.r.o:n kehittämä Internetissä pelattava selainpohjainen urheilumanageripeli. Ensimmäiset pelattavat lajit olivat jääkiekko ja jalkapallo. Pelin perusversio on ilmainen. Ylläpitäjät ja kehittäjät ovat yksityishenkilöitä. Huhtikuussa 2011 PowerPlay Manageriin oli rekisteröitynyt maailmanlaajuisesti noin 400 000 käyttäjää, joista noin 8 700 Suomesta. Eniten pelaajia oli Tšekistä, Slovakiasta ja Puolasta. Rekisteröityneet käyttäjät voivat ostaa itselleen pelaamiskokemusta parantavia lisäpiirteitä. ==Jääkiekko== Jääkiekko on PowerPlay Managerin vanhin urheilulaji. Täysversio valmistui sivustolle huhtikuussa 2009. Pelaajalla on alussa noviisijoukkue, joka on tarkoitus viedä I.1-sarjaan ja voittaa siellä. Joukkue pelaa alkuvaiheessa todennäköisesti IV- sarjassa, mutta pienet mahdollisuudet on päästä III-sarjaan. Kun 11 kokemuspistettä on koossa, pelaaja pääsee markkinoille ja saa otettua pienen lainan. Kaudella 3 tulivat maajoukkueet. Joka kaudella pidetään kaksi kansainvälistä joukkueturnausta, Mestareiden liiga ja Cup-voittajien cup, joihin pääsee aina voittamalla Suomen cupin tai olemalla I.1-sarjan kärkikolmikossa. ==Jalkapallo== Jalkapallo on PowerPlay Managerin toiseksi vanhin urheilulaji. Täysversio valmistui sivustolle kesäkuussa 2010. == Käsipallo == Käsipallo on kolmanneksi vanhin laji ja siitä on meneillään nyt kausi 7. == Koripallo == Myös koripallon täysversio on jo julkaistu. ==Muut lajit== Tekijät aikovat laajentaa sivustoa usealla urheilulajilla. Näitä ovat Formula 1, tennis, lentopallo, ampumahiihto ja baseball. Kun on tullut mukaan jääkiekkoon ja jalkapalloon voi mennä kolmen muun lajin jonotuslistalle. == Lähteet == * Viralliset kotisivut Luokka:Selainpelit Luokka:Urheilupelit Luokka:Vuoden 2007 videopelit Luokka:MMOG-pelit
Oi Herra, korkein valtiaamme

Oi Herra, korkein valtiaamme (tunnetaan myös nimillä Oi herra siunaa Suomen kansaa ja Vanha isänmaan virsi) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuonna 1986 käyttöönottaman virsikirjan virsi numero 579. Virren sävelmän on säveltänyt Dmitri Bortnjanski 1800-luvun alussa. Sävelmä otettiin käyttöön Preussin armeijassa vuonna 1813 annetulla kuninkaan määräyksellä iltasoiton yhteydessä esitettävänä iltarukouksena. Se painettiin Saksassa vuonna 1822 ilmestyneeseen sotilaslaulukirjaan, minkä jälkeen se levisi pian vastaavaan käyttöön myös Suomeen.Soi raikuen Torvet ja rummut: Suomen sotilasmusiikin perinteitä sanoin, kuvin ja sävelin, s. 85. Kaartin Jääkärirykmentin kilta ry, Helsinki 2006. Virren suomenkieliset sanat on kirjoittanut Alfred Brynolf Roos vuonna 1868. Virsi tuli ensimmäistä kertaa virsikirjaan vuonna 1886. Samalla sävelellä lauletaan myös virsi 369 ”Nyt päivä laskee, pilvi peittää”. Virttä suositellaan laulettavaksi Suomen itsenäisyyspäivänä. Virsi otettiin alun perin virsikirjaan vuonna 1886 valtiopäivien avajaisvirtenä ja alkoi sanoilla ”O Herra, siunaa ruhtinaamme”, millä viitattiin Suomen silloiseen suurruhtinaaseen eli Venäjän keisariin. Alkuperäisessä muodossaan virren ensimmäisessä säkeistössä pyydettiin siunasta myös Suomen säädyille: :Oi Herra, siunaa ruhtinaamme, :Suo henkes hälle ylhäältä; :Hallitse myöskin säädyt maamme :Sun viisautes hengellä, :Ett olis aina neuvoissansa :Yks mieli, rakkaus, rauha kanssa. Sen jälkeen kun vuonna 1906 säätyvaltiopäivien tilalle tuli eduskunta, ja varsinkaan sen jälkeen kun Suomi vuonna 1917 itsenäistyi, virren ensimmäistä säkeistöä alkuperäisessä muodossaan ei enää laulettu. Vuoden 1938 virsi­kirja­uudistuksessa säkeistö muotoiltiin uudestaan siten, että sana ruhtinas korvattiin ilmauksella ”päämies maamme”, ja virteen lisättiin maininta Suomen heimosta, eli sukukansoista. Ruotsin kirkko sai vuonna 1898 uuden suomenkielisen virsikirjan Ruotsin kirkon suomenkielinen Wirsikirja. Sen virret olivat samat kuin Suomen luterilaisen kirkon vuoden 1886 virsikirjan virret. Tämän virren kohdalla tekstiin oli tehty muutama muutos, jotta se soveltui laulettavaksi Ruotsissa. Sana ”ruhtinas” korvattiin sanalla ”kuningas” ja "Suomen kansa/maa" sanoilla ”Ruotsin kansa/maa”. Siten virsi alkoi ”Oi Herra, siunaa kuninkaamme”, toinen säkeistö ”Oi Herra, siunaa Ruotsin kansa” ja kolmas säkeistö ”Oi Herra, siunaa Ruotsin maamme”. Virren sävelmällä alun perin esitetty ortodoksinen teksti, jonka on suomentanut Sergei Okulov, alkaa sanoilla ”Ken kielin voisi kuvaella”. == Lähteet == Luokka:Virret Luokka:Suomalaiset isänmaalliset laulut
Dancing the Dream

Dancing the Dream: Poems and Reflections on Michael Jacksonin runokirja, joka julkaistiin vuonna 1992. Kirja julkaistiin uudelleen vuonna 2009. ==Julkaisut== ===Kovakantiset=== Julkaistu Julkaisija 1992 Doubleday 2009 Doubleday Luokka:Vuoden 1992 kirjat Luokka:Michael Jacksonin kirjat
Elävänä

Elävänä on Mikko Keinosen tuottama konserttisarja, jonka tallenteita Karlik Films on julkaissut DVD-levyinä vuodesta 2009 eteenpäin. Kaikki sarjan tallenteet ovat pelkistetyissä studio-oloissa ja pienen studioyleisön edessä kuvattuja intiimejä ja spontaaneja keikkoja. Kuvaukset on tehty Heinävedellä yhdellä kameralla, ilman uusintaottoja ja nopeita leikkauksia. Sarjan neljä ensimmäistä DVD:tä julkaistiin 25. marraskuuta 2009. Kyseessä ovat konsertit Eero Raittiselta & Jarkka Rissaselta, Ristolta, Lounalta sekä Pirjo Bergströmiltä. Vuoden 2009 puolella kuvattiin myös Janne Laurilan ja Matti Johannes Koivun keikat, mitkä julkaistaan myöhemmin. Tuolloin mukaan ilmoittautuivat myös Samae Koskinen ja Sansa, sekä Jarkko Martikainen ja Pekka Pirttikangas, joiden DVD:t ilmestyvät 27. lokakuuta 2010. Mikko Keinonen on Heinävedellä asuva elokuvantekijä ja kulttuuriaktiivi. == DVD:t == * Elävänä – Eero Raittinen & Jarkka Rissanen (25.11.2009) * Elävänä – Risto (25.11.2009) * Elävänä – Louna (25.11.2009) * Elävänä – Pirjo Bergström (25.11.2009) * Elävänä – Jarkko Martikainen (27.10.2010) * Elävänä – Pharaoh Pirttikangas (27.10.2010) * Elävänä – Tero-Petri (27.10.2010) == Lähteet == * Karlik Films - Ajankohtaista Luokka:Konserttitallennesarjat Luokka:Musiikki-DVD:t Luokka:Konserttielokuvat
Panorama (brittiläinen televisio-ohjelma)

