Helsingin Jalkapalloklubi

Helsingin Jalkapalloklubi eli HJK on helsinkiläinen jalkapalloseura. Suomen mestaruuksilla mitattuna se on Suomen menestynein jalkapalloseura. Ajatuksen seuran perustamisesta sai Franz Fredrik Wathén. HJK perustettiin virallisesti vuonna 1907 ja se voitti ensimmäisen jalkapallon Suomen-mestaruutensa vuonna 1911. Seura aloitti toiminnan jalkapallosta, mutta myöhemmin mukaan tulivat jääpallo ja jääkiekko, joissa molemmissa seura voitti Suomen-mestaruuksia 1920- ja 1930-luvuilla. Lisäksi HJK:ssa harrastettiin muun muassa keilailua, taitoluistelua ja käsipalloa. Vuodesta 1976 lähtien seura on keskittynyt jalkapalloon. Vuodesta 1964 lähtien HJK on pelannut jalkapallon pääsarjatasolla. Se on ainoa suomalaisseura, joka on pelannut Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan lohkovaiheessa. Seuran nykyinen kotistadion on Bolt Arena. Aikaisemmin HJK on pelannut ottelujaan Töölön pallokentällä ja Helsingin olympiastadionilla. HJK:lla on myös reservijoukkue Klubi 04, joka pelaa Ykkösessä. Se perustettiin vuonna 2004, kun seura osti Jokerien jalkapallojoukkueen. HJK:n naisjoukkue on myös Suomen menestynein seura mestaruuksissa mitattuna. == Historia == === Seuran alkuvuodet === Jalkapallon tultua Suomeen heräsi ajatus perustaa Helsinkiin jalkapallon oma erikoisseura. Vuoden 1907 alussa Franz Fredrik Wathén esitti ajatuksensa julkisuudessa, ja saman vuoden toukokuussa tehtiin periaatteellinen päätös perustaa Helsingin Potkupalloklubi eli Helsingfors Sparkbollsklubb. Kesäkuussa seuran virallinen perustamiskokous pidettiin Kaisaniemessä ja uuden seuran nimeksi otettiin Helsingin Jalkapalloklubi eli Helsingfors Fotbollsklubb.Tuhkunen s. 6–7. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HJK pelasi vielä samana vuonna Tammisaaressa paikallista tehdasjoukkuetta vastaan.Tuhkunen s. 9–10. HJK oli ollut kaksikielinen seura, mutta vuonna 1908 viralliseksi kieleksi valittiin suomi. Vuotta myöhemmin seuran ohjelmistoon otettiin mukaan jääpallo.Tuhkunen s. 12–14. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa HJK saavutti vuonna 1911, jolloin se voitti Åbo IFK:n maalein 7–1. Lisäksi vuonna 1912 seura juhli jalkapallon Suomen-mestaruutta, kun paikalliskilpailija HIFK kaatui samoin lukemin 7–1. Vuosikymmenen lopulla HJK voitti vielä kolme SM-kultaa vuosina 1917–1919. Vuonna 1917 seura voitti loppuottelussa ÅIFK:n maalein 4–2 ja kahtena seuraavana vuonna Viipurin Reippaan, ensin vuonna 1918 3–0 ja seuraavana vuonna lukemin 1–0. Muissa lajeissa seura saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa jääpallossa. HJK voitti vuonna 1921 jääpallon SM-loppuottelussa Viipurin Sudet.Tuhkunen s. 38–39. Vuonna 1924 seuran ohjelmistoon otettiin mukaan keilailu, mutta tästä jouduttiin pian luopumaan.Tuhkunen s. 45–49. Seuraavan kerran lajivalikoimaa laajennettiin vuonna 1928, jolloin HJK aloitti toiminnan jääkiekossa. Seuraavana vuonna HJK juhli lajissa Suomen-mestaruutta.Tuhkunen s. 57–58. Jalkapallossa aloitettiin sarjamuotoinen kausi vuonna 1930, mutta ensimmäistä kertaa HJK oli mukana Mestaruussarjassa vuonna 1931, pudoten kauden päätteeksi B-sarjaan. HJK palasi kuitenkin jo vuoden kuluttua takaisin Mestaruussarjaan voittamalla B-sarjan 1932. Vuosina 1936 ja 1938 seura voitti Mestaruussarjan. Jääkiekossa HJK voitti vielä kaksi SM-kultaa 1930-luvulla.Tuhkunen s. 68–78. Sotien jälkeen HJK otti käsipallon lajivalikoimaansa, ja keilailu palasi seuran toimintaan. Aikaisemmin seurassa mietittiin myös koripallon ottamista mukaan ohjelmaan, mutta ajatuksesta luovuttiin. Käsipallossa seura voitti SM-hopeaa vuonna 1944.Tuhkunen s. 100–103. HJK:n naisjaosto aloitti toimintansa vuonna 1946, jolloin alkoi myös naisten käsipallo.Tuhkunen s. 114. Jalkapallossa alkanut mitaliton kausi loppui vuonna 1954, jolloin HJK voitti SM-pronssia. Seuran toimintaa vaikeuttivat taloudelliset ongelmat, eikä se pystynyt panostamaan lajeihin erikoisseurojen tapaan.Tiitta s. 46–47. === Jalkapallon erikoisseuraksi === Vuonna 1960 HJK:n puheenjohtajaksi valittiin Apu-lehden omistaja Olli Lyytikäinen, joka tuki seuraa sekä taloudellisesti että tarjoamalla pelaajille työpaikkoja.Alaja s. 195–196. Seuran toimintaa alettiin vähentää ja jääpallojaosto lakkautettiin vuonna 1963.Aalto s. 61–63. Jalkapallossa HJK palasi Suomen-mestariksi valmentaja Aulis Rytkösen johdolla vuonna 1964.Aalto s. 54–67. Mestaruuden myötä seura pääsi ensimmäistä kertaa Euroopan Cupiin kaudella 1965–1966.Aalto s. 68. HJK hävisi kuitenkin molemmat alkukierroksen pelinsä Manchester Unitedia vastaan. Vuonna 1966 seura voitti ensimmäistä kertaa Suomen cupin. Jääkiekossa HJK oli pudonnut pääsarjasta, mutta nousi suurten taloudellisten panostusten ansiosta takaisin. Seura tavoitteli myös SM-kultaa, mutta sijoittui parhaimmillaan hopealle kaudella 1971–1972.Aalto s. 91–100. Jääkiekkojaosto ajautui taloudellisiin ongelmiin ja lopulta päätti fuusioitua Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi.Aalto s. 103–104. Myös taitoluistelu lopetettiin vuonna 1972, jolloin jäljelle jäivät käsipallo ja jalkapallo.Aalto s. 108. Naisten jalkapallossa HJK oli aloittanut toimintansa vuonna 1971, jolloin seura voitti heti Suomen-mestaruuden.Aalto s. 114–115. Miesten joukkueen rahoittajaksi tuli Paavo Einiö, jonka tuella HJK palasi mestariksi kaudella 1973.Aalto s. 118–121. Vuonna 1976 HJK:sta tuli jalkapalloon keskittynyt seura, kun käsipallotoiminta lakkautettiin.Sulkava s. 130. === Mestarien liiga ja 2000-luku === Kaudella 1981 seura saavutti ensimmäisen tuplamestaruutensa HJK:n voitettua sekä cup- että Suomen-mestaruuden.Sulkava s. 148–150. Vuosina 1985, 1987 ja 1988 seura voitti jälleen mestaruuden Jyrki Heliskosken valmentamalla joukkueella.Sulkava s. 163–168. Ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella HJK palasi mestariksi kauden tauon jälkeen, mutta seuran toimintaa vaikeutti 1990-luvun lama. Vuoden 1991 alussa perustettiin saneerausohjelman ja organisaatiouudistuksen jälkeen HJK-Klubi Oy, jolla houkuteltiin sijoittajia. Kaudella 1992 HJK voitti Veikkausliigan mestaruuden, vaikka seura kärsi edelleen talousongelmista, joiden takia mietittiin jopa konkurssia.Sulkava s. 180–184. Seuraavina vuosina vakavat taloushuolet väistyivät ja HJK-Klubi Oy lakkautettiin.Sulkava s. 186–187. Kaudella 1996 HJK antoi ensimmäistä kertaa potkut valmentajalleen, kun Tommy Lindholm erotettiin huonosti alkaneen kauden takia. Joukkue joutui sarjakarsintaan, jotka se lopulta voitti yhteismaalein 2–1 Hangö IK:a vastaan.Lehtola s. 215–221. Huonosti menneen kauden myötä joukkueen pelaajisto vaihdettiin suurelta osin ja HJK palasi Suomen-mestariksi.Lehtola s. 225. Seura pääsi täten mukaan Mestarien liigan karsintoihin, joissa se voitti ensin FC Jerevanin ja FC Metzin. Tällöin HJK:sta tuli ensimmäinen Mestarien liigan lohkovaiheeseen päässyt suomalaisjoukkue.Lehtola s. 231–233. HJK jäi lohkonsa viimeiseksi, mutta onnistui voittamaan Benfican. HJK muutti Finnair Stadiumille kauden 2000 aikana ja saavutti cup-mestaruuden.Lehtola s. 262. Ensimmäisen mestaruutensa vuosikymmenen aikana joukkue voitti vuonna 2002. Myös vuonna 2003 HJK voitti Suomen-mestaruuden, jonka lisäksi se voitti cup-mestaruuden. Talvella 2004 seura osti FC Jokerien jalkapallotoiminnan ja teki joukkueesta oman farmijoukkueensa, jonka nimeksi tuli Klubi 04. HJK juhli satavuotisjuhliaan vuonna 2007, mutta sijoittui liigassa vasta seitsemänneksi. Kauden lopun joukkuetta valmensi Antti Muurinen. Suomen-mestariksi HJK palasi kaudella 2009. Myös seuraavana vuonna seura voitti Veikkausliigan, minkä lisäksi seura pääsi Eurooppa-liigassa play-off-kierrokselle. HJK voitti kolmannen mestaruutensa putkeen kaudella 2011 ja neljäs tuli 2012, mikä merkitsi Suomen ennätystä peräkkäisten jalkapallomestaruuksien määrässä. Kaudella 2013 seura voitti jo viidennen perättäisen Suomen-mestaruutensa.. Kaudella 2014–2015 HJK eteni ensimmäisenä suomalaisseurana Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen voitettuaan karsintojen viimeisellä kierroksella Rapid Wienin. Lisäksi seura voitti kuudennen perättäisen Suomen-mestaruutensa. Mestaruusputki päättyi lopulta kaudella 2015, jolloin mestariksi kruunattiin Seinäjoen Jalkapallokerho HJK:n jäädessä pronssille. HJK palasi mestaruuskantaan kaudella 2017 voittaen myös Suomen Cupin, ja kaudella 2018 tuli toinen mestaruus peräkkäin. HJK saavutti vuosina 2020–2023 kaikkiaan neljä peräkkäistä mestaruutta, kunnes se sijoittui kaudella 2024 pronssille. == Seuratunnukset == === Seuravaakunat === Vuonna 1910 seuran jäsenille julistettiin kilpailu seuratunnuksesta. Kun sopivaa tunnusta ei tämän kilpailun perusteella löytynyt, sai diplomi-insinööri Osmo Korvenkontio toimeksiannon suunnitella merkin vuonna 1911. Korvenkontion suunnitelma otettiin käyttöön vuonna 1913. Seuratunnuksessa yhdistyvät jalkapllo, seuran perustamisvuosi sekä kukkafiguuri. Logon viivat ja fontti ovat kokeneet hienosäätöä vuosien varrella.Tiitta s. 18. Seuran 100-vuotisjuhlavuonna 2007 käytössä oli seuravaakuna, jossa oli kaksi tähteä 20 mestaruuden merkiksi sekä vuosiluvut 1907–2007. Vuonna 2020 seura päivitti 30. Suomen mestaruuden kunniaksi seuravaakunaa niin, että logon ylle tuotiin viisi mestaruustähteä. Viidellä mestaruustähdellä tunnustettiin myös naisten joukkueen tuohon mennessä saavuttamat 23 Suomen mestaruutta. 1990-luvun puolivässä HJK:n markkinoinnissa käytettiin tunnusta, jossa HJK-teksin yläpuolella oli liekinvarrella varustettu jalkapallo. Tunnus liittyi HJK:n "Antaa palaa"-markkinointikampanjaan ja tunnus oli esillä ainoastaan seuran kannattajamateriaalissa. Sulkava s. 202. Tiedosto:Helsingin Jalkapalloklubi logo 1913.svg | HJK:n alkuperäinen tunnus. Tiedosto:HJK logo.svg | HJK:n viisitähtinen tunnus. (2021–) === Värit === Seuran perustamisen jälkeen peliasujen väriksi valittiin valkoinen. Tällä värityksellä pelattiin vuoteen 1909 saakka, jolloin pelipaitojen värit vaihdettiin sinivalkoraitaisiksi.Tuhkunen s. 14. Värit olivat kannanotto suomalaisuusaatteen puolesta. Vuosien varrella HJK on käyttänyt muitakin kotipeliasuja, mutta värit ovat pysyneet samana. Vuodesta 1986 lähtien peliasu on ollut jälleen sinivalkoraitainen.Sulkava s. 174. Joitakin HJK:n kotipeliasuja vuosien varrelta.Sulkava s. 138. Joitakin HJK:n kotipeliasuja vuosien varrelta.Sulkava s. 138. Joitakin HJK:n kotipeliasuja vuosien varrelta.Sulkava s. 138. == Stadion == HJK pelaa kotiottelunsa nykyisin Bolt Arenalla eli Töölön jalkapallostadionilla, jolla seura on pelannut vuodesta 2000 lähtien. Stadionin rakennutti Hjallis Harkimo ja HJK oli osaomistaja stadionia hallinnoivasta yhtiöstä.Lehtola s. 248. Töölön jalkapallostadion valmistui vuonna 2000, jolloin sen nimioikeudet myytiin Finnairille kymmeneksi vuodeksi. Tämän johdosta stadion tunnettiin vuoteen 2010 asti nimellä Finnair Stadium. Vuonna 2010 stadionin nimioikeudet vanhenivat, jolloin TeliaSonera hankki nimioikeudet vuoteen 2013 asti. Aluksi nimi oli Sonera Stadium ja vuodesta 2017 vuoden 2020 alkuun saakka Telia 5G Areena. HJK omistaa stadionin nykyisin kokonaan. Stadionin nimi vaihdettiin kuitenkin vuonna 2020, kun HJK teki uuden yhteistyösopimuksen Bolt.Works-henkilöstövuokrausyhtiön kanssa. Stadionin alustana oli alun perin luonnonnurmi, mutta keväällä 2003 se korvattiin niin sanotulla Mondon tekonurmella. Tekonurmen käyttöä on perusteltu sen sopivuudella ympärivuotiseen käyttöön. Tekonurmi on herättänyt vastustusta, mutta samalla stadionin käyttötunteja on pystytty nostamaan. HJK:n ensimmäinen kotikenttä oli vuonna 1915 valmistunut Töölön pallokenttä.Tiitta s. 23. Toinen HJK:n usein käyttämä pelipaikka oli Helsingin olympiastadion. Veikkausliigan aikana HJK pelasi Töölön pallokentällä vuosina 1992–1994 ja 1997–1998 sekä olympiastadionilla 1990–1991, 1995–1996 ja 1999. HJK:n suurimmat yleisömäärät ovat juuri olympiastadionilta. Pääsarjatason ennätys, 23 382 katsojaa, on vuonna 1996 pelatusta HJK-MyPa-ottelusta,Lehtola s. 217. ja Mestarien liigan HJK-PSV Eindhoven-ottelussa katsojia oli 34 146.Lehtola s. 241. HJK:n kotikentätTähtien tarina: Helsingin jalkapalloklubi 100 vuotta *Kaisaniemen kenttä 1907–1908 *Eläintarhan kenttä 1909–1914 *Töölön pallokenttä 1915–1998 *Helsingin olympiastadion 1939–2000 *Töölön jalkapallostadion 2000– == Kannattajat == Helsingin Jalkapalloklubilla on eniten aktiivisia kannattajia, ja se on seuratuin joukkue Suomessa. Viidestätoista suurimmasta pääsarjatason ottelun katsojamäärästä 12 on ollut HJK:n kotiotteluita. Helsingin Sanomien 2012 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK on paitsi menestynein, myös suosituin suomalainen jalkapalloseura. Sitä kannatti joka neljäs suosikkijoukkueensa ilmoittaneista; Uudellamaalla osuus oli peräti 59 prosenttia.http://www.hs.fi/urheilu/HS-gallup+HIFK+on+jalkapallossakin+suositumpi+kuin+Honka/a1305583198001 HJK:n edusti Helsingin suomenkielistä porvariväestöä, tästä huolimatta seura piti kiinni perinteistään olla avoin kaikille kunniallisille kansalaisille kielestä, rodusta ja yhteiskunnallisesta asemasta riippumattaTuskunen s. 49.. Sillä oli laajalti kannatusta esimerkiksi Helsingin normaalilyseon ja Ressun lukion opiskelijoiden keskuudessa, suomenkielisten opiskelijoiden lisäksi HJK oli suosittu mm. kauppiaiden keskuudessaTähtien tarina, Helsingin jalkapalloklubi 100 vuottaTuhkunen s. 9.. Seuran kannattajien ydinjoukko tuli Helsingin kantakaupungista, mutta vuosikymmenten saatossa seurasta kehittyi leimallisesti myös töölöläinen joukkue, jossa HJK:n toiminta enimmäkseen pyöri.Alaja s. 201–202.Harri Kumpulainen, Jalkapallopääkaupunki s. 195, ISBN 978-952-67796-2-1 Vaikka HJK pitkään miellettiin töölöläiseksi porvarijoukkueeksi, on tämä leima kadonnut. Nykyään kannattajat tulevat eri yhteiskuntaluokista ja myös töölöläiskeskeisyys on vähentynyt. Tähän ovat vaikuttaneet muiden vahvan identiteetin omanneiden helsinkiläisseurojen katoaminen pääsarjatasolta sekä muuttoliikkeen sekoittama väestöpohja, lisäksi HJK ryhtyi jo varhaisessa vaiheessa 60- ja 70-luvuilla perustamaan juniorijoukkueita kantakaupungin ulkopuolelle rakennettuihin lähiöihinTähtien tarina: HJK 100 vuotta. Esimerkiksi Mestarien liigan lohkopelien aikaan HJK:sta tuli lähes koko Suomen edustaja.Lehtola s. 238. Toisaalta HJK on hyvin vihattu seura sekä Helsingissä että muualla Suomessa. HJK:lla oli järjestäytyneitä kannattajia jo 1930-luvulla ja kannattajat järjestivät tuolloin huviretkiä sekä kerhoiltamia. Toiminta kuitenkin hiipui sotien jälkeen pitkälti yleisen taloudellisen tilanteen heikkouden vuoksi.Tuhkunen s. 157-159. HJK:n ensimmäinen varsinainen kannattajaryhmä oli vuonna 1984 perustettu Tölikän Raiku,Sulkava s. 175. jonka toiminta kuitenkin hiipui. Kannattajatoiminta järjestäytyi uudelleen 1999, kun Forza HJK perustettiin Mestarien liigan innostamana. Se on yksi Suomen vanhimmista edelleen toimivista faniyhdistyksistä. Forzan jäsenmäärä kasvoi tasaisesti ja korkeimmillaan se oli vuonna 2003, jolloin jäseniä oli noin 300. Vuonna 2006 Forza HJK jakautui, kun kannattajaryhmän sisällä puhjenneiden ristiriitojen vuoksi syntyi Sakilaiset. Forzalla oli vuoden 2011 alussa 175 jäsentä, kun taas Sakilaisiin kuului noin 30 jäsentä. Kannattaryhmistä Forza HJK on profiloitunut perheystävällisempään kannattamiseen, kun taas Sakilaisten toiminta on anarkistisempaa ja villimpää. Nykyään löyhästi organisoitu Klubipääty toimii HJK kannattajien kattojärjestönä ja kaikki kannattajat kannattavat HJK:ta Klubipäädyssä Bolt Arenan eteläpäädyssä. Seuran tunnussävelmäksi on noussut Vexi Salmen sanoittama ”Hoo-Jii-Koo”, joka perustuu englantilaisten Daniel Boonen ja Rod McQueenin säveltämään kappaleeseen ”Blue Is the Colour”. Englantilainen alkuperäisversio on tunnettu Chelsea FC:n kannatuslaulu. HJK:n edustusjoukkue lauloi itse ja levytti kappaleen ennen kautta 1973. HJK:n yleisösuosio jalkapallossa ja jääkiekossa 1950-luvulta eteenpäin Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Jalkapallo Vuosikymmen 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 1950 Div1 Div1 Div1 2669 2818 2440 2259 2210 1834 1960 1260 2302 2323 Div1 3952 7381 7150 7197 6271 8058 1970 5177 3188 2560 3781 3481 3489 2886 2438 2757 3889 1980 2930 3058 3001 3243 5049 6789 6770 5106 4033 5034 1990 4673 3493 3250 3572 3224 3418 4159 3112 3460 2919 2000 3976 3818 2672 3646 3594 4683 5580 4848 4516 3661 2010 3544 3610 3757 5097 4017 5281 5101 4779 3779 5007 1950-1964 HS ja UL vuosikerrat. 1965-1990 jalkapallokirjat. 1991- http://www.european-football-statistics.co.uk/attn.htm Jääkiekko Jääkiekko Jääkiekko Jääkiekko Kausi Keskiarvo Kausi Keskiarvo 1957-58 731 1965-66 1799 1958-59 1045 1966-67 2812 1959-60 954 1967-68 556 1960-61 1675 1968-69 319 1961-62 2015 1969-70 377 1962-63 1479 1970-71 4448 1963-64 1687 1971-72 5500 1964-65 1554 1972-73* 3652 1957-1960 Helsingin Sanomat, vuosikerrat 1957-1960. 1960-1973 Jääkiekkokirjat Kursivoitu teksti Toinen sarjataso *Helsingin Jääkiekkoklubi == Kilpailijat == HJK:lla on historiansa aikana ollut useita merkittäviä kilpailijoita. 1900-luvun alkupuolella seuran tärkeimmät kilpailijat olivat muut helsinkiläiset pääsarjaseurat HIFK, HPS ja Kiffen, joiden kanssa HJK muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta jakoi mestaruudet ennen ensimmäistä maailmansotaa.Tiitta s. 14. Asetelmaa on vahvistanut ajoittain kiivaskin kilpailu pelaajista.Tiitta s. 35, 43. Varsinkin 1960-luvulla käytiin kovaa kisaa elintilasta, kun pääsarjatasolla pelasi viisi helsinkiläisseuraa. Lopulta ainoastaan HJK säilyi pääsarjassa muiden joko pudottua alasarjoihin tai lopetettua kokonaan.Aalto s. 52–55, 68.Wallen s. 154–159. Helsingin ulkopuolella HJK:n merkittävin kilpailija on ollut Valkeakosken Haka. Seurat ovat Suomen kaksi menestyneintä, ja niiden välisiä kohtaamisia pidetään klassikoina, sillä niissä taistellaan usein sarjan kärkisijoista. Esimerkiksi kauden 1999 mestaruus ratkesi Hakan hyväksi viimeisessä ottelussa Valkeakoskella, kun se onnistui voittamaan pisteen sarjassa edellä olleen HJK:n 1–0. Otteluissa on ollut paljon katsojia ja neljä pääsarjatason 11 suurimmasta yleisömäärästä on juuri HJK:n ja Hakan välisistä peleistä.Aalto ym s. 334. 1990- ja 2000-luvulla HJK:n tärkeimmät kilpailijat Hakan ohella ovat olleet pääkaupunkiseudun seurat. Erityisesti samalla stadionilla pelannut FC Jokerit nousi Harry Harkimon merkittävillä panostuksilla nopeasti huipulle ja oli lyhyen historiansa aikana tärkeä paikallisvastustaja. Jokerit hankki HJK:sta muun muassa Shefki Kuqin ja nousi haastamaan HJK:n ylivaltaa pääkaupunkiseudulla.Lehtola s. 255, 290. Noustuaan kaudeksi 2006 Veikkausliigaan FC Honka on ollut HJK:n merkittävin paikallisvastustaja, lukuun ottamatta kausia 2015-2017.Lehtola s. 299. Kauden 2023 päätteeksi Esport Honka meni konkurssiin, mutta Hongan konkurssin takia liigakarsinnat hävinnyt IF Gnistan nousi kaudeksi 2024 Veikkausliigaan. HJK:n nykyisen kotikentän suurimmat katsojamäärät ovat olleet HIFK:ta, Jokereita ja Honkaa vastaan. Näissä paikalliskamppailuissa on katsomossa ollut parhaimmillaan yli 10 000 katsojaa.Lehtola s. 263. Jokerien ja Hongan lisäksi muita paikalliskilpailijoita ovat olleet Finnairin Palloilijat, Atlantis FC ja AC Allianssi.Lehtola s. 303. 2010-luvulla HJK on pelannut ”Stadin derbyjä” HIFK:ta vastaan. == Organisaatio ja talous == === Rakenne === Helsingin Jalkapalloklubin organisaatio kostuu HJK Oy:stä ja useasta yhdistyksestä. Osakeyhtiö vastaa liigajoukkueen sekä A- ja B-poikien edustusjoukkueen toiminnasta. HJK ry on seuran ydin ja nykyään se vastaa naisten ja tyttöjen joukkueista sekä nuorempien poikien edustusjoukkueista. Muusta junioritoiminnasta huolehtii HJK-Juniorit ry ja reservijoukkue Klubi-04:n toimintaa hoitaa Talenttiklubi ry. Osakeyhtiön pääomistaja on Olli-Pekka Lyytikäinen, joka omistaa kaksi kolmasosaa osakkeista yhdessä siskonsa ja perheyhtiönsä A-lehtien kautta. Lyytikäinen on myös osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja. === HJK:n puheenjohtajat === * Fredrik Wathen (1907–1909) * Armas Willamo, Vilho Suvirinne (1910–1.4.1910) * Lauri Tanner (1.4.1910–1929) * Tuure Tornivuori (1930–1933) * Lauri Tanner (1934) * Eino Lehtola (1935–1937) * Eero A. Pekonen (1938–1942) * Lennart Yrjölä (1943–1945) * Niilo Tammisalo (1946) * Mikko Holopainen (1947–1950) * Erkki Linkomo (1951–1957) * Armas Pyy (1958–1959) * Olli Lyytikäinen (1960–1965) * Jukka Salomaa (1966–1967) * Yrjö Kokko (1968–1971) * Kari Salonen (1972–1978) * Pauli A. Valtanen (1979-1982) * Kari Kontuniemi (1983-15.4.2000) * Tuomas Lang (15.4.2000) * Pentti Markkanen (2001–2010) * Jussi Kuusniemi (2011–2013) * Kai Koskinen (2014–) Liiga-HJK ry:n puheenjohtajat * Olli-Pekka Lyytikäinen (1991–1996) * Ari Masalin (1997) * Olli-Pekka Lyytikäinen (1998–2000) * Kari Salonen (2001–2006) Oy:n puheenjohtajat (2001–) * Olli-Pekka Lyytikäinen (2001–) Helsingin Jalkapalloklubi 1907-1957Tähtien Tarina - HJK 100 vuottaKlubi 80: kirjoitus Helsingin Jalkapalloklubin 80-vuotiaasta toiminnasta: Helsingin Jalkapalloklubi, 1987. === HJK Oy === Nykymuotoisena HJK yhtiöitettiin vuonna 2000. Yhtiömuotoa yritettiin myös aikaisemmin seuran 1990-luvun alun pahojen talousvaikeuksien käynnistämän saneerausohjelman yhteydessä. HJK-Klubi Oy perustettiin 1991, mutta osakeanti epäonnistui eikä seuraan saatu juurikaan uusia sijoittajia. Silloisesta yhtiöstä HJK ry omisti pääosan. Yhtiö laukkautettiin 1996 muun muassa verotussyistä ja edustusjoukkueen toiminta siirtyi takaisin HJK ry:lle. 2000-luvulla HJK:n vuosittainen liikevaihto pysyi keskimäärin noin 2 miljoonassa eurossa. 2010-luvulla HJK nousi kestomenestyjäksi kotimaan kentillä ja samalla sen keskimääräinen liikevaihto nousi hieman yli viiteen miljoonaan euroon. Korkeimmillaan seuran liikevaihto oli kyseisellä vuosikymmenellä kaudella 2014, kun HJK pelasi Eurooppa-liigan lohkovaiheessa, jolloin sen liikevaihto nousi lähes 9 miljoonaan euroon. . 2020-luvulla HJK on menestynyt kotimaan kenttien lisäksi myös eurokentillä ja päässyt säännöllisesti mukaan rahakkaisiin eurocupien lohkovaiheisiin, jonka myötä sen keskimääräinen liikevaihto onkin noussut kuluvalla vuosikymmenellä jo 7,6 miljoonaan euroon. HJK:n tulot koostuvat lipputuloista, yrityskumppanuuksista, yritysliikunnasta ja Töölön jalkapallostadionin tapahtumien vuokrasta. Huomattavia tuloja tuovat myös eurocupien palkintorahat sekä pelaajien myynnit, mitkä vaihtelevat vuosittain merkittävästi. HJK saa lisäksi muiden seurojen tapaan vuosittain noin 400 000 euroa Veikkausliigan televisiointisopimuksesta.. HJK:lla oli 2000-luvun alussa myös oma televisiosopimus MTV3:n kanssa. HJK:n pääsponsorit ovat Adidas, Stadium, Bolt.Works, Lumme Energia, Apu, Carlsberg, Silja Line, OP Uusimaa, Ruutu, Mehiläinen, Foodora ja Turkish Airlines. === Talouden tunnusluvut === Tunnuslukuja 2005–2023 Tunnuslukuja 2005–2023 Tunnuslukuja 2005–2023 Tunnuslukuja 2005–2023 Tilikausi Liikevaihto* Tulos* 2005 1,59 –0,04 2006 2,46 0,09 2007 2,20 –0,15 2008 2,13 –0,25 2009 1,81 –0,49 2010 3,22 0,05 Arkistolinkki 2011 5,60 1,50 2012 3,755 0,088 2013 3,705 –0,149 2014 8,725 0,338 2015 5,740 0,494 2016 5,025 0,257 2017 4,842 0,253 2018 4,606 0,159 2019 4,160 0,058 2020 3,196 0,046 2021 7,097 0,751 2022 11,0 2,0 2023 9,23 0,400 *) miljoonaa euroa *) miljoonaa euroa *) miljoonaa euroa *) miljoonaa euroa == Pelaajat ja valmentajat == === Joukkue 2024 === Päivitetty 5. syyskuuta 2024. {| style="width: 310px;" Maalivahdit 1 Jesse Öst (varakapteeni) 25 Thijmen Nijhuis 85 Niki Mäenpää Keskikenttäpelaajat 8 Geórgios Kanellópoulos 10 Lucas Lingman (varakapteeni) 14 Hans Nunoo Sarpei 21 Niilo Kujasalo 22 Liam Möller 37 Atomu Tanaka 80 Kevor Palumets Hyökkääjät 7 Santeri Hostikka 9 Luke Plange 17 Hassane Bandé 23 Ozan Kökçü 42 Kai Meriluoto 94 Lee Erwin 99 Alessandro Albanese * Päävalmentaja: Toni Korkeakunnas * Valmentaja: Ossi Virta * Valmentaja: Óscar García Rodríguez * Valmentaja: Mikael Forssell * Maalivahtivalmentaja ja joukkueenjohtaja: Ville Wallén * Fysiikkavalmentaja: Joni Ruuskanen * Fysioterapeutti: Toni Taipale * Fysioterapeutti: Tony Elomaa * Lääkäri: Thomas Brinck * Lääkäri: Klaus Köhler * Huoltaja: Petteri Jutila * Huoltaja: Boris Wistuba-Marino * Huoltaja: Elias Louhento === Entiset pelaajat === === Entiset päävalmentajat === * Yrjö Larha (1933–1944) * Eino Nuutinen (1945–1947) * George Duke , George SkinnerTuhkunen s. 122. (1948–1949?) * Eino Nuutinen (1950) * János Nagy (1951) * Eino Nuutinen (1952) * Niilo Nordman (1953–1955) * Aatos Lehtonen (1956–1958) * Aulis Rytkönen (pelaajavalmentaja) (1960–1966) * Aulis Rytkönen (1967–1971) * Raimo Kauppinen (1972) * Kai Pahlman, Raimo Kauppinen (1973–1974) * Aulis Rytkönen, Raimo Kauppinen (1975–1979) * Martti Kuusela (1980) * Martti Kuusela, Raimo Kauppinen (1981) * Raimo Kauppinen, Thure Sarnola (1982) * Miikka Toivola (1983–1984) * Jyrki Heliskoski (1985–1989) * Martti Kuusela (1990) * Jyrki Nieminen (1991) * Jari-Pekka Keurulainen (1992–1994) * Bo Johansson (1995) * Tommy Lindholm (1996) * Jari-Pekka Keurulainen, Martti Kuusela (1996) * Antti Muurinen (1997–1999) * Jyrki Heliskoski (2000–2001) * Keith Armstrong (2002–2007) * Aki Hyryläinen (2007) * Antti Muurinen (2007–2012) * Sixten Boström (2013–2014) * Mika Lehkosuo (2014–2019) * Toni Koskela (2019–2023) * Toni Korkeakunnas (2023) * Ferran Sibila (2024) Aalto s. 56.Aalto ym s. 335. === Hall of Fame === HJK:n Hall of Fame perustettiin seuran 90-vuotisjuhlien yhteydessä, jolloin siihen nimettiin 16 henkilöä. Sittemmin sitä on täydennetty useaan otteeseen.Lehtola s. 226 HJK:n 100-vuotiskaudella 2007 julkaistiin juhlakirja, jossa valittiin HJK:n kaikkien aikojen tähtijoukkue. Valinnoissa painotettiin pelaajan uraa HJK:ssa, ottelumääriä, saavutuksia, tilastoja ja merkitystä seuralle. Pelaajavalmentajaksi valittiin Aulis Rytkönen.Aalto ym. s. 305–307https://www.hjk.fi/uutiset/Miehet-1919 *1. Aulis Rytkönen *2. Juha Dahllund *3. Henry Forssell *4. Atik Ismail *5. Markku Kanerva *6. Aatos Lehtonen *7. Kai Pahlman *8. Eino Soinio *9. Miikka Toivola *10. Jari Europaeus *11. Paavo Heinonen *12. Reijo Jalava *13. Lauri Lehtinen *14. Jyrki Nieminen *15. Pasi Rautiainen *16. Hanna-Mari Sarlin *17. Niilo Tammisalo *18. Markku Peltoniemi *19. Jari Rantanen *20. Kari Rissanen *21. Aki Hyryläinen *22. Tommi Grönlund *23. Petri Helin *24. Mika Lehkosuo *25. Aarno Turpeinen *26. Ville Nylund *27. Christina Forssell *28. Terhi Uusi-Luomalahti *29. Markku Palmroos *30. Aki Riihilahti *31. Pasi Rasimus *32. Kaija Salopuro *33. Heidi Lindström *34. Ville Wallén *35. Mikael Forssell *36. Sanna Malaska *37. Sebastian Sorsa === Muut joukkueet === ==== Farmijoukkue ==== Klubi 04:n toiminta alkoi vuonna 2004, jolloin HJK osti FC Jokerien toiminnan. Koska HJK:lla ei voinut olla kahta liigajoukkuetta, aloitti Klubi 04 toimintansa Kakkosesta. Joukkue nousi Ykköseen kaudeksi 2006 voitettuaan sarjakarsinnoissa VG-62:n. Vuonna 2006 Klubi 04 sijoittui kuudenneksi, mutta seuraavalla kaudella joukkue oli viimeinen ja putosi sarjasta. Kaudeksi 2009 joukkue onnistui jälleen sarjanousussa. Klubi 04 pysyi sarjassa vuoteen 2010 asti, jolloin se putosi. Kaudeksi 2018 Klubi 04 nousi taas Ykköseen, mutta jäi sarjan viimeiseksi ja putosi. HJK:lla on ollut myös muiden seurojen kanssa farmisopimuksia. Muun muassa vuosina 1994–1997 FC Honka oli HJK:n farmisopimuksen alaisena. ==== Juniorit ==== HJK:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet, ja kaiken kaikkiaan junioripelaajia on noin 1 400\. HJK:n juniorijoukkueet toimivat HJK Juniorit ry:n alaisuudessa. HJK Juniorit on pääkaupunkiseudun suurin jalkapalloseura. HJK on A-pojissa mestaruuksien määrässä toiseksi menestynein ja B-pojissa menestynein seura. HJK on kummankin sarjan menestynein seura maratontaulukossa. Vuoteen 2019 mennessä seura on saavuttanut A-pojissa 14 ja B-pojissa 22 mestaruutta. B-tytöissä HJK on myös menestynein seura. Kansainvälisen urheilututkimuskeskuksen CIES:n helmikuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK oli Suomen ja Pohjoismaiden suurin ja Euroopan 20. suurin kasvattajaseura. Tutkimus kattoi 468 seuraa 31 eurooppalaisesta pääsarjasta, ja kasvatiksi laskettiin pelaajat, jotka olivat edustaneet seuraa vähintään kolmen vuoden ajan ikävuosina 15–21. Sarjoissa pelasi yhteensä 36 HJK:n kasvattia. ==== Naiset ==== Seura aloitti naisjoukkueen toiminnan vuonna 1971, jolloin Naisten SM-sarja aloitettiin. Joukkue voitti heti ensimmäisenä vuonna Suomen-mestaruuden.Aalto s. 114–115. HJK hallitsi naisjalkapallon alkuvuosia, sillä se voitti viisi ensimmäistä mestaruutta. Vuosina 1979–1989 joukkue voitti seitsemän mestaruutta. HJK oli myös paras naisjoukkue 1990-luvulla, jolloin se voitti seitsemän mestaruutta. 2000-luvulla naisjoukkue voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2000, 2001, 2005 ja 2019. HJK menestyi naisissa myös kansainvälisillä kentillä, ja seura oli mukana vastaperustetussa naisten UEFA Cupissa kaudella 2001–2002. Joukkue eteni aina välieriin asti, jossa sen pudotti jatkopeleistä Umeå IK. Suomemestaruuden jälkeen monet pelaajat lähtivät seurasta, minkä takia HJK ei menestynyt SM-sarjassa edellisvuosien tapaan.Lehtola 2007, s. 281–284. ==== Soveltava jalkapallo ==== HJK Hurrikaanit -joukkue pelaa sähköpyörätuolijalkapalloa. Laji tuli Suomeen vuonna 2012 ja joukkue aloitti HJK:ssa 2015. == Saavutukset == Miehet * Suomen mestari (33): 1911, 1912, 1917, 1918, 1919, 1923, 1925, 1936, 1938, 1964, 1973, 1978, 1981, 1985, 1987, 1988, 1990, 1992, 1997, 2002, 2003, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2018, 2020, 2021, 2022, 2023 ** SM-hopea (14): 1921, 1933, 1937, 1939, 1956, 1965, 1966, 1982, 1983, 1999, 2001, 2005, 2006, 2016 ** SM-pronssi (13): 1954, 1968, 1969, 1974, 1976, 1979, 1980, 1986, 1993, 1994, 1995, 2015, 2024 * Suomen Cupin voittaja (14): 1966, 1981, 1984, 1993, 1996, 1998, 2000, 2003, 2006, 2008, 2011, 2014, 2017, 2020 ** Suomen Cupin hopea (8): 1975, 1985, 1990, 1994, 2010, 2016, 2018, 2021 * Liigacupin voittaja (6): 1994, 1996, 1997, 1998, 2015, 2023 ** Liigacupin hopea (3): 1995, 2009, 2012 Nuoret: A-pojat * Suomen mestari (14): 1942, 1959, 1974, 1980, 1981, 1982, 1984, 1990, 1997, 2001, 2004, 2005, 2006, 2010 B-pojat * Suomen mestari (22): 1977, 1978, 1979, 1980, 1982, 1986, 1991, 1992, 1993, 1994, 1997, 2002, 2004, 2005, 2006, 2008, 2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2017http://www.rsssf.com/tablesf/fin-youthchamp.html Naiset * Suomen mestari (23): 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1979, 1980, 1981, 1984, 1986, 1987, 1988, 1991, 1992, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2005, 2019 * Suomen Cupin voittaja (17): 1981, 1984, 1985, 1986, 1991, 1992, 1993, 1998, 1999, 2000, 2002, 2006, 2007, 2008, 2010, 2017, 2019 * Naisten Liigacupin voittaja (2): 2009, 2012 == Tilastot == === Sarjasijoitukset === Kausi Sarja O V T H TM/PM PST Sija Cup-mestaruudet 1908 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1909 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1910 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1911 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1912 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1913 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1914 ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia ei pelattu ensimmäisen maailmansodan takia 1915 Cup karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta 1916 Cup puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä 1917 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1918 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1919 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1920 Cup puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä 1921 Cup hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa 1922 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1923 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1924 Cup karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta karsinta 1925 Cup mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus mestaruus 1926 Cup välierä välierä välierä välierä välierä välierä välierä 1927 Cup puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä 1928 Cup puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä 1929 Cup puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä puolivälierä 1930 SM-karsinta toinen sija toinen sija toinen sija toinen sija toinen sija toinen sija toinen sija 1931 Mestaruussarja 7 0 3 4 12-16 3 7. (8) 1932 Suomensarja 5 4 0 1 10-4 8 1. (6) 1933 Mestaruussarja 14 5 6 3 20-14 16 2. (8) 1934 Mestaruussarja 14 5 4 5 23-18 14 5. (8) 1935 Mestaruussarja 14 6 2 6 32-26 14 4. (8) 1936 Mestaruussarja 14 9 1 4 37-21 19 1. (8) 1937 Mestaruussarja 14 8 4 2 58-24 20 2. (8) 1938 Mestaruussarja 14 8 4 2 43-24 20 1. (8) 1939 Mestaruussarja 13 7 4 2 40-18 18 2. (8) 1940 Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa välierässä 1940/41 Mestaruussarja 12 4 2 6 22-30 10 5. (8) 1942 Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä Mestaruussarjaa ei pelattu, SM-cupissa putosi ennen välieriä 1943/44 Mestaruussarja 7 1 2 4 20-22 4 7. (8) 1945 Mestaruussarja (SPL) 5 2 1 2 11-13 5 5. (6) 1945/46 Suomensarja (SPL) 14 11 0 3 60-25 22 2. (8) 1946/47 Mestaruussarja (SPL) 14 4 3 7 26-41 11 6. (8) 1947/48 Mestaruussarja (SPL) 14 6 2 6 33-27 14 5. (8) 1948 Mestaruussarja 15 6 6 3 32-20 18 4. (16) 1949 Mestaruussarja 22 5 4 13 27-55 14 10. (12) 1950 Suomensarja 18 13 3 2 56-17 29 2. (10) 1951 Suomensarja 18 12 2 4 56-20 26 2. (10) 1952 Suomensarja 18 12 3 3 63-27 27 1. (10) 1953 Mestaruussarja 18 7 3 8 28-22 17 6. (10) 1954 Mestaruussarja 18 9 4 5 31-18 22 3. (10) 1955 Mestaruussarja 18 5 5 8 35-35 15 8. (10) 1956 Mestaruussarja 18 9 3 6 39-28 21 2. (10) 1957 Mestaruussarja 18 5 8 5 26-26 18 6. (10) 1958 Mestaruussarja 18 9 2 7 45-34 20 5. (10) 1959 Mestaruussarja 18 4 5 9 28-39 13 8. (10) 1960 Mestaruussarja 22 5 8 9 44-51 18 9. (12) 1961 Mestaruussarja 22 7 7 8 42-41 21 6. (12) 1962 Mestaruussarja 22 6 4 12 33-57 16 11. (12) 1963 Suomensarja 22 20 1 1 127-18 41 1. (12) 1964 Mestaruussarja 22 14 6 2 42-18 34 1. (12) 1965 Mestaruussarja 22 12 5 5 50-30 29 2. (12) 1966 Mestaruussarja 22 10 7 5 46-30 27 2. (12) Suomen cup 1967 Mestaruussarja 22 11 3 8 59-38 25 5. (12) 1968 Mestaruussarja 22 11 7 4 51-300 29 3. (12) 1969 Mestaruussarja 22 11 5 6 50-32 27 3. (12) 1970 Mestaruussarja 22 9 7 6 37-26 25 5. (12) 1971 Mestaruussarja 26 10 11 5 46-32 31 4. (12) 1972 Mestaruussarja 22 10 1 11 24-32 21 9. (12) 1973 Mestaruussarja 22 14 5 3 36-21 33 1. (12) 1974 Mestaruussarja 22 12 4 6 43-27 28 3. (12) 1975 Mestaruussarja 22 8 2 12 29-37 18 8. (12) 1976 Mestaruussarja 22 12 5 5 40-25 29 3. (12) 1977 Mestaruussarja 22 9 5 8 27-25 23 7. (12) 1978 Mestaruussarja 22 13 7 2 52-29 33 1. (12) 1979 Mestaruussarja (runkosarja) 22 10 7 5 34-24 27 3. (12) 1979 Mestaruussarja (loppusarja) 29 14 7 8 48.36 35 3. (8) 1980 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 6 4 39-22 30 3. (12) 1980 Mestaruussarja (loppusarja) 29 15 9 5 48-29 24 3. (8) 1981 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 4 6 40-24 28 2. (12) Suomen cup 1981 Mestaruussarja (loppusarja) 29 17 5 7 57-32 25 1. (8) Suomen cup 1982 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 3 8 53-39 25 5. (12) 1982 Mestaruussarja (loppusarja) 29 15 4 10 62-47 22 2. (8) 1983 Mestaruussarja (runkosarja) 22 10 8 4 42-28 28 5. (12) 1983 Mestaruussarja (loppusarja) 29 15 9 5 61-37 25 2. (8) 1984 Mestaruussarja (runkosarja) 22 10 6 6 49-37 26 5. (12) Suomen cup 1985 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 6 5 41-23 28 2. (12) 1985 Mestaruussarja (pudotuspelit) 4 2 0 2 7-5 1. 1986 Mestaruussarja 22 10 10 2 42-23 30 3. (12) 1987 Mestaruussarja 22 15 3 4 38-14 33 1. (12) 1988 Mestaruussarja (runkosarja) 22 16 2 4 44-22 34 1. (12) 1988 Mestaruussarja (loppusarja) 27 20 3 4 43 1. (6) 1989 Mestaruussarja (runkosarja) 22 10 5 6 28-20 25 5. (12) 1989 Mestaruussarja (loppusarja) 27 11 7 9 29 5. (6) 1990 Veikkausliiga (runkosarja) 22 11 6 5 40-29 28 3. (12) 1990 Veikkausliiga (pudotuspelit) 7 5 0 2 13-7 1. 1991 Veikkausliiga 33 14 9 10 61-44 51 5. 1992 Veikkausliiga 33 20 6 7 59-35 66 1. (12) 1993 Veikkausliiga (runkosarja) 22 12 3 7 27-17 39 3. (12) Suomen cup 1993 Veikkausliiga (loppusarja) 29 15 4 10 34-26 49 3. (8) Suomen cup 1994 Veikkausliiga 26 12 7 7 40-29 43 3. (14) Liigacup 1995 Veikkausliiga 26 14 10 2 44-18 52 3. (14) 1996 Veikkausliiga (runkosarja) 22 8 4 10 26-30 28 8. (12) Suomen cup, Liigacup 1996 Veikkausliiga (karsintasarja) 27 11 5 11 36-37 38 3. (6) Suomen cup, Liigacup 1997 Veikkausliiga 27 18 4 5 53-18 58 1. Liigacup 1998 Veikkausliiga 27 9 11 7 33-31 38 4. (10) Suomen cup, Liigacup 1999 Veikkausliiga (runkosarja) 22 14 5 3 43-14 47 2. (12) 1999 Veikkausliiga (loppusarja) 29 20 5 4 53-18 65 2. (8) 2000 Veikkausliiga 33 16 9 8 51-33 57 4. (12) Suomen cup 2001 Veikkausliiga 33 19 10 4 64-19 67 2. (12) 2002 Veikkausliiga (runkosarja) 22 15 3 4 36-16 48 1. (12) 2002 Veikkausliiga (loppusarja) 29 20 5 4 65 1. (8) 2003 Veikkausliiga 26 17 6 3 51-15 57 1. (14) Suomen cup 2004 Veikkausliiga 26 9 12 5 42-31 39 6. (14) 2005 Veikkausliiga 26 15 7 4 43-26 52 2. (14) 2006 Veikkausliiga 24 13 6 5 45-18 45 2. (14) Suomen cup 2007 Veikkausliiga 26 7 13 6 31-25 34 7. (14) 2008 Veikkausliiga 26 14 5 7 47-29 47 4. (14) Suomen cup 2009 Veikkausliiga 26 14 10 2 45-21 52 1. (14) 2010 Veikkausliiga 26 15 7 4 43-19 52 1. (14) 2011 Veikkausliiga 33 26 3 4 86-23 81 1. (12) Suomen cup 2012 Veikkausliiga 33 19 7 7 63-33 64 1. (12) 2013 Veikkausliiga 33 22 7 4 78-25 73 1. (12) 2014 Veikkausliiga 33 20 9 4 62-25 69 1. (12) Suomen cup 2015 Veikkausliiga 33 16 10 7 52-36 58 3. (12) 2016 Veikkausliiga 33 16 10 7 45-30 58 2. (12) 2017 Veikkausliiga 33 23 7 3 76-17 76 1. (12) Suomen cup 2018 Veikkausliiga 33 24 6 3 61-19 78 1. (12) 2019 Veikkausliiga (runkosarja) 22 8 10 4 28-22 34 4. (12) 2019 Veikkausliiga (mestaruussarja) 27 9 10 8 33-29 37 5. (12) 2019 Veikkausliiga (eurolopputurnaus) 2 1 0 1 4-4 2020 Veikkausliiga 22 14 6 2 53-17 48 1. (12) Suomen cup 2021 Veikkausliiga (runkosarja) 22 15 4 3 32-12 49 2. (12) 2021 Veikkausliiga (mestaruussarja) 27 18 5 4 41-19 59 1. (6) 2022 Veikkausliiga (runkosarja) 22 15 4 3 34-18 49 1. (12) 2022 Veikkausliiga (mestaruussarja) 27 18 4 5 41-23 58 1. (6) 2023 Veikkausliiga (runkosarja) 22 12 8 2 39-19 44 1. (12) 2023 Veikkausliiga (mestaruussarja) 27 15 8 4 50-26 53 1. (6) 2024 Veikkausliiga (runkosarja) 22 13 4 5 41-21 43 2. (12) 2024 Veikkausliiga (mestaruussarja) 27 13 6 8 44-27 45 3. (6) Selite Selite O Ottelut V Voitot T Tasapeli H Häviöt TM/PM Tehdyt maalit / päästetyt maalit PST Pisteet === Eurocup-ottelut === * Q = karsintakierros * 1R = ensimmäinen kierros * PO = play-off kierros * HJK:n maalit mainittu ensin. Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Tulos 1965–1966 Euroopan Cup Q Manchester United 2–3, 0–6 1967–1968 Cup-voittajien Cup 1R Wisla Kraków 1–4, 0–4 1974–1975 Euroopan Cup 1R Valletta FC 0–1, 4–1 2R Åtvidabergs FF 0–3, 0–1 1975–1976 UEFA Cup Q Hertha Berlin 1–4, 1–2 1979–1980 Euroopan Cup 1R Ajax Amsterdam 1–8, 1–8 1982–1983 Euroopan Cup 1R Omonia Nicosia 0–2, 3–0 2R Liverpool FC 1–0, 0–5 1983–1984 UEFA Cup Q Spartak Moskova 0–2, 0–5 1984–1985 UEFA Cup Q FK Dynamo Minsk 0–4, 0–6 1985–1986 Cup-voittajien Cup 1R KS Flamurtari Vlorë 3–2, 2–1 2R Dynamo Dresden 1–0, 2–7 1986–1987 Euroopan Cup 1R APOEL Nicosia 0–1, 3–2 1988–1989 Euroopan Cup 1R FC Porto 0–3, 2–0 1989–1990 Euroopan Cup 1R AC Milan 0–4, 0–1 1991–1992 Euroopan Cup 1R Kiovan Dynamo 0–1, 0–3 1993–1994 Mestarien liiga Q Norma Tallinn 1–1, 1–0 1R RSC Anderlecht 0–3, 0–3 1994–1995 Cup-voittajien Cup Q B71 Sandur 5–0, 2–0 1R Besiktas JK 0–2, 1–1 1995–1996 Intertoto Cup Lohko FC Girondins de Bordeaux 1–1 Lohko Bohemians 3–2 Lohko IFK Norrköping 1–1 Lohko OB Odense 1–2 1996–1997 UEFA Cup Q FC Pyunik Jerevan 1–3, 5–2 2Q Chernomorets Odesa 2–2, 0–2 1997–1998 Cup-voittajien Cup Q Belgradin Punainen Tähti 1–0, 0–3 1998–1999 Mestarien liiga 1Q FC Jerevan 2–0, 3–0 2Q FC Metz 1–0, 1–1 Lohko PSV Eindhoven 1–2, 1–3 Lohko 1. FC Kaiserslautern 0–0, 2–5 Lohko SL Benfica 2–0, 2–2 1999–2000 UEFA Cup Q Shirak Gyumri 2–0, 0–1 2Q Olympique Lyonnais 0–1, 1–5 2000–2001 UEFA Cup Q CS Grevenmacher 4–1, 0–2 1R Celtic FC 0–2, 2–1 2001–2002 UEFA Cup Q FK Ventspils 2–1, 1–0 1R AC Parma 0–1, 0–2 2002–2003 UEFA Cup Q FC Gomel 0–1, 0–4 2003–2004 Mestarien liiga 1Q Glentoran 0–0, 1–0 2Q MTK Budapest 1–3, 1–0 2004–2005 Mestarien liiga 1Q Linfield FC 1–0, 1–0 2Q Maccabi Tel-Aviv 0–0, 0–1 2006–2007 UEFA Cup Q Drogheda United 1–1, 1–3 2007–2008 UEFA Cup 1Q FC Etzella Ettelbruck 2–0, 1–0 2Q Aalborg BK 2–1, 0–3 2009–2010 Eurooppa-liiga 2Q FK Vėtra 1–0, 1–3 2010–2011 Mestarien liiga 2Q FK Ekranas 0–1, 2–0 3Q FK Partizan 0–3, 1–2 2010–2011 Eurooppa-liiga PO Beşiktaş JK 0–2, 0–4 2011–2012 Mestarien liiga 2Q Bangor City FC 3–0, 10–0 3Q NK Dinamo Zagreb 1–2, 0–1 2011–2012 Eurooppa-liiga PO FC Schalke 04 2–0, 1–6 2012–2013 Mestarien liiga 2Q KR Reykjavik 7–0, 2–1 3Q Celtic FC 1–2, 0–2 2012–2013 Eurooppa-liiga PO Athletic Bilbao 0–6, 3–3 2013–2014 Mestarien liiga 2Q Nõmme Kalju 0–0, 1–2 2014–2015 Mestarien liiga 2Q FK Rabotnički 0–0, 2–1 3Q APOEL FC 2–2, 0–2 2014–2015 Eurooppa-liiga PO Rapid Wien 2–1, 3–3 Lohko FC Kööpenhamina 2–1, 0–2 Lohko Club Brugge 0–3, 1–2 Lohko Torino FC 2–1, 0–2 2015–2016 Mestarien liiga 2Q FK Ventspils 3–1, 1–0 3Q FK Astana 0–0, 3–4 2015–2016 Eurooppa-liiga PO FK Krasnodar 0–0, 1–5 2016–2017 Eurooppa-liiga 1Q FK Atlantas 2–0, 1–1 2Q PFC Beroe Stara Zagora 1–1, 1–0 3Q IFK Göteborg 2–1, 0–2 2017–2018 Eurooppa-liiga 1Q Connah’s Quay Nomads FC 0–1, 3–0 2Q FK Shkëndija 1–3, 1–1 2018–2019 Mestarien liiga 1Q Víkingur Gøta 2–1, 3–1 2Q FK BATE 0–0, 1–2 2018–2019 Eurooppa-liiga 3Q NK Olimpija Ljubljana 0–3, 1–4 2019–2020 Mestarien liiga 1Q HB Torshavn 3–0, 2–2 2Q Belgradin Punainen tähti 0–2, 2–1 2019–2020 Eurooppa- liiga 3Q Riga FC 1–1, 2–2 2021–2022 Mestarien liiga 1Q FK Budućnost Podgorica 3–1, 4–0 2Q Malmö FF 1–2, 2–2 2021–2022 Eurooppa-liiga 3Q Neftçi Baku PFK 2–2, 3–0 PO Fenerbahçe SK 0–1, 2–5 2021–2022 Konferenssiliiga Lohko LASK Linz 0–2, 0–3 Lohko Maccabi Tel Aviv FC 0–5, 0–3 Lohko Alaškert FC 4–2, 1–0 2022–2023 Mestarien liiga 1Q FK RFS 1–0, 1–2 JO: 0–0, RP: 5–4 2Q FC Viktoria Plzeň 1–2, 0–5 2022–2023 Eurooppa-liiga 3Q NK Maribor 2–0, 1–0 PO Silkeborg IF 1–0, 1–1 Lohko AS Roma 0–3, 1–2 Lohko PFK Ludogorets Razgrad 1–1, 0–2 Lohko Real Betis Balompié 0–2, 0–3 2023–2024 Mestarien liiga 1Q Larne FC 1–0, 2–2 2Q Molde FK 1–0, 0–2 2023–2024 Eurooppa- liiga 3Q Qarabağ FK 1–2, 1–2 2023–2024 Konferenssiliiga PO FCV Farul Constanța 1–2, 2–0 Lohko Eintracht Frankfurt 0–6, 0–1 Lohko PAOK FC 2–3, 2–4 Lohko Aberdeen FC 1–1, 2–2 2024–2025 Mestarien liiga 1Q FK Panevėžys 0–3, 1–1 2024–2025 Konferenssiliiga 3Q FC Dečić 1–0, 1–2 (JO: 0–0, RP: 4–3) PO KÍ Klaksvík 2–2, 2–1 Liiga (v) FC Lugano 0–3 Liiga (k) FK Dinamo Minsk 1–0 Liiga (k) NK Olimpija Ljubljana 0–2 Liiga (v) Panathinaikos FC 0–1 Liiga (k) Molde FK 2–2 Liiga (v) Real Betis Balompié 0–1 Kilpailu Ottelut Voitot Tasapelit Tappiot Tehdyt Päästetyt Mestarien liiga / Euroopan Cup 86 31 15 40 108 133 Cup-voittajien Cup 12 6 1 5 18 24 Eurooppa- liiga / UEFA Cup 78 22 13 43 80 152 Intertoto Cup 4 1 2 1 6 6 Konferenssiliiga 24 6 4 14 23 48 Yhteensä 204 66 35 102 235 363 Tilanne 19.12.2024 pelatun ottelun jälkeen. === Pelaajatilastot === Helsingin Jalkapalloklubissa eniten otteiluita on pelannut Reijo Jalava, joka pelasi urallaan 304 pääsarjatason ottelua ja lisäksi useita myös Suomensarjassa. Veikkausliigassa aikana eniten otteluja pelasi Aarno Turpeinen. Helsingin Jalkapalloklubin paras maalintekijä on Aatos Lehtonen, joka pelasi koko uransa seurassa. Hän teki kaikkiaan 109 maalia, jolla hän on pääsarjatason maalintekijätilastossa sijalla 14. Veikkausliigamaaleja on tehnyt eniten Juho Mäkelä. Päivitetty kauteen -2019 Eniten pääsarjaotteluita {| class="wikitable" style="margin: 0.5em 0.5em 0 0;" Sija Pelaaja Vuodet Ottelut 1 Reijo Jalava 1949–1969 304 Vuorinen, Kasila s. 101. 2 Sebastian Sorsa 2004–2007, 2009–2016 270 http://www.veikkausliiga.hs.prewise.com/ennatykset_index.htm, http://www.veikkausliiga.com/pelaajat/96668/sorsa-sebastian 3 Markku Kanerva 1983–1990, 1994–1998 266 Vuorinen, Kasila s. 117. 4 Ville Wallén 2000–2001, 2003, 2005–2013 263 5 Henry Forssell 1968–1980 247 Vuorinen, Kasila s. 49. 6 Juha Dahllund 1972–1976, 1978–1985 236 Vuorinen, Kasila s. 37. 7 Lauri Lehtinen 1943–1962 231 Vuorinen, Kasila s. 176. 8 Jari Europaeus 1981–1984, 1990–1995 226 Vuorinen, Kasila s. 45. 9 Aarno Turpeinen 1995–2004 225 Vuorinen, Kasila s. 351. 10 Erfan Zeneli 2005–2008, 2010-2015, 2019 208 https://www.transfermarkt.com/erfan-zeneli/leistungsdatenverein/spieler/37351 == Muut lajit == Jalkapallon ohella Helsingin Jalkapalloklubin virallisia lajeja ovat olleet jääpallo, jääkiekko, tennis, taitoluistelu, käsipallo ja keilailu. Lisäksi seurassa on harrastettu yleisurheilua, luistelua, soutua, rugbya sekä maahockeyta, jaostoja näille lajeille ei kuitenkaan ollut ja usein niitä harrastettiin vain lyhyen aikaa ja kokeiluluontoisesti Tuhkunen s. 13Jalkapallopääkaupunki, Harri Kumpulainen, markkinointiviestintä kärki, 2014,ISBN 978-952-67796-2-1 === Jääpallo === Jääpalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1909–1963. Seura menestyi lajissa hyvin erityisesti 1920-luvulla, jolloin se oli finaalissa seitsemän kertaa. 1930-luvulla menestys hiipui ja toisen maailmansodan jälkeen HJK sahasi liigan ja Suomensarjan välillä ja lopulta putosi maakuntasarjaan.Tuhkunen s. 120–127. Toiminta lakkasi, kun se karsittiin HJK:n talousvaikeuksien vuoksi 1963. HJK voitti lajissa kaikkiaan viisi mestaruutta, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Vuosien varrella 22 HJK- pelaajaa edusti maajoukkuetta. Saavutukset: * Suomen mestari (5): 1921, 1923, 1924, 1928, 1937 ** SM-hopea (3): 1925, 1927, 1946 ** SM-pronssi (2): 1938, 1941 Kaudet SM-kilpailuissa (ei pelattu 1940, 1942) (40): *1912, 1915-1948, 1950, 1952-1957 Kaudet Suomensarjassa (7): *1949, 1951, 1958-1962 Kaudet Maakuntasarjassa (1): *1963 === Jääkiekko === Jääkiekkoa pelattiin HJK:ssa vuosina 1928–1972. Ennen toista maailmansotaa HJK menestyi hyvin voittaen kolme mestaruutta ja ollen muilla mitaleilla seitsemän kertaa. Sodan jälkeen menestys oli vaatimattomampaa kunnes HJK 1960- ja 1970-luvun taitteessa panosti merkittävästi lajiin. Seura kuitenkin ajautui talousvaikeuksiin ja jääkiekkojaosto fuusioitui Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi 1972. Saavutukset: * Suomen mestari (3): 1929, 1932, 1935 ** SM-hopea (6): 1931, 1933, 1938, 1939, 1941, 1972 ** SM-pronssi (2): 1936, 1937 * Suomen Cupin voittaja 1970 (1) Kaudet SM-sarjassa(ei pelattu 1930, 1940, 1942) (36): *1928-1947, 1949-1955, 1957-1966, 1971-1972 Kaudet Suomensarjassa(6): *1948, 1956, 1967-1970 === Tennis === Tennistä harrastettiin HJK:ssa vuodesta 1916-1920-luvun alkuunTuhkunen s. 25. === Taitoluistelu === Taitoluistelu kuului HJK:n ohjelmaan vuosina 1966–1972. Toiminta siinä oli varsin menestyksekästä, sillä HJK:n luistelijat voittivat yhteensä kuusi Suomen- mestaruutta. Myös taitoluistelu lakkautettiin talouskriisin jälkimainingeissa, kun sen toiminta siirtyi Helsingin Taitoluisteluklubille. *Suomen mestarit:Aalto ym, s. 321. **Pia Wingisaar: 1966, 1967 **Anuliisa Numminen: 1970 **Tarja Säde: 1971 **Tarja Näsi: 1972 === Käsipallo === Käsipalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1943–1976. HJK pelasi miesten pääsarjatasolla kahdeksan kautta ja naisten pääsarjatasolla kaksikymmentä kautta, lisäksi yhdistelmäjoukkue UK-HJK pelasi miesten pääsarjassa yhden kauden ja naisten pääsarjassa kaksi kautta. HJK voitti lajissa yhden hopean ja kaksi pronssia, naisten paras sijoitus on neljäs.http://nsm.finnhandball.net/historia/sm- sarjan-sijataulukot/ Saavutukset: * SM-hopea (1): 1944 * SM-pronssi (2): 1945, 1946 Kaudet SM-sarjassa (8+1):http://msm.finnhandball.net/historia/sm-sarjan- sijataulukot/ *1944-1946, 1950, 1952, 1954, 1974, 1976, 1978 Kaudet naisten SM-sarjassa (20+2): *1953-1954, 1956-1957, 1959-1960, 1962-1977 === Keilailu === Keilailu oli HJK:n ohjelmassa vuosina 1924-1925, sekä 1943Tuhkunen s. 100.. Keilailijat liittyivät vuonna 1925 Helsingin Keilaajiin jonka olivat perustaneet pitkälti Klubista aiemmin vuonna eronneet keilailijatTuhkunen s. 46. s. 49. == Lähteet == * * ** Tiitta, Allan: 1907–1959 teoksessa Tähtien Tarina ** Aalto, Seppo: 1960–1975 teoksessa Tähtien Tarina ** Sulkava, Esa: 1976–1995 teoksessa Tähtien Tarina ** Lehtola, Erkka: 1996–2007 teoksessa Tähtien Tarina * * * * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == * HJK:n virallinen sivusto * Kannattajaryhmä Forza HJK:n sivusto * HJK Veikkausliigan sivuilla * HJK YLE:n Elävässä arkistossa * Pallo jalassa. HS Kuukausiliite 6/2006 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit