EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 – Lohko F

Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2020 F-lohkossa pelasivat Portugali, Ranska, Saksa ja pudotuspelien A- tai D-polun voittaja. Ottelut pelattiin 15.–23. kesäkuuta 2021 Puskás Arenalla Budapestissa ja Allianz Arenalla Münchenissä. ==Joukkueet== Arvonta- sijoitus Joukkue Karsiutumistapa Esiintyminen turnauksessa Edellinen esiintyminen Edellinen paras sijoitus Karsinnan ranking marraskuu 2019 FIFA:n ranking toukokuu 2020 F1 Pudotuspelien A-polun voittaja 2016 (1964) 31 37 F2 Lohko B:n toinen 2016 (2016) 13 5 F3 Lohko H:n voittaja 2016 (1984, 2000) 7 2 F4 Lohko C:n voittaja 2016 (1972, 1980, 1996) 4 12 ==Sijoitukset== ==Ottelut== :Kaikki ajat Keski-Euroopan kesäaikaa (UTC+2) ===Unkari vs. Portugali=== ===Ranska vs. Saksa=== ===Unkari vs. Ranska === ===Portugali vs. Saksa=== ===Portugali vs. Ranska=== ===Saksa vs. Unkari=== ==Lähteet== Luokka:Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020
Mytilicola intestinalis

Mytilicola intestinalis on Mytilicolidae-heimoon kuuluva merivesissä elävä hankajalkaislaji. Se on simpukoiden ja osterien loinen ja on kotoisin Välimereltä, mutta on levinnyt Länsi-Eurooppaan simpukkalastien mukana. Belgiassa se havaittiin ensi kerran simpukoissa vuonna 1950. == Lähteet == Luokka:Äyriäiset
Rihmakiduksiset

Rihmakiduksiset (Pteriomorphia, syn. Filibranchia) on yksi simpukoiden (Bivalvia) luokan alaluokista. Siihen luetaan muun muassa arkkisimpukat (Arcidae) ja samettisimpukat (Glycymerididae), jotka kuuluvat rivihampaisten lahkoon (Arcida, syn. Taxodonta), sekä viilasimpukat (Limidae), sinisimpukat (Mytilidae), osterit (Ostreidae) ja kampasimpukat (Pectinidae), jotka aiemmin luokiteltiin epäparisimpukoiden eli epäparisten lahkoon (Anisomyaria), mutta jotka nykyään luetaan omiin lahkoihinsa. Lisäksi alaluokassa on useita sukupuuttoon kuolleita heimoja ja lahkoja. == Luokittelu == * Alaluokka: Rihmakiduksiset (Pteriomorpha) ** Lahko: Rivihampaiset (Arcida) ** Lahko: †Colpomyida ** Lahko: †Cyrtodontida ** Lahko: Limida ** Lahko: †Myalinida ** Lahko: Mytilida ** Lahko: Ostreida ** Lahko: Pectinida ** Heimo: †Ischyrodontidae ** Heimo: †Matheriidae ** Heimo: †Myodakryotidae == Lähteet == Luokka:Simpukat
Mytilida

Mytilida on simpukoiden (Bivalvia) luokkaan kuuluva nilviäislahko. Siihen kuuluu 2 yläheimoa, joista vain Mytiloidea sisältää nykyisin tavattavia lajeja. == Lähteet == Luokka:Simpukat
Mytilinae

Mytilinae on sinisimpukoiden (Mytilidae) heimoon kuuluva meressä elävien nilviäisalaheimo. Se sisältää seitsemän sukua. == Lähteet == Luokka:Sinisimpukat
Zhong Zhong ja Hua Hua

Zhong Zhong (kiinaksi: 中中; s. 27. marraskuuta 2017) ja Hua Hua (kiinaksi: 华华; s. 5. marraskuuta 2017) ovat jaavanmakakin (Macaca fascicularis) kaksoset, jotka on kloonattu somaattisen solun tumansiirrolla, eli samalla menetelmällä millä Dolly-lammaskin vuonna 1996. Ne ovat ensimmäiset tällä menetelmällä kloonatut kädelliset. Molemmat apinat syntyivät Kiinan tiedeakatemian Neurotieteiden Instituutissa Shanghaissa, Kiinassa. Kiinan tiedeakatemiassa Zhen Liun johtamat tutkijat siirsivät 79 alkiota 21 naaraspuoliseen makakiin. Kuusi apinaa tuli raskaaksi, ja niiden jälkeläisistä kaksi jäi eloon, Zhong Zhong ja Hua Hua. Apinoiden nimet tulevat Kiinan kansantasavallan kiinankielisestä nimestä "Zhonghua". == Lähteet == Luokka:Kloonaus Luokka:Kuuluisat apinat
Michel Hamala Sidibé

Michel Hamala Sidibé (s. 1952) on malilainen hallintovirkailija. Hän on toiminut maan terveys- ja sosiaaliministerinä toukokuusta 2019 lähtien. Sidibé on suorittanut yliopistotutkinnot taloustieteestä, kansanvälisestä yhteistyöstä ja yhteiskuntasuunnittelusta. Hän on työskennellyt Terre des hommes -säätiön Malin johtajana vuodesta 1982, Unicefin ohjelmajohtajana vuodesta 1987 ja Yhidstyneiden kansakuntien AIDS-ohjelmassa vuodesta 2001. Sidibé toimi UNAIDS:in pääjohtajana vuosina 2008–2019. Hänet nimitettiin Boubou Cissén hallituksen sosiaali- ja terveysministeriksi toukokuussa 2019. ==Lähteet== Luokka:Malilaiset poliitikot Luokka:Ministerit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mustalampi (Espoo, Röylä)

Mustalampi () on noin 90 aarin laajuinen lampi pohjoisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Röylässä. Mustalammen pohjoisia naapurijärviä ovat Sorvalampi ja Häkläjärvi. Lännessä on Velskolan Pitkäjärvi ja kaakossa Hepolampi. Mustalammen ja Pitkäjärven välissä sijaitsee pieni Björnträsk.Mustalampi Espoon karttapalvelussa Mustalampea lähimmät vakavedet kuuluvat Lakistonjoen valuma-alueeseen, Mustalampi sitä vastoin on osa Espoonjoen valuma-aluetta, kuten Bodominjärvi runsaat kaksi kilometriä Mustalammesta etelään. Mustalampi on erittäin yleinen järven nimi. Espoossa on Röylän Mustalammen lisäksi Lakiston Mustalampi ja Nuuksion Mustalampi. == Lähteet == Luokka:Espoon järvet Luokka:Röylä Luokka:Espoonjoen vesistö
Björnträsk

Björnträsk on noin 13 aarin laajuinen erämainen lampi pohjoisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Röylässä. Björnträskin koillisia naapurijärviä ovat Sorvalampi ja Häkläjärvi. Lännessä on Velskolan Pitkäjärvi ja idässä Mustalampi.Björnträsk Espoon karttapalvelussa Björnträsk sijaitsee Jänisniemen-Björnträskin luonnonsuojelualueen koilliskulmalla. Alueella on kalliojyrkänteitä ja kalliomännikköä. Paikalliseen faunaan kuuluu muun muassa liito-orava. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *MTV Uutiset: Espooseen uusi luonnonsuojelualue (9.6.2008) Luokka:Espoon järvet Luokka:Röylä
Malick Coulibaly

Malick Coulibaly (s. 14. lokakuuta 1971 Bamako) on malilainen oikeustieteilijä. Hän on toiminut maan oikeusministerinä vuosina 2012–2013 ja uudelleen vuodesta 2019. Coulibaly on suorittanut maisterintutkinnot yksityisoikeudesta Malin virkamieskorkeakoulussa ja Nanterren yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi Montpellierin yliopistossa vuonna 2003. Coulibaly toimi Malin oikeusministerinä vuosina 2012–2013. Coulibaly työskenteli Malin ihmisoikeuslautakunnan puheenjohtajana vuodesta 2018. Hänet nimitettiin Boubou Cissén hallituksen oikeusministeriksi toukokuussa 2019. ==Lähteet== Luokka:Malilaiset poliitikot Luokka:Oikeusministerit Luokka:Oikeustieteilijät Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aku Antila

Aku Antila (16. toukokuuta 1889 Lempäälä – 26. joulukuuta 1959 Hattula)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 29.12.1959, s. 2 (Lehti HS Aikakoneessa (tilaajille)) oli suomalainen näyttelijä. == Ura == Aku Antilan vanhemmat olivat maanviljelijä Aukusti Antila ja Vilhelmiina Vihtinen. Hän harjoitti lausuntaa Kaarola Avellanin johdolla ja opiskeli teatteritaiteita Suomalaisen Maaseututeatterin oppilaskoulussa 1909–1910. Antila työskenteli alkuun Iivari Paateron johtaman kiertueen näyttelijänä ja myöhemmin muun muassa Erkki Karun ja Elli Tompurin kiertueissa. Tuonnempana Antila työskenteli oman kiertueensa, Maaseutu-Näyttämön, johtajana. Uransa alussa Antila näytteli koomisia rooleja ja niin sanottuja rakastajarooleja; sittemmin hän teki useita sankarirooleja. Antila näytteli nimiroolit muun muassa näytelmissä Hallin Janne, Matti Haapoja ja Erik XIV. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Paula Paatero

Paula Paatero (20. toukokuuta 1877 Pietari – 17. lokakuuta 1926) oli suomalainen näyttelijä. == Ura == Paatero aloitti uransa Kansanteatterissa ja liittyi vuonna 1899 Suomalaiseen Maaseututeatteriin, jossa hän työskenteli näyttelijänä kahdeksan vuotta. Myöhemmin hän toimi seuranäyttämöjen ohjaajana ja uransa lopussa Etelä-Karjalan Nuorisoseurapiirin vakinaisena näyttämöllisenä neuvojana. Alkuun Paatero näytteli tyttörooleja, ja tuonnempana aikuisempia naisia, kuten rouva Virta kappaleessa Windsorin iloiset rouvat ja nimismiehen rouva kappaleessa Pastori Jussilainen. Paateron näyttelijäominaisuuksista mainitaan vilkaseleisyys, elämänilo ja raikas nauru. Paula Paateron puoliso oli näyttelijä Iivari Paatero. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Ibrahima Dahirou Dembélé

Ibrahima Dahirou Dembélé (s. 9. tammikuuta 1967 Ségou) on malilainen kenraali. Hän on toiminut maan puolustusministerinä vuodesta 2019 lähtien. Dembélé on opiskellut Katin ja Koulikoron sotakouluissa, Montpellierin jalkaväkikoulussa Ranskassa sekä Bandungin sotakoulussa ja Jakartan puolustuskorkeakoulussa Indonesiassa. Hän on palvellut eri puolilla Malia sekä työskennellyt Koulikoron sotakoulun opettajana. Dembélé nimitettiin Malin asevoimien esikuntapäälliköksi vuoden 2012 sotilasvallankaappauksen aikana. Hän hoiti tehtävää seuraavaan vuoteen saakka. Helmikuussa 2018 Dembélé nimitettiin kenraalimajurina armeijan päätarkastajaksi. Päätös herätti epäilyjä tuomiotaan odottavien vallankaappajien paluusta politiikkaan. Dembélé nimitettiin Boubou Cissén hallituksen puolustus- ja veteraaniministeriksi toukokuussa 2019. ==Lähteet== Luokka:Kenraalit Luokka:Malilaiset poliitikot Luokka:Malilaiset sotilaat Luokka:Puolustusministerit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
N’Diaye Ramatoulaye Diallo

N’Diaye Ramatoulaye Diallo on malilainen poliitikko. Hän toimii maan kulttuuriministerinä. Ramatoulaye Diallo on entisen työministerin Diallo Lalla Syn tytär. Hän on suorittanut viestintä-, markkinointi- ja johtamisalan tutkintoja Yhdysvalloissa ja Pariisissa. Diallo työskenteli oman viestintätoimistonsa Starcomin johtajana vuosina 1998–2014 sekä lääkkeitä ja terveydenhuollon laitteita myyvän Phamaflore-yrityksensä johtajana vuosina 2009–2011. Diallo osallistui Ibrahim Boubacar Keïtan vaalikampanjaan vuonna 2013. Hän on toiminut Malin kulttuuriministerinä vuodesta 2014 ja vuosina 2015–2016 myös käsityö- ja matkailuministerinä. Diallo on ollut presidentti Keïtan Rassemblement pour le Mali -puolueen poliittisen toimiston jäsen vuodesta 2016. ==Lähteet== Luokka:Malilaiset poliitikot Luokka:Kulttuuriministerit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Sandro Nicolas

Alessandro Heinrich Rütten (s. 2. elokuuta 1996 Heinsberg, Saksa), tunnettu myös taiteilijanimillään Sandro Nicolas ja Sandro, on saksalainen laulaja. Hänen oli tarkoitus edustaa Kyprosta vuoden 2020 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Vuoden 2020 Euroviisut kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. == Ura == Rütten syntyi Heinsbergissä kreikkalaiselle äidille ja amerikkalaiselle isälle. Hän varttui Saksassa, jossa hän aloitti myös musiikkiuransa. Vuonna 2015, Rütten koe-esiintyi Supertalent-kilpailussa, joka on Saksan versio Got Talent-kilpailusta. Hän ei kuitenkaan edennyt kilpailussa pitkälle ja sanoi, että kilpailun formaatti ei sopinut hänelle. Vuonna 2018, Rütten osallistui The Voice of Germany -kilpailun 8. tuotantokaudelle. Ääni ratkaisee -jaksossa hän esitti Shawn Mendesin kappaleen "In My Blood". Kaikki tuomarit kääntyivät Rüttenille. Hän kuitenkin karsiutui kilpailusta Kaksintaistelu-vaiheessa. Vuonna 2019, Rütten edusti Yhdysvaltoja Sotšissa järjestetyssä New Wave -kilpailussa ja sijoittui kilpailussa viidenneksi. 29. marraskuuta 2019 kyproslainen televisioyhtiö CyBC ilmoitti, että Rütten edustaisi Kyprosta vuoden 2020 Euroviisuissa. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset laulajat Luokka:Kyproksen euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2020 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chandrayaan-2

Chandrayaan-2 (, sanskriitista chandra 'Kuu', yaan 'alus') on Intian toinen kuuluotain. Se laukaistiin 22. heinäkuuta 2019. Luotaimen kiertorataosa asettui 20. elokuuta 2019 Kuuta kiertävälle radalle. Pehmeää laskeutumista yrittänyt laskeutuja Vikram osa tuhoutui törmäyksessä ilmeisesti laskeutumisen loppuvaiheessa tapahtuneen anomalian vuoksi. Laskeutujan kyydissä oli kulkija Pragyan. == Historia == Intia suunnitteli alun perin Venäjän avaruusjärjestön kanssa yhteistä Chandrayaan-2-kuuhanketta vuodeksi 2010. Elokuussa 2009 ISRO ilmoitti kuuluotaimen suunnittelun olevan valmis ja läpäisseen intialais- venäläisen suunnittelukatselmuksen. Vuonna 2007 Intia ja Venäjä sopivat teknisestä yhteistyöstä tämän avaruusluotaimen suunnittelussa. Vuoden 2009 lopussa Intian tiede- ja teknologiaministeri Prithviraj Chavan ilmoitti aluksen kuljettavan kuuta kiertävän aluksen, laskeutujan ja kuuajokin. Tämän lennon toteutus siirtyi ensin vuoden 2013 alkuun. Vuoden 2012 keväällä ilmoitettiin, että laukaisu lykkääntyy edelleen vuodesta 2014 eteenpäin Intian kehittäessä raskasta kantorakettia. Laukaisu tapahtui lopulta 2019. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * GSLV-Mk III - M1 / Chandrayaan-2 Mission - Isro Luokka: Kuuluotaimet Luokka:Intian avaruustoiminta
Rimpiläinen

Rimpiläinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Adolf Rimpiläinen (1848–1937), raatimies ja tervakauppias *Olavi Rimpiläinen (1937–2019), teologi, pappi ja Oulun hiippakunnan piispa 1979–2000 *Tuomas Rimpiläinen (s. 1980), toimittaja ja kirjailija
Saamana

Saamana on intialainen marathinkielinen sanomalehti, joka toimii Shiv Sena -puolueen äänenkannattajana. Se sai alkunsa vuonna 1989, jolloin Bal Thackeray perusti sen tuodakseen julkisuutta puolueellensa. Hän suhtautui kielteisesti muihin Maharashtrassa vaikuttaneisiin mediajulkaisuihin, koska uskoi niiden ainoastaan hyökkäävän häntä vastaan. Thackerayn näkemyksistä sai sen vuoksi tietoa enimmäkseen Saamanan kautta. Hän oli myös huolissaan kannattajakunnastansa, joka hankki tietonsa ajankohtaisista tapahtumista lukemalla liberaaleja sanomalehtiä. Shiv Sena julkaisee Saamanasta myös hindinkielistä versiota, jonka Thackeray perusti vuonna 1993 halutessaan levittää sanomaansa Maharashtraan asettuneiden ei-marathinkielisten intialaisten keskuuteen. Sanomalehti sai nimekseen Saamana eli selkkaus, koska se oli Thackerayn mukaan yksinkertainen nimi. Asiaan vaikutti myös se, että elokuvaohjaaja Jabbar Patel oli tehnyt nimen tunnetuksi vuonna 1974 julkaisemallaan samannimisellä elokuvalla. Saamanaa ja Thackerayta syytettiin Bombayssa vuosina 1992–1993 tapahtuneiden mellakoiden lietsomisesta. Mellakat olivat seurausta Baburin moskeijan tuhoamisesta, joka herätti muslimeissa halun kostaa hinduille. Kritiikin mukaan Thackeray julkaisi sanomalehdessään valheita ja liioitteli tapahtumien kulkua saadakseen puolueensa jäsenet mukaan väkivaltaisuuksiin. Thackerayn kuoltua vuonna 2012 Saamana osoitti kunnioitusta perustajalleen julkaisemalla lehden etusivun mustana kahtena päivänä. Hänen poikansa Uddhav Thackeray oli lehden seuraava päätoimittaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Saamanan verkkosivut * Saamanan marathinkielinen verkkolehti * Saamanan hindinkielinen verkkolehti Luokka:Intialaiset sanomalehdet Luokka:Puoluelehdet Luokka:Hindunationalismi
Trine Skei Grande

Trine Skei Grande (s. 2. lokakuuta 1969 Overhalla, Norja) on norjalainen poliitikko. Hän edustaa Liberaalipuoluetta ja oli sen puheenjohtaja vuosina 2010–2020. Grande toimi Solbergin hallituksessa kulttuuriministerinä (2018–2020) ja opetusministerinä (2020). == Nuoruus ja työ ennen poliittista uraa == Trine Skei Grande syntyi Overhallan kunnassa 1969. Hänen vanhempansa ovat Helge H. Grande, joka oli rakennusmestari, ja Oddveigg Skei, joka oli opettaja ja vaatturi. Trinellä on kaksi vanhempaa sisarusta. Grande on opiskellut Trondheimin ja Oslon yliopistoissa 1988–1992. Hän opiskellut kielitiedettä, sosiologiaa, valtio-oppia ja historiaa. Tutkinnoltaan hän on filosofian maisteri. 1980-luvun loppupuoliskolla Grande työskenteli freelancetoimittajana ja hetkellisesti opettajana. Tämän jälkeen 1990-luvulla hän työskenteli Liberaalipuolueelle ja sen nuorisojärjestölle, kunnes aloitti 1993 luennoitsijana Pohjois-Trøndelagin korkeakoulussa (silloinen Levangerin opettajakoulu). Vuosina 1994–1995 hän toimi tiedottajana Norjan ylioppilaskuntien liitossa. == Poliittinen ura == Ensimmäistä kertaa Grande valittiin poliittiseen luottamustehtävään 1987 hänen tultua valituksi Overhallan kunnanvaltuuston varajäseneksi. Vuonna 1997 hänet valittiin Oslon kaupunginvaltuustoon virallisena jäsenenä. 1990-luvulla hän myös vaikutti lääninhallituksissa ja -valtuustoissa (Pohjois-Trøndelag), ja hänet valittiin Liberaalipuolueen nuorisojärjestön liittohallitukseen 1989. Suurkäräjille Grande nousi vuonna 2001 Oslosta. Siitä asti hän on toiminut suurkäräjien edustajana ja on istunut mm. ulkoasiain- sekä tarkastus- ja perustuslakivaliokunnissa. Vuoden 2009 parlamenttivaaleissa Grande oli puolueensa toinen edustaja suurkäräjillä yhdessä Borghild Tendenin (Akershus) kanssa. Puolue menetti näissä vaaleissa kahdeksaan paikkaa kymmenestä. Tämän jälkeen Grande valittiin puolueensa puheenjohtajaksi vuonna 2010. Maaliskuussa 2020 Grande ilmoitti, ettei enää pyri kansanedustajaksi tulevissa vaaleissa. Hän myös jätti ministerin tehtävänsä.. Sekä ministerinä että puolueen puheenjohtajana häntä seurasi Guri Melby. Grande on Norjan Naisasialiiton jäsen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan kulttuuriministerit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Norjan opetusministerit
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1947

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1947 käytiin Göteborgissa Slottskogsvallenin urheilukeskuksessa 31. heinäkuuta ja 1. elokuuta. Vain miehet kilpailivat. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 78 Ruotsi 106 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m I. Nilsson (R) 10,9 E. Friden (R) 11,0 K. Huttunen (S) 11,1 V. Jalava (S) 11,2 400 m F. Alnevik (R) 49,1 S. Lindgård (R) 49,4 A. Tammisto (S) 50,4 O. Talja (S) 51,0 800 m B. Storskrubb (S) 1.53,5 I. Bengtsson (R) 1.53,6 H. Liljekvist (R) 1.53,7 R. Björklöf (S) 1.54,7 1500 m L. Strand (R) 3.46,8 H. Eriksson (R) 3.47,0 A. Kainlauri (S) 3.53,4 P. Toivari (S) 3.56,8 5000 m Å. Durkfeldt (R) 14.39,0 E. Ahldén (R) 14.42,2 V. Koskela (S) 14.44,2 R. Salmi (S) 14.47,2 10000 m W. Nyström (R) 30.14,4 T. Tillman (R) 30.18,4 S. Könönen (S) 30.30,4 M. Järvinen (S) 30.50,0 110 m aidat H. Lidman (R) 14,7 V. Suvivuo (S) 15,1 H. Kristoffersson (R) 15,2 V. Jussila (S) 15,3 400 m aidat B. Storskrubb (S) 52,5 R. Larsson (R) 52,6 A. Westman (R) 54,8 A. Hyökyranta (S) 56,3 1000 m viesti Ruotsi (Fredin, ? , Ahlnevik, Lindgård) 1.56,7 Suomi (Huttunen, Härkönen, Tammisto, Rauvanto) 1.59,1 Korkeus R. Björk (R) 196 A. Bolinder (R) 193 N. Nicklén (S) 193 K. Honkonen (S) 190 Pituus P. Simola (S) 708 O. Laessker (R) 701 V. Rautio (S) 689 A. Svensson (S) 664 Seiväs H. Ohlsson (R) 410 E. Kataja (S) 400 O. Uotila (S) 400 A. Lindberg (R) 400 Kolmiloikka B. Johnsson (R) 14,83 L. Moberg (R) 14,68 H. Sonck (S) 14,31 V. Rautio (S) 14,00 Kuula Y. Lehtilä (S) 15,60 R. Nilsson (R) 14,97 T. Pettersson (R) 14,92 S. Bärlund (S) 14,82 Kiekko V. Nyqvist (S) 48,58 A. Huutoniemi (S) 48,41 U. Fransson (R) 47,55 S. Roos (R) 46,02 Moukari B. Eriksson (R) 53,80 L. Tamminen (S) 51,63 R. Kuivamäki (S) 51,13 E. Söderqvist (R) 50,22 Keihäs T. Hyytiäinen (S) 68,48 G. Pettersson (R) 66,38 T. Rautavaara (S) 65,84 L. Attervall (R) 65,76 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit) * lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3 * kiekonheitossa onnistuneet heitot merkittiin värillisin lipuin nurmeen ja vasta loppumittauksella mitattiin jokaisen kilpailijan pisin heitto * 1000 m:n viesti koostui seuraavasti: 100m + 200m + 300m + 400m ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 1.8. ja 2.8. v. 1947 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1947 yleisurheilu Luokka:Göteborgin urheilutapahtumat
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1948

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1948 Helsingissä Helsingin Stadionilla 11. ja 12. syyskuuta. Vain miehet kilpailivat. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 76 Ruotsi 138 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m R. Gustafsson (R) 11,0 L. Strandberg (R) 11,1 K. Huttunen (S) 11,1 V. Jalava (S) 11,2 200 m L. Strandberg (R) 22,3 R. Gustafsson (R) 22,4 E. Pailemo (S) 22,8 V. Piirto (S) 23,1 400 m L-E. Wolfbrandt (R) 49,3 F. Ahlnevik (R) 49,4 R. Holmberg (S) 49,8 O. Talja (S) 50,8 800 m I. Bengtsson (R) 1.51,8 H. Liljekvist (R) 1.52,4 B. Storskrubb (S) 1.53,0 M. Danielsson (S) 1.54,1 1500 m H. Eriksson (R) 3.49,2 R. Persson (R) 3.49,4 D. Johansson (S) 3.49,6 R. Björklöf (S) 4.00,2 5000 m E. Ahldén (R) 14.27,4 E. Nyberg (R) 14.28,2 V. Mäkelä (S) 14.29,8 V. Koskela (S) 14.44,6 10000 m B. Albertsson (R) 30.42,4 V. Heino (S) 30.49,6 S. Könönen (S) 31.07,2 G. Jacobsson (R) 31.24,0 110 m aidat H. Lidman (R) 14,8 B. Rendin (R) 15,0 V. Suvivuo (S) 15,2 E. Lehtonen (S) 15,7 400 m aidat R. Larsson (R) 52,9 B. Storskrubb (S) 53,9 A. Hyökyranta (S) 54,1 O. Thunander (R) 56,5 3000 m esteet T. Sjöstrand (R) 8.59,8 H. Hagström (R) 9.01,6 P. Siltaloppi (S) 9.13,6 A. Kainlauri (S) 9.15,8 4 x 100 m viesti Ruotsi (Gustafsson, Kjell, Ericsson, Strandberg) 42,3 Suomi (Huttunen, Piirto, Siren, Jalava) 42,6 4 x 400 m viesti Ruotsi (Wolfbrandt, Liljeqvist, Ahlnevik, Larsson) 3.17,4 Suomi (Suvanto, Hyökyranta, Talja, Holmberg) 3.20,8 Korkeus A. Bolinder (R) 193 Matsson (R) 190 N. Nicklén (S) 185 H. Nieminen (S) 180 Pituus P. Simola (S) 723 N. Ericsson (R) 723 G. Strand (R) 690 V. Rautio (S) 680 Seiväs R. Lundberg (R) 432 E. Kataja (S) 420 V. Olenius (S) 420 B. Hultqvist (R) 380 Kolmiloikka A. Åhman (R) 15,37 L. Moberg (R) 15,01 V. Rautio (S) 14,21 R. Hiltunen (S) 13,86 Kuula R. Nilsson (R) 15,97 G. Arvidsson (R) 15,86 Y. Lehtilä (S) 15,20 S. Bärlund (S) 15,08 Kiekko V. Nyqvist (S) 47,57 E. Fransson (R) 47,47 T. Karlsson (S) 46,26 U. Fransson (R) 45,20 Moukari B. Ericson (R) 54,61 R. Kuivamäki (S) 52,69 L. Tamminen (S) 51,43 E. Söderqvist (R) 51,41 Keihäs S. Daleflod (R) 71,32 T. Rautavaara (S) 69,27 G. Pettersson (R) 66,48 T. Hyytiäinen (S) 64,76 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit) * lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3 * maksaneita katsojia oli 1. päivänä 12732 ja 2. päivänä 12732 (?) * Johansson juoksema aika 1500 m:llä on Suomen ennätys * pituushypyssä Simolan 2. hyppy oli 716 cm ja Ericssonin 714 cm * kiekonheitossa hyväksytty tulos kolmelta ensimmäiseltä kierrokselta varmisti osanoton kolmelle viimeiselle kierrokselle * keihäänheitossa maaottelun ulkopuolella kilpaillut USA:n Seymor oli 4. tuloksella 64,78 m * seiväshypyn voitti maaottelun ulkopuolella kilpaillut USA:n B. Morcom tuloksella 441 cm; Lundberg hyppäsi uuden Euroopan ennätyksen ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 12.9. ja 13.9. v. 1948 Luokka:Suomi–Ruotsi- maaottelu Luokka:Vuoden 1948 yleisurheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Mitar Martinović

Mitar Martinović (8. marraskuuta 1870 – 11. huhtikuuta 1954) oli montenegrolainen kenraali ja poliitikko. Hän toimi muun muassa Montenegron pääministerinä ensimmäisen Balkanin sodan aikaan ja kenraalina ensimmäisessä maailmansodassa. ==Elämäkerta== Mitar Martinović syntyi Montenegron Bajicessa lähellä Cetinjen kaupunkia 8. marraskuuta 1870 ja hän opiskeli sotilaskoulussa Italian Torinossa valmistuen vuonna 1890. Valmistumisensa jälkeen Martinović liittyi Montenegron armeijaan, jossa hän yleni vuonna 1902 kenraaliksi. Vuosien 1907 ja 1910 välillä hän toimi myös kotimaansa puolustusministerinä. Montenegron kuningas Nikola I nimitti Martinovićin Montenegron pääministeriksi 19. kesäkuuta 1912. Martinović toimi myös hallituksensa puolustusministerinä ja ulkoministerinä. Montenegro osallistui Martinovićin hallituskaudella ensimmäiseen Balkanin sotaan. Sodan aikana huhtikuussa 1913 montenegrolaisten joukkojen onnistui vallata Shkodërin kaupunki nykyisessä Albaniassa. Kaupungin hallussapitäminen oli yksi Martinovićin päätavoitteista sodan aikana. Montenegro jäi kuitenkin ilman toivottua tukea Venäjältä ja Serbialta. Itävalta-Unkari uhkasi maata sodalla ja sitä painostivat myös länsivallat. Lopulta Martinović ja Nikola I:n taipuivat ja Shkodër luovutettiin itsenäistyneelle Albanialle. Martinović joutui eroamaan pääministerin virastaan diplomaattisen tappionsa johdosta 8. toukokuuta. Montenegro ajautui jälleen sotaan ensimmäisen maailmansodan sytyttyä. Martinović komensi montenegrolaisia joukkoja Herzegovinan ja Drinajoen rintamilla. Huhtikuusta joulukuuhun 1915 Martinović toimi Montenegron armeijan edustajana Venäjän yleisesikunnassa ja sittemmin hän siirtyi armeijan joukkojen komentajaksi kotorin alueelle. Maailmansodan jälkeen Montengrosta tuli osa Jugoslavian kuningaskuntaa. Martinović jatkoi sotilasuraansa Jugoslaviassa toimien maan armeijan aluepiirin varakomentajana. Hän kirjoitti myös teoksen Vojni duh i disciplina u vojsci. Martinović kuoli Belgradissa 11. huhtikuuta 1954. ==Lähteet== Luokka:Montenegron pääministerit Luokka:Kenraalit Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Pelágio Sauter

Kunnianarvoisa Pelágio Sauter (9. marraskuuta 1878 Hausen am Tann, Zollernalbkreis, Saksa – 23. marraskuuta 1961 Campinas, Goiânia, Brasilia) oli saksalainen redemptoristi ja pappi, jonka paavi Franciscus julisti kunnianarvoisaksi 7. marraskuuta 2014. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset papit Luokka:Saksalaiset lähetyssaarnaajat Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Bauhausin diskografia

Bauhaus oli vuonna 1978 Northamptonissa perustettu englantilainen rock-yhtye. == Albumit == * In the Flat Field (1980) * Mask (1981) * The Sky's Gone Out (1982) * Burning from the Inside(1983) * Go Away White (2008) == Singlet == * Bela Lugosi's Dead (1979) * Dark Entries (1980) * Terror Couple Killed Colonel (1980) * Telegram Sam (1980) * Kick In The Eye (1981) * The Passion Of Lovers (1981) * Satori in Paris (1982) * Spirit (1982) * Ziggy Stardust (1982) * Lagartija Nick (1982) * She's In Parties (1983) * Drink the New Wine (2022) == EP:t == * Searching for Satori EP (1982) * 4AD (1983) * The Singles 1981-1983 (1983) * Bauhaus E.P. (1983) * The Bela Session (2018) == Livealbumit == * Press the Eject and Give Me the Tape (1982) * Rest in Peace: The Final Concert (1992) * Live in the Studio 1979 (1997) * Gotham (1999) * This Is for When... (2009) == Kokoelmat == * Singles: 1981-1983 (1983) * 1979-1983 (1985) * 1979-1983: Vol. 1 (1986) * 1979-1983: Vol. 2 (1986) * Swing the Heartache: The BBC Sessions (1989) * Beneath the Mask (1997) * Crackle (1998) == DVD:t == * Shadow of Light (1984) * Archive (1984) * Gothman (1999) == Musiikkivideot == Vuosi Kappale Ohjaaja(t) 1980 "Telegram Sam" Mick Calvert 1981 "Mask" Christopher Collins 1982 "Spirit" "Ziggy Stardust" Mick Calvert 1983 "She's in Parties" Howard Guard Luokka:Diskografiat
Tummapronssikyyhky

Tummapronssikyyhky (Henicophaps albifrons) on kyyhkyihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Uudesta-Guineasta ja sen lähisaarilta. ==Koko ja ulkonäkö== Tummapronssikyyhky on kyyhkyksi suhteellisen suurikokoinen ja voi kasvaa 33-41 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan hieman ulkonäöltään. Yleisväritykseltään tummapronssikyyhky on tumman violetinruskea ja otsa on valkoinen. Koiraslinnun päälaki on väriltään valkoinen ja naaraalla se on kellertävä tai ruskehtava. Siivissä on muutamia pronssinvärisenä kimaltelevia sulkia. Lajin nokka on pitkä. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Tummapronssikyyhkyä tavataan Indonesialle ja Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvalta Uuden-Guinean saarelta sekä lähistön saarilta esimerkiksi Uudelta- Britannialta, Arusaarilta, Umboisaarelta ja Lolobausaarelta. Lajin elinympäristöä ovat pääasiassa sade- ja monsuunimetsät, mutta sitä tavataan kuivemmissakin metsissä ja tiikkiviljelmillä. Ne elävät yksin tai pareittain ja liikkuvat pääasiassa maassa. Lintu syö maahan pudonneita hedelmiä sekä hyönteisiä ja matoja, joita se tonkii maasta pitkällä nokallaan. Tummapronssikyyhky pesii kuivan kauden aikana kesä-heinäkuussa. ==Lähteet== Luokka:Kyyhkylinnut
Carl Edvard Krook

Carl Edvard Krook (29. marraskuuta 1823 Jaala – 19. maaliskuuta 1887 Varsova) oli suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri.SKS Biografiakeskus: Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917: Krook, Carl Edvard (Viitattu 6.12.2019) Carl Edvard Krookin vanhemmat olivat kruununvouti, kollegiasessori Bengt Krook ja Eva Ulrika Rosenbröijer. Krook palveli ensin aliupseerina 9. suomenmaalaisessa linjapataljoonassa ja syksystä 1845 vänrikkinä 10. suomenmaalaisessa linjapataljoonassa. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin 1850 ja siirrettiin ensin Nižni Novgorodiin jalkaväkirykmenttiin ja 1853 2. tarkk’ampujapataljoonaan. Krook osallistui tässä joukko-osastossa Krimin sotaan. Hänestä tuli luutnantti 4. tarkk’ampujapataljoonassa 1854 ja sodan jälkeen sota-akatemian opintojen myötä alikapteeni 1858, kapteeni 1861 ja vuonna 1862 majuri 2. tarkk’ampujapataljoonaan, jossa hän osallistui Tammikuun kansannousun kukistamiseen Puolassa. 4. tarkk’ampujapataljoonassa Krook ylennettiin everstiluutnantiksi 1866. Eversti ja tarkk’ampujarykmentin komentaja Riikaan hänestä tuli 1867. Turkin sodassa Krook oli 4. tarkk’ampujaprikaatin komentaja, joka palkittiin ritariristillä ja ylennettiin kenraalimajuriksi. Kenraalina Krook nimitettiin 1884 Varsovan komendantiksi. Hänet salamurhattiin siellä 19. maaliskuuta 1887. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1887 kuolleet
Chantal Janzen

Chantal Janzen (s. 15. helmikuuta 1979 Tegelen, Alankomaat) on alankomaalainen näyttelijä, laulaja ja televisiojuontaja. Hän työskentelee RTL Nederlandin televisioverkolle. Janzenin oli tarkoitus juontaa vuoden 2020 Eurovision laulukilpailu yhdessä Edsilia Rombleyn ja Jan Smitin kanssa. Vuoden 2020 Euroviisut kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, joten Janzen, Rombley ja Smit valittiin juontajiksi vuoden 2021 kilpailuun. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset näyttelijät Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Alankomaalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ryže

Ryže eli Ryžee tai myös Pokrovskoje () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Krasnogorodskin piirissä. == Maantietoa == Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,09 neliökilometriä eli 109 hehtaaria. Saareton järvi sijaitsee suoalueen keskellä eikä sinne tule tietä. Lähin asutus on kahdessa kolmen kilometrin päässä sijaitsevissa kylissä Ruškovo (Рушково) ja Ryžnevo (Рыжнево). Suurempaan Pokrovskojeen (Покровское) kylään on matkaa neljä kilometriä. Järven laskuojan pääuomaan on matkaa kaksi kilometriä. == Luontoarvoja == Suojärvenä sen pohja on mutainen ja sen rannat ovat turvepitoista kelluvaa hetteikköä. Järvessä elää ainakin hauki, ahven, pasuri ja ruutana, sekä joitakin Rutilus-suvun kalalajeja. == Vesistösuhteita == Ryže sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven suoalue on ojittamatta, joten järveen ei laske ojia eikä ilmakuvien perusteella sillä ole laskuojaakaan. Se sijaitsee kuitenkin Sinjajan pääuoman lähialueella. Järven valuma-alueen kooksi ilmoitetaan on 29 neliökilometriä. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Sinjajan valuma-alue Luokka:Krasnogorodskin piiri
Jan Smit

Johannes Harco Smit (s. 1985), tunnettu myös nimillä Jan Smit ja Jantje Smit, on alankomaalainen laulaja, televisiojuontaja ja jalkapallojohtaja. Smit laulaa lähinnä Volendam-tyylisiä hollanninkielisiä kappaleita. Vuonna 2015 Smit liittyi schlagertrioon nimeltä Klubbb3, ja vuonna 2017 hän liittyi yhtyeeseen nimeltä De Toppers. Smitin oli tarkoitus juontaa vuoden 2020 Eurovision laulukilpailu yhdessä Edsilia Rombleyn ja Chantal Janzenin kanssa. Vuoden 2020 Euroviisut kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, joten Smit, Rombley ja Janzen valittiin juontajiksi vuoden 2021 kilpailuun. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Alankomaalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1950

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1950 käytiin TukholmassaTukholman Olympiastadionilla 27. ja 28. heinäkuuta. Vain miehet kilpailivat. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 88 Ruotsi 123 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m T. Hagström (R) 11,0 E. Inkala (S) 11,1 A. Mäkelä (S) 11,3 A. Johansson (R) 11,4 200 m L-E. Wolfbrandt (R) 22,4 T. Hagström (R) 22,7 P. Tavisalo (S) 22,7 T. Lönnqvist (S) 23,0 400 m I. Wolfbrandt (R) 49,1 R. Larsson (R) 49,7 R. Back (S) 49,7 R. Holmberg (S) 50,9 800 m L. Strand (R) 1.52,3 I. Bengtsson (R) 1.52,4 O. Talja (S) 1.52,6 M. Danielsson (S) 1.54,8 1500 m L. Strand (R) 3.50,6 I. Eriksson (R) 3.51,8 I. Taipale (S) 3.52,2 D. Johansson (S) 3.55,2 5000 m V. Koskela (S) 14.25,6 B. Albertsson (R) 14.26,2 H. Posti (S) 14.35,2 Å. Durkfeldt (R) 14.45,0 10000 m H. Perälä (S) 30.33,0 P. Salonen (S) 30.34,8 V. Nyström (R) 30.39,6 P. Bohm (R) 30.40,6 110 m aidat R. Lundberg (R) 15,0 G. Mattsson (R) 15,3 V. Suvivuo (S) 15,4 R. Syrjänen (S) 15,5 400 m aidat R. Larsson (R) 54,5 L. Ylander (R) 54,8 A. Hyökyranta (S) 56,5 S. Koivisto (S) 57,1 3000 m esteet C. Söderberg (R) 9.11,0 I. Sjöström (R) 9.12,8 E. Blomster (S) 9.14,6 O. Väisänen (S) 9.40,0 4 x 100 m viesti Suomi (Inkala, Lönnqvist, Tavisalo, Siren) 42,7 - 4 x 400 m viesti Ruotsi (? , Ahlen, Wolfbrandt, Larsson) 3.15,6 Suomi (Holmberg, Graeffe, Suikkari, Back) 3.15,8 Korkeus A. Åhman (R) 190 R. Reiz (R) 190 N. Nicklén (S) 185 H. Nieminen (S) 180 Seiväs R. Lundberg (R) 425 E. Kataja (S) 420 J. Piironen (S) 420 B. Hultqvist (R) 420 Pituus G. Strand (R) 707 J. Valkama (S) 697 N. Ericsson (R) 692 P. Simola (S) 686 Kolmiloikka L. Moberg (R) 15,01 P. Uusihauta (S) 14,60 R. Hiltunen (S) 14,49 A. Åhman (R) 14,48 Kuula G. Arvidsson (R) 15,65 T. Sönegård (R) 14,91 Y. Lehtilä (S) 14,81 H. Nylund (S) 14,75 Kiekko V. Nyqvist (S) 47,57 A. Hellberg (R) 47,36 T. Karlsson (S) 47,01 S. Roos (R) 45,12 Moukari L. Tamminen (S) 52,87 B. Eriksson (R) 51,27 E. Söderqvist (R) 50,05 A. Mujunen (S) 48,66 Keihäs T. Rautavaara (S) 72,51 P-A. Berglund (R) 72,37 S. Daleflod (R) 70,78 T. Hyytiäinen (S) 69,32 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit) * lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3 * maksaneita katsojia oli 1. päivänä yli 30000 ja 2. päivänä ? * pikaviestissä Ruotsin pikaviestijoukkueen juoksu hylättiin vaihtorikon vuoksi * heittolajeissa vain pisin heitto kultakin kilpailijalta mitattiin * maaottelua haittasi vesisade: korkeushypyn ja moukarin heittopaikat kasteltiin bensiinillä ja poltettiin kuiviksi ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 28.7. ja 29.7. v. 1950 Luokka:Suomi–Ruotsi- maaottelu Luokka:Vuoden 1950 yleisurheilu Luokka:Tukholman urheilutapahtumat
Leppikääpä

Leppikääpä (Antrodiella ichnusana) on kosteissa elinympäristöissä kuten tulvametsissä viihtyvä kääpälaji. Sitä tavataan Suomessa eteläisesti ja havaintoja on ainakin myös Ruotsista, Ranskasta ja Italiasta. Isäntäpuita ovat harmaaleppä, tervaleppä ja euroopanpähkinäpensas, muualla Euroopassa kerätty myös vaahteralta ja haavalta. Leppikääpä tarvitsee elinalustakseen muiden eliöiden jo pehmeäksi lahottamia oksia. Punaisen kirjan verkkopalvelu Leppikäävän yksivuotinen ja sitkeä itiöemä on resupinaattisesti kasvava. Yksittäiset täplämäisen pienet itiöemät voivat sulautua yhteen isommaksi kasvualaksi. Reunuksen leveys vaihtelee ja välillä se häviää kokonaan pillien alle. Pillipinta on tuoreena mehevä ja väriltään valkoinen. Kuiva leppikääpä kutistuu voimakkaasti ja muuttuu likaisen rusehtavaksi tai vanhan paperin väriseksi. Kulmikkaita pillejä on 3-6 millimetrillä ja vanhat pillit repeytyvät isommiksi, joskus sokkeloisiksi. Pohjamalto on kermanvalkea, usein muu maltokerros puuttuu ja käävän kokonaispaksuus on alle 1 mm. Muihin sitkokääpiin verrattuna leppikääpä on hauraampi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Leppikääpä (Antrodiella ichnusana) Luokka:Sitkokäävät
Nykerökääpä

Nykerökääpä (Antrodiella leucoxantha), joka tunnetaan myös nimellä nipukkakääpä, on Suomessa hyvin harvinainen kääpälaji, jota tavataan myös muualla Euroopassa. Nykerökääpä elää lehtojen ja esimerkiksi merenrantojen risukoissa. Suomessa sen isäntäpuita ovat lähinnä koivut ja haapa, mutta myös muut lehtipuut ja pensaat ovat mahdollisia. Nykerökääpä ei ilmeisesti vaadi edeltäjälajia, vaan pystyy lahottamaan ohuita oksia ja varsia itse alusta alkaen. Punaisen kirjan verkkopalvelu Käävän yksivuotinen itiöemä on yleensä nykerömäinen tai kynsimäinen lakki, joka on 4-6 mm leveä ja 2-5 mm ulkoneva. Puoliresupinaattisella kasvumuodolla alustanmyötäinen osa on enintään sormenpainauman kokoinen. Hyvin pienen koon vuoksi nykerökääpää on vaikea huomata maastossa ja erottaa kitukasvuisista sukulaisistaan muuten kuin mikroskopoimalla. Tuore itiöemä on pehmeähkö ja väriltään nuorena valkoinen, täysikasvuisena savunruskehtava. Kuivuessaan kääpä muuttuu korkkimaiseksi ja sen reuna oranssinruskeaksi. Kulmikkaita tai sokkeloisia pillejä on 5-7 millimetrillä ja niiden suut ovat sahalaitaisia. Malto on ohut ja pillit verrattain pitkiä, käävän kokonaispaksuus on 2-3 mm. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Nykerökääpä (Antrodiella leucoxantha) Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
Peiteļa ezers

Peiteļa ezers () ja Pitel () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Krasnogorodskin piirissä ja Itä-Latviassa Ciblan kunnassa. == Maantietoa == Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä eli 380 hehtaaria. Sen pinta-alaksi esitetaan myös 347 hehtaaria . Järvestä 139 hehtaaria kuuluu Latvian puolelle ja loput 208 (tai 241) hehtaaria kuuluu Venäjälle. Se sijaitsee Velikajan alangolla, jossa ei esiinny suuria korkeusvaihteluita ja järven rannat ovatkin matalia. Järvi on osa Klešnikun suoaluetta (Klešniku purvs). Järven syvyys on 4,5 metriä, mutta sen keskisyvyys on 1,5 metriä. Syvyyslukematkin vaihtelevat riippuen lähteestä. Järvi on saareton ja muuten autio, mutta sen eteläpuolella olevalla suon saarekkeella on viljelytoimintaa ja maatila. Sarekkeella valtiorajan lähellä on ilmakuvan perusteella korkea katselutorni. == Luontoarvoja == Järvi on suojärvi, jonka pohja on hiekkaa ja rantavyöhyke hiekkaa ja mutaa. Rannat ovat paikoin turvepaakkua ja kelluvaa hetteikköä. Sen kalalajeja ovat ainakin lahna, hauki, ahven, pasuri, ruutana, karppi, suutari ja mutakala, sekä joitakin Rutilus-suvun kalalajeja. == Vesistösuhteita == Peiteļa sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven laskujoki on venäjäksi Rubež (Рубеж) tai latviaksi Rúbeža. Se on Venäjän ja Latvian rajajoki Peiteļasta Sinjajaan asti. Joen pituus on kahdeksan kilometriä ja se yhtyy Sinjajaan järven itäpuolella. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 32,8 tai 36,7 neliökilometriä. Joen valuma-alue on 63 neliökilometriä . == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Krasnogorodskin piiri Luokka:Latvian järvet Luokka:Sinjajan valuma-alue Luokka:Latvian ja Venäjän raja
Hunting High and Low (albumi)

Hunting High and Low on A-hain debyyttialbumi, joka julkaistiin 1. kesäkuuta 1985. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Morten Harket – laulu * Magne Furuholmen – koskettimet, basso, taustalaulu * Pål Waaktaar – kitara, rummut, taustalaulu * Claire Jarvis – oboe == Aiheesta muualla == * Hunting High and Low discogs.com -sivustolla. Luokka:A-han albumit Luokka:Vuoden 1985 albumit
Creoda

pienoiskuva|Creoda John Speedin teoksessa Saxon Heptarchy. Creoda (myös Credda tai Crida; k. noin 588 tai 590) oli Mercian kuningas 500-luvun lopulla. Anglosaksien kronikka mainitsee Creodan Pendan isoisänä, mutta ei kerro muita tietoja hänestä. Henry Huntingdonilaisen mukaan Crida (Creoda) olisi ollut Mercian ensimmäinen kuningas, mutta hän ei mainitse, milloin tämä olisi hallinnut. Henry Huntingdonilaisen mukaan Creoda kuoli 590-luvulla. Roger Wendoverilaisen mukaan Creoda olisi noussut valtaistuimelle vuonna 585. Hänen mukaansa Creoda olisi kuollut 588. Creodan kuoltua kuninkaaksi nousi hänen poikansa Pybba. == Lähteet == Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat Luokka:500-luvulla syntyneet Luokka:500-luvulla kuolleet
Pybba

Pybba oli Mercian kuningas 600-luvun alussa. Anglosaksien kronikka mainitsee Pybban Pendan isänä, mutta ei kerro muita tietoja hänestä. Henry Huntingdonilaisen mukaan kuningas Cridan (Creoda) kuoltua häntä seurasi valtaistuimella hänen poikansa Wipha (Pybba). Roger Wendoverilaisen mukaan Pybba nousi valtaistuimelle vuonna 588. Pybballa oli kaksi poikaa, Penda ja Eoppa, ja lisäksi ainakin yksi tytär, Cyneburga. Penda nousi Pybban jälkeen Mercian kuninkaaksi. == Lähteet == Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat Luokka:500-luvulla syntyneet Luokka:600-luvulla kuolleet
Scoundrel Days

Scoundrel Days on A-han toinen albumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 1986. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Morten Harket – laulu * Magne Furuholmen – koskettimet, basso, rummut, taustalaulu * Pål Waaktaar – kitara, rummut, taustalaulu * Graham Prescott – kielisoitimet kappaleessa 1 * Michael Sturgis – rummut kappaleissa 2, 3, 10 * Leif Karsten Johansen – basso kappaleessa 3 * Øystein Jevanord – rummut kappaleessa 6 == Aiheesta muualla == * Scoundrel Days discogs.com -sivustolla. Luokka:A-han albumit Luokka:Vuoden 1986 albumit
Janne Valve

Janne Valve (s. 15. kesäkuuta 1994 Turku) on suomalainen näyttelijä ja muusikko, joka on nykyään Valveeton-nimisessä yhtyeessä pääsolistina. Valve teki nuoruudessaan teatteria ja esiintyi Mika Kaurismäen ohjaamassa Elämältä kaiken sain elokuvassa Laurin roolissa. Näiden lisäksi hän on tehnyt useita pienempiä avustustehtäviä suomalaisissa elokuvissa. Muusikkona hän on toiminut säännöllisesti yhtyeensä riveissä vuodesta 2016. Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset laulajat
Maloleska

Maloleska tai Notševskoje ( ) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Krasnogorodskin piirissä. == Maantietoa == Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,05 neliökilometriä eli 105 hehtaaria. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Krasnogorodskin lounaispuolella suoalueen pohjoisosassa. Järvi on suojärvi, jonka rannat ovat laajaa avosuota. Järven syvyys on 2,2 metriä ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä. Järvi on saareton ja autio, mutta kaupungin suunnassa sijaitsee noin kilometrin päässä Novotševon (Ночево) kylä. == Luontoarvoja == Suojärven pohja on mutaa ja sen rannat kasvavat turvetta muodostaen hyllyviä hetteikköjä. Järven kalalajeja ovat ainakin ahven ja mutakala. == Vesistösuhteita == Maloleska sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma- alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven laskuoja Smorodninka (Смородинка) kiertää Novotševon kylän eteläpuolelta ja yhtyy Sinjajaan Krasnogorodskin keskustassa. Järven valuma-alueen koko on 38 neliökilometriä. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Sinjajan valuma-alue Luokka:Krasnogorodskin piiri
Preeriamaarikki

Preeriamaarikki (Machaeranthera tanacetifolia) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja maarikkien (Machaeranthera) sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Sitä tavataan Yhdysvalloissa alueella Utahista etelään Arizonaan, New Mexicoon, Teksasiin ja Meksikoon. Se kukkii toukokuusta lokakuuhun. == Lähteet == Luokka:Asterikasvit
Stay on These Roads

Stay on These Roads on A-han kolmas albumi, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 1988. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Morten Harket – laulu * Magne Furuholmen – koskettimet, basso, rummut, taustalaulu * Pål Waaktaar – kitara,kielisoittimet, taustalaulu == Aiheesta muualla == * Stay on These Roads discogs.com -sivustolla. Luokka:A-han albumit Luokka:Vuoden 1988 albumit
Adam Webster

Adam Webster (s. 4. tammikuuta 1995 West Wittering) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brighton & Hove Albionia. Webster aloitti liigauransa Portsmouthissa tammikuussa 2012. Kaudella 2013–2014 hän pelasi lainalla Aldershot Townissa. Kesällä 2016 hän siirtyi mestaruussarjassa pelaavaan Ipswich Towniin ja kesällä 2018 saman sarjan Bristol Cityyn. Elokuussa 2019 Webster siirtyi Brightoniin ja pelasi ensimmäisen valioliigaottelunsa elokuun viimeisenä päivänä. Valioliigakauden 31 ottelussaan hän teki kolme maalia, lokakuussa yhden Aston Villaa sekä joulukuussa yhden Arsenalia ja yhden Tottenhamia vastaan. Kaudella 2020–2021 hän pelasi 29 valioliigaottelua ja teki maalin toukokuussa voittoisassa kotiottelussa Manchester Cityä vastaan. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 22 valioliigaottelua ja teki kaksi maalia, yhden tammikuussa Chelseaa ja yhden helmikuussa Watfordia vastaan. Liigacupissa hän teki maalin tappiollisessa neljännen kierroksen ottelussa Leicester Cityä vastaan. Kaudella 2022–2023 Webster pelasi 27 valioliigaottelua. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigssa 15 ottelua, joista avauskokoonpanossa 13. Eurooppa-liigassa hän pelasi vain viisi minuuttia yhdessä ottelussa. Webster on pelannut Englannin alle 18- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueissa. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuotikankääpä

Vuotikankääpä (Antrodiella niemelaei, tosin siirrettäneen nimilajina uuteen Antella-sukuun nimellä Antella niemelaei) on eteläisessä Suomessa harvinainen ja paikoittaisesti esiintyvä kääpälaji. Vuotikankääpä on seuraajalaji ja se kasvaa ruskovuotikan lahottamassa puussa, yleensä vuotikan kuolleella itiöemällä. Isäntäpuu on tuomi, euroopanpähkinäpensas, jokin paju tai pihlaja. Vuotikankääpää luultiin aiemmin samaksi lajiksi Antrodiella americana:n kanssa, joten kirjallisuudessa siitä voidaan käyttää tuota nimeä virheellisesti. Punaisen kirjan verkkopalvelu Vuotikankäävän itiöemä on yksivuotinen ja alustanmyötäinen, näyttää hauraalta mutta on sitkeä. Nuorena itiöemän reuna on häipyvä ja homemainen, väriltään kääpä on kerman- tai oljenvalkea. Vanhentuessaan itiöemä kellastuu voimakkaasti. Kulmikkaat tai sokkeloiset pillit ovat pohjastaan läpikuultavia ja niitä mahtuu 2-5 millimetrille. Vuotikankäävässä voi olla heikko hyvä tuoksu. Laji muistuttaa melko samannäköisiä rytökääpää ja vitikkokääpää, jotka pystyvät lahottamaan puuta itsenäisesti ilman edeltäjälajia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Vuotikankääpä (Antrodiella niemelaei) *Vuotikankääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 29.12.2011. Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
Viitakääpä

Viitakääpä (Antrodiella onychoides) on Suomessa harvinainen ja eteläpainotteisesti esiintyvä kääpälaji. Se viihtyy lehtometsissä ja ihmisten luomilla elinympäristöillä kuten joutomailla ja puistoissa, joissa kasvaa sen isäntäpuita eli raitaa, koivuja, tuomea ja euroopanpähkinäpensasta. Viitakääpä lahottaa ohuita oksia ja varsia, eikä ilmeisesti tarvitse edeltäjälajia. Punaisen kirjan verkkopalvelu Käävän yksivuotiset, sitkeät itiöemät kasvavat yleensä puoliresupinaattisesti ja sen lakit ovat usein epämuotoisen nykerömäisiä tai kynsimäisiä, 3-15 mm leveitä ja 2-10 mm ulkonevia. Alustanmyötäisen osuuden reuna on korostuneen selvä. Väriltään itiöemä on tuoreena kokonaan valkoinen, kuivuneen itiöemän reuna voi olla hartsinrusehtava. Pyöreitä pillejä on 5-9 millimetrillä. Malto on tiivistä ja käävän kokonaispaksuus on 1-2 mm. Viitakääpä ja nykerökääpä muistuttavat hyvin paljon toisiaan ja lajien erotus täytyy tehdä mikroskoopilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Viitakääpä (Antrodiella onychoides) Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
The Outlast Trials

The Outlast Trials on Red Barrelsin kehityksessä oleva selviytymiskauhupeli. Se on esiosa yhtiön aikaisemmille peleille Outlast sekä Outlast 2. Aiemmista osista poiketen peliä voi pelata yksin tai kolmen muun pelaajan kanssa. ==Kehitys== Joulukuussa 2017 Red Barrels julkaisi tiedotteen, että pelisarja Outlast saa jatkoa. Lokakuussa 2019 yhtiö julkaisi teaser-kuvan tulevasta pelistä. Joulukuussa 2019 yhtiö lopulta julkaisi pelin nimen olevan The Outlast Trials, sekä virallisen pelijulisteen. ==Juoni== Peli sijoittuu CIA:n kylmän sodan aikaisiin ihmiskokeisiin, jossa pelaajat löytävät itsensä koehenkilöinä tuntemattomasta testiympäristöstä. Luokka:Selviytymiskauhupelit