Panorama on brittiläinen tutkivaa journalismia harjoittava ajankohtaisohjelma, jota BBC on esittänyt vuodesta 1953 alkaen. Ohjelman merkkipaalujen joukkoon kuuluvat muun muassa kuvausryhmän saaminen Unkariin kansannousun aikana 1956 ja Edinburghin herttua prinssi Philipin haastattelu vuonna 1961, joka oli ensimmäinen Britannian kuninkaallisen perheen jäsenen antama televisiohaastattelu. Ohjelmassa käsiteltiin myös Suezin kriisiä vuonna 1956, vaikka tuolloin BBC:n ei sallittu käsitellä keskusteluohjelmissa aiheita, jotka ovat tulossa parlamenttikeskusteluun lähimmän kahden viikon aikana. Lähetyksen seurauksena parlamentti luopui aikarajasta koeajaksi, eikä sitä sen jälkeen ole otettu uudestaan käyttöön. ==Lähteet== Luokka:BBC:n televisio- ohjelmat Luokka:Brittiläiset televisio-ohjelmat Luokka:Ajankohtaisohjelmat Luokka:1950-luvun televisiosarjat
Luís Fábio Silveira

Luís Fábio Silveira on brasilialainen, kanalintuihin erikoistunut lintutieteilijä. Silveira opiskeli biologiaa Pontifícia Universidade Católica de Minas Geraisissa ja valmistui sieltä 1995, jonka jälkeen hän siirtyi São Paulon yliopistoon, jossa tutki tinamien osteologiaa, ja valmistui maisteriksi 1999. Tohtoriksi hän väitteli São Paulossa vuonna 2003, väitöksen aiheena oli hokkojen (Cracidae) fylogenia ja osteologia. São Paulossa hänen ohjaajanaan toimi Elisabeth Höfling. Tämän jälkeen Silveira on toiminut São Paulon yliopiston eläintieteen laitoksen professorina ja Revista Brasileira de Ornitologia-julkaisun päätoimittajana. Silveira on julkaissut ainakin 42 tieteellistä artikkelia. Vuonna 2005 Silveira oli nimeämässä uutta papukaijalajia Aratinga pintoi, jolla ei vielä ole suomenkielistä nimeä.ITIS == Lähteet == *Tutkijasivu === Viitteet === Luokka:Brasilialaiset ornitologit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Tetsuya Harada

Tetsuya Harada (s. 14. kesäkuuta 1970 Chiba) on entinen japanilainen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti 250cc-luokan maailmanmestaruuden vuonna 1993. == Ura == Tetsuya Harada kilpaili 1990-luvun alussa Japanin mestaruussarjassa 250cc-luokassa. Vuosina 1990–1992 hän osallistui Japanin MM- osakilpailuun villillä kortilla. Vuonna 1992 tulleen Japanin mestaruuden jälkeen hän sai tallipaikan Yamahalle MM-sarjaan. Yllättäen Harada voitti maailmanmestaruuden heti tulokaskaudellaan. Seuraavalla kaudella Harada ei pystynyt loukkaantumisen vuoksi puolustamaan mestaruutta täysipainoisesti, mutta kaudella 1995 hän oli MM-sarjan toinen. Kauden 1996 jälkeen Harada siirtyi Aprilialle. Vuonna 1998 Tetsuya Harada oli lähellä voittaa uransa toisen maailmanmestaruuden, mutta joutui tyytymään kolmanteen sijaan. Harada johti kauden viimeistä osakilpailua vielä viimeisellä kierroksella. Osakilpailuvoitto olisi riittänyt maailmanmestaruuteen. Viimeisessä mutkassa Haradan tallikaveri Loris Capirossi ajoi Haradan perään aiheuttaen tämän ulosajon. Capirossi selvisi kolarista ja tuli toisena maaliin, mikä nosti Capirossin maailmanmestariksi. Kauden 1998 jälkeen Harada siirtyi 500-kuutioisiin, mutta siellä hän ei saavuttanut suurempaa menestystä. Hän oli parhaimmillaan MM-sarjan 10. ja oli palkintopallilla osakilpailuissa kahdesti. Hän teki paluun 250-kuutioisiin kaudella 2001 ja osoitti olevansa yhä huippukuski ollen MM-sarjan toinen. Tetsuya Harada yritti vielä kaudella 2002 uudestaan kilpailemista MotoGP-luokassa, mutta kausi oli pettymys. Hänen paras sijoituksensa osakilpailuissa oli 10. Kauden jälkeen Harada ilmoitti lopettavansa uransa, koska ei mielestään pystynyt enää taistelemaan voitoista. ===Saavutukset=== ====125cc-luokka==== *Japanin juniorimestari 1988 ====250cc- luokka==== *Maailmanmestari 1993 *MM-sarjan toinen 1995 ja 2001 *MM-sarjan kolmas 1997 ja 1998 *17 osakilpailuvoittoa, 26 kakkossijaa ja 10 kolmossijaa *Japanin mestari 1992 *Japanin mestaruussarjan toinen 1990 ja 1991 ====MotoGP- luokka==== *MM-osakilpailuissa 2 kolmossijaa ==Lähteet== Luokka:Japanilaiset ratamoottoripyöräilijät Luokka:Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Painonnosto kesäolympialaisissa 1968

Vuoden 1968 kesäolympialaisissa kilpailtiin painonnostossa seitsemässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat punnerrus, tempaus ja työntö. Mitalit jaettiin kolmen nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Kahdessa painoluokassa sivuttiin yhteistuloksen maailmanennätystä: Alle 56 kilogramman sarjassa maailmanennätystä 367,5 kg sivusivat iranilainen Mohammad Nassiri ja unkarilainen Imre Földi. Alle 82,5 kilogramman sarjassa maailmanennätystä 485 kg sivusivat neuvostoliittolaiset Boris Selitski ja Vladimir Beljajev. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 56 kg Mohammad Nassiri Imre Földi Henryk Trębicki 60 kg Yoshinobu Miyake Dito Šanidze Yoshiyuki Miyake 67,5 kg Waldemar Baszanowski Parviz Jalayer Marian Zieliński 75 kg Viktor Kurentsov Masashi Ouchi Károly Bakos 82,5 kg Boris Selitski Vladimir Beljajev Norbert Ozimek 90 kg Kaarlo Kangasniemi Jaan Talts Marek Gołąb yli 90 kg Leonid Žabotinski Serge Reding Joseph Dube ==Mitalitaulukko== 1\. 3 3 0 6 2\. 1 1 1 3 3\. 1 1 0 2 4\. 1 0 4 5 5\. 1 0 0 1 6\. 0 1 1 2 7\. 0 1 0 1 8\. 0 0 1 1 == Lähteet == * 1968 Luokka:Kesäolympialaiset 1968
Voimapolitiikka

Voimapolitiikka on kansainvälisiin suhteisiin vaikuttamista sotilaallisesti; sotilaallisella voimalla uhkaamalla tai sitä käyttämällä pyritään saavuttamaan valtion poliittiset päämäärät, jotka koskevat usein valtion vaikutusvallan tai alueen laajentamista. Voimapolitiikka on osa suurvaltojen harjoittamaa valtapolitiikkaa. Esimerkiksi Adolf Hitlerin toimet 1930-luvun lopulla ja Yhdysvaltain toimet Irakissa ja Afganistanissa 2000-luvun alussa perustuivat voimapolitiikkaan. ==Lähteet== Luokka:Poliittiset käsitteet
Elisabeth Höfling

Elisabeth Höfling on brasilialainen lintutieteilijä. Höfling opiskeli luonnonhistoriaa Universidade Estadual Paulista Júlio de Mesquita Filhossa 1964–1973. Hän valmisteli Rhinodrilus alatus-kastematoa käsittelevää väitöskirjaansa São Paulon yliopistossa vuodesta 1974 alkaen ja väitteli tohtoriksi 1979. Hänen ohjaajanaan toimi Gilberto Righi. Vuosina 1980–1981 Höfling työskenteli Pariisin luonnonhistoriallisessa museossa. Tämän jälkeen hän on työskennellyt Säo Paulon yliopiston elöintieteen laitoksen professorina ja dosenttina. Hän on julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita. Höfling toimii puheenjohtajana 25. kansainvälisessä lintutieteen kongressissa Brasiliassa elokuussa 2010.25th International Ornithological Congress Höfling on ollut nimeämässä kahta uutta papukaijalajia, Pionopsitta aurantiocephala vuonna 2002 ja Aratinga pintoi vuonna 2005.ITIS == Lähteet == *Tutkijasivu === Viitteet === Luokka:Brasilialaiset ornitologit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Mineriitti

Mineriitti oli Partekin ja myöhemmin Minerit Oy:n kauppanimi valmistamalleen kuitusementtilevylle, joka oli Suomessa etenkin 1960–1970-luvuilla suosittu julkisivu- ja vesikatemateriaali. Useimmiten levy oli väriltään vaaleanharmaata tai kellertävää. Levyt olivat normaalisti kooltaan joko 600×3 000 mm tai 250×400 mm. Ennen vuotta 1979 valmistettu sileä mineriittilevy sisältää noin 10–20 prosenttia asbestikuitua, vuodesta 1979 eteenpäin sileissä mineriittilevyissä on käytetty asbestin sijaan sellukuitua. Aaltolevyissä, kuten Vartti ja Tuplavartti, asbesti on korvattu muilla kuiduilla vasta 1.8.1988 eteenpäin. Sileiden kuin aaltolevyjenkin asbestipitoisuutta arvioitaessa tulee huomioida että varastoon tuotettuja eriä on myyty edellä mainittujen ajankohtien jälkeenkin ns. varasto tyhjäksi-periaatteella. Mineriittiä on kutsuttu myös eterniitiksi tuotenimen Eternit pohjalta. == Lähteet == Luokka:Rakennusmateriaalit Luokka:Rakentamisen tuotemerkit
Crouzonin oireyhtymä

Crouzonin oireyhtymä on kallon- ja kasvonluiden kasvuhäiriö, joka esiintyy noin neljällä 100 000 vastasyntyneestä. Oireiston aiheuttaa 10. kromosomin pitkän käsivarren FGFR2- tai FGFR3-geenin mutaatio. FGFR2-geenin sama mutaatio johtaa suvusta riippuen joko Crouzonin tai Pfeifferin oireyhtymään. Crouzonin oireyhtymä periytyy vallitsevasti autosomissa. Vähän yli puolessa tapauksista on kyse uudesta mutaatiosta.Crouzonin oireyhtymä, directo.fi Oireistolle ominaista on kallonluiden liian varhainen yhteen kasvaminen, jolloin pään muodosta tulee poikkeava. Tilaan liittyy erilaisia oireita ja komplikaatioita. Esimerkiksi keskikasvojen poikkeavan kehityksen takia voi ilmetä hengitysvaikeuksia. Oireiden vaikeusaste kuitenkin vaihtelee. Monesti oireyhtymä paljastuu heti tai pian lapsen syntymän jälkeen siihen liittyvien matalien silmäkuoppien ja ulkonevien silmien takia. Jos oireet ovat lieviä, diagnoosin voi saada ehkä vasta aikuisiällä,. Oireyhtymää hoidetaan leikkauksin. Hoitamattomana oireisto voi johtaa esimerkiksi sokeutumiseen, koska hoitamattomana aivoihin kohdistuva paine voi kasvaessaan vahingoittaa näköhermoa. == Lähteet == Luokka:Perinnölliset sairaudet Luokka:Oireyhtymät Luokka:Synnynnäiset epämuodostumat
Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys

Keski-Suomen Lintutieteellinen Yhdistys (KSLY) on vuonna 1974 perustettu lintuharrastusta edistävä yhdistys. Yhdistyksen perustamiskokous pidettiin Jyväskylän yliopiston biologian laitoksella 25. huhtikuuta 1974. Kokoonkutsujana toimi Timo Törmälä ja kokouksen puheenjohtajana Martti Linkola. Paikalla oli 29 henkilöä. Yhdistyksen nimeksi valittiin Keski-Suomen Lintumiehet (KSLM). Yhdistyksen virallinen perustamiskokous pidettiin 26. helmikuuta 1975 ja yhdistysrekisteriin se merkittiin 12. joulukuuta 1975. Loppuvuodesta 1976 KSLM ryhtyi julkaisemaan omaa lintulehteä Keski-Suomen Linnut. Seuraavana vuonna 1977 yhdistys liittyi Lintutieteellisten Yhdistysten Liittoon (LYL). Vuonna 1984 yhdistyksen nimeksi muutettiin Keski-Suomen Lintutieteellinen Yhdistys r.y. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * KSLY:n verkkosivut Luokka:BirdLife Suomi Luokka:Keski-Suomi
Painonnosto kesäolympialaisissa 1964

Vuoden 1964 kesäolympialaisissa kilpailtiin painonnostossa seitsemässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat punnerrus, tempaus ja työntö. Mitalit jaettiin kolmen nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Yhteistuloksen maailmanennätystä parannettiin neljässä painoluokassa ja sivuttiin yhdessä. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 56 kg Aleksei Vahonin Imre Földi Shiro Ichinoseki 60 kg Yoshinobu Miyake Isaac Berger Mieczyslaw Nowak 67,5 kg Waldemar Baszanowski Vladimir Kaplunov Marian Zieliński 75 kg Hans Zdražila Viktor Kurentsov Masashi Ouchi 82,5 kg Rudolf Pljukfelder Géza Tóth Gyözö Veres 90 kg Vladimir Golovanov Louis Martin Ireneusz Paliński yli 90 kg Leonid Žabotinski Juri Vlasov Norbert Schemansky ==Mitalitaulukko== 1\. 4 3 0 7 2\. 1 0 3 4 3\. 1 0 2 3 4\. 1 0 0 1 5\. 0 2 1 3 6\. 0 1 1 2 7\. 0 1 0 1 == Lähteet == * 1964 Luokka:Kesäolympialaiset 1964
Pukinpensaat

Pukinpensaat (Lycium) on kasvisuku koisokasvien heimossa. Sukuun kuuluu noin 90(–100) lajia, jotka kasvavat subtrooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä kaikilla mantereilla. Pukinpensaat ovat tavallisesti kuivilla paikoilla kasvavia piikkisiä, punamarjaisia pensaita. Euroopassa viljellään Skandinavian eteläosia (Ruotsi, Norja ja Tanska) myöten koristekasveina kahta suvun kiinalaisperäistä lajia, pukinpensasta (Lycium barbarum) ja kiinanpukinpensasta (Lycium chinense). Näitä lajeja viljellään myös hyötykasveina, koska niistä saadaan goji-marjoja. Goji-marjat ovat raaka-aine kiinalaisessa lääketieteessä. == Lajeja == * aitapukinpensas eli pukinpensas (pukinkoiso) (Lycium barbarum) * joulupukinpensas (Lycium carolinianum) * kiinanpukinpensas (Lycium chinense) * piikkipukinpensas (Lycium europaeum) * säkkäräpukinpensas (Lycium intricatum) * egyptinpukinpensas (Lycium schweinfurthii) File:LyciumBarbarum-bloem-hr.jpg|Aitapukinpensaan kukka. File:Lycium barbarum - Wolfberries on vine.jpg|Aitapukinpensaan marjoja. File:Lycium_intricatum.jpg|Piikkipukinpensas. File:Lycium_fremontii_az.jpg|Lycium fremontii. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Pukinpensaat – Lycium *
Painonnosto kesäolympialaisissa 1960

Vuoden 1960 kesäolympialaisissa kilpailtiin painonnostossa seitsemässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat punnerrus, tempaus ja työntö. Mitalit jaettiin kolmen nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Yhteistuloksen maailmanennätystä parannettiin neljässä painoluokassa ja sivuttiin kahdessa. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 56 kg Charles Vinci Yoshinobu Miyake Esmail Elmkhan 60 kg Jevgeni Minajev Isaac Berger Sebastiano Mannironi 67,5 kg Viktor Bušujev Tan Howe Liang Abdul Wahid Aziz 75 kg Aleksandr Kurinov Tommy Kono Gyözö Veres 82,5 kg Ireneusz Paliński James George Jan Bochenek 90 kg Arkadi Vorobjov Trofim Lomakin Louis Martin yli 90 kg Juri Vlasov James Bradford Norbert Schemansky ==Mitalitaulukko== 1\. 5 1 0 6 2\. 1 4 1 6 3\. 1 0 1 2 4\. 0 1 0 1 0 1 0 1 6\. 0 0 1 1 0 0 1 1 0 0 1 1 0 0 1 1 0 0 1 1 == Lähteet == * 1960 Luokka:Kesäolympialaiset 1960
Narva (täsmennyssivu)

Narva voi tarkoittaa: * Narva, Viron itäisin kaupunki * Narva, kylä Ontarion provinssissa Kanadassa * Narva, kylä Vesilahden kunnassa Suomessa * Narva, nahan alapuoli * Sukunimenä: ** Toivo V. Narva (1908–1990), päätoimittaja
Painonnosto kesäolympialaisissa 1956

Vuoden 1956 kesäolympialaisissa kilpailtiin painonnostossa seitsemässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat punnerrus, tempaus ja työntö. Mitalit jaettiin kolmen nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Yhteistuloksen maailmanennätystä parannettiin viidessä painoluokassa. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 56 kg Charles Vinci Vladimir Stogov Mahmoud Namjou 60 kg Isaac Berger Jevgeni Minajev Marian Zieliński 67,5 kg Igor Rybak Rafael Habutdinov Kim Chang-Hee 75 kg Fjodor Bogdanovski Peter George Ermanno Pignatti 82,5 kg Tommy Kono Vasili Stepanov James George 90 kg Arkadi Vorobjov David Sheppard Jean Debuf yli 90 kg Paul Anderson Humberto Selvetti Alberto Pigaiani ==Mitalitaulukko== 1\. 4 2 1 7 2\. 3 4 0 7 3\. 0 1 0 1 4\. 0 0 2 2 5\. 0 0 1 1 0 0 1 1 0 0 1 1 0 0 1 1 == Lähteet == * 1956 Luokka:Kesäolympialaiset 1956
John Brookfield

John Brookfield on yhdysvaltalainen voimamies, joka on erikoistunut puristusvoimaan. Hän on tehnyt lukuisia puristusvoimatemppuja, kuten repinyt 100 korttipakkaa 2 minuutissa 15 sekunnissa, taivuttanut 12 millimetrin paksuisen ja noin kuusi metriä pitkän terästangon matkalaukkuun sopivaksi sekä taivuttanut 520 kahden tuuman (noin viiden senttimetrin) naulaa 1 tunnissa 42 minuutissa. Brookfield on kirjoittanut puristusvoiman kehittämisestä lukuisia oppaita, joista tunnetuin lienee "Mastery of Hand Strength". Lukuisat muut voimamiehet ovat osoittaneet ihailunsa Brookfieldia kohtaan. Esimerkiksi Bill Kazmaier on sanonut hänestä "I was strong, BUT JOHN IS STRONG." == Lähteet == * Luokka:Yhdysvaltalaiset voimamiehet Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt