EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikkaralan rautatieasema

Pikkaralan rautatieasema () on rautatieasema Pikkaralan kaupunginosassa Oulun kaupungissa rataosalla , 19 kilometrin päässä Oulun rautatieasemalta. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Oulun asemien kautta mitattuna on 771,8 kilometriä. Nykyisin Pikkarala on kohtauspaikka. Henkilöjunat eivät pysähdy asiakaspalvelua varten, eikä asemalla ole kaupallista tavaraliikennettä. == Historia == Pikkaralan rautatieasema rakennettiin Oulun–Kontiomäen rautatien rakentamisen yhteydessä ja avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1927. Rataosan muiden asemarakennusten tapaan asemarakennus edustaa aikansa tyypillistä funktionaalista tyyliä: aiemmista kansallisromanttisista ihanteista on luovuttu ja tyyliä on pelkistetty ja yksinkertaistettu. Pikkaralan asema ei olemassaolonsa aikana toiminut itsenäisenä liikennepaikkana, vaan oli Oulun liikennepaikan alainen virkamiesasema. Pikkarala oli myös henkilöliikenteen ja tavaralliikenteen merkittävä alueellinen kuormausasema aina autoistumiseen saakka, jolloin rahti alkoi siirtyä kumipyörille. Kun henkilöjunien pysähdykset Pikkaralassa lopetettiin lättähattuliikenteen päättymisen myötä, myös aseman miehitys lopetettiin, Pikkaralan liikennepaikka poistettiin aikatauluista ja opastimet pimennettiin. ===Turvalaitteet=== Alun perin Pikkaralan asemalla oli käytössä ns. köyhänmiehen releasetinlaite, eli varmistuslukko- ja opastinturvalaitos. Tuolloin liikennepaikan vaihteet olivat paikallisesti käsin käännettäviä ja varmistuslukoilla lukittavia. Liikennepaikan lakkauttamisen yhteydessä opastimet kuitenkin poistettiin käytöstä. Kauko-ohjaukseen liittyvien turvalaitemuutosten yhteydessä vanha varmistuslukkolaitos purettiin, ja korvattiin releasetinlaitteella. Myöhemmin releasetinlaite siirtyi kauko- ohjattavaksi Oulusta käsin, jolloin asema jäi lopullisesti miehittämättömäksi. == Nykyaika == Oulu–Kontiomäki-rataosan kauko-ohjauksen rakentamisen myötä 1996–1997 Pikkaralan liikennepaikka sai uuden elämän junakohtauspaikkana. Ratapihalla on yksi 780 metrin mittainen sivuraide, joka on riittävän pitkä lähes kaikille junille. Pikkarala liitettiin kauko-ohjaukseen rataosan ensimmäisenä liikennepaikkana: kauko-ohjauksen rakennustöiden ajan Pikkarala toimi tilapäisesti myös miehitettynä junasuorituspaikkana. Nykyisin liikennepaikan liikenteenohjaustoimintoja hoidetaan keskitetysti Oulusta käsin. == Asemamiljöö == Pikkaralan asema-alueella on hyväkuntoisia, alun perin rautatiehenkilökunnalle tarkoitettuja rakennuksia. Nykyisin nämä rakennukset ovat yksityisasuntoina. Asemamiljööseen kuuluvaksi voidaan laskea myös laajat sorakuopat aseman etelä- ja itäpuolella. Sorakuopista on kaivettu tuhansia kuutioita soraa sekä teiden että rautatien pengermateriaaliksi. Sorakuopissa oli laajoja raiteistoja vielä 1990-luvun puolessa välissä, mutta ne purettiin kauko-ohjaukseen siirtymisen myötä. Ennen raiteiden purkua sorakuopilla säilytettiin vanhentunutta, romutettavaa rautatiekalustoa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oulun rautatieliikennepaikat Rautatieasema
Italo Montemezzi

Italo Montemezzi (31. toukokuuta 1875 Vigasio– 15. toukokuuta 1952 Vigasio) oli italialainen säveltäjä. Hän opiskeli musiikkia Milanon konservatoriossa. Montemezzi sävelsi vuonna 1913 esitetyimmän oopperansa, L'amore dei tre ren. Vuonna 1939 Montemezzi muutti Kaliforniaan. Hän vieraili kuitenkin säännöllisesti Italiassa ja palasi sinne pysyvästi vuonna 1949. == Lähteet == Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Reiser4

Reiser4 on alusta asti uudelleenkirjoitettu versio ReiserFS- tiedostojärjestelmästä, jonka on kehittänyt NameSys sponsoreinaan DARPA sekä Linspire. Tiedostojärjestelmää ei ole otettu mukaan Linux-ytimeen ohjelmointityylien erilaisuuksista sekä tiedostojärjestelmän käyttämistä liitännäisistä johtuvien erimielisyyksien takia.http://archive.is/20120526092112/kerneltrap.org/node/6844 == Ominaisuuksia == * Journalointi * Toimii nopeasti hakemistojen kanssa, jotka voivat sisältää satoja miljoonia tiedostoja * Atominen * Tuki transaktioille Reiser4 ei kuitenkaan sisällä tukea tiedostojärjestelmän koon muuttamiselle. ReiserFS (Reiser3) kuitenkin muiden Linuxin tiedostojärjestelmien ohessa sisältää tuen sille. Kehittäjät kuitenkin lupaavat implementoida tuen heti kun heille maksetaan siitä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Reiser4:n kotisivu * Tulevaisuuden suunnitelmat * Reiser4:n asennus Gentoo-linuxissa * Reiser4 linux.fi-wikissä Luokka:Tiedostojärjestelmät Luokka:Linux-ydin de:Reiser File System#Reiser4
Alessandro Nini

Alessandro Nini (1. marraskuuta 1805 Fano – 27. joulukuuta 1880 Bergamo) oli italialainen säveltäjä. Hän aloitti uransa Pietarissa laulunopettajana. Myöhemmin hän ryhtyi oopperasäveltäjäksi, mutta lopetti sävellettyään noin kymmenen oopperaa. Oopperoidensa lisäksi Nini sävelsi muun muassa kirkko- ja kamarimusiikkia sekä sinfonioita. Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1880 kuolleet
Viimeinen juna Gun Hillistä

Viimeinen juna Gun Hillistä (Last Train from Gun Hill, myös One Angry Day ja Showdown at Gun Hill) on yhdysvaltalainen John Sturgesin ohjaama Les Crutchfieldin tarinaan perustuva lännenelokuva vuodelta 1959. Elokuvan pääosissa ovat Kirk Douglas ja Anthony Quinn. == Juoni == Elokuvan alussa šeriffi Matt Morganin (Douglas) intiaanivaimo joutuu kahden karjapaimenen raiskaamaksi ja murhaamaksi. Tekijät jättävät jälkeensä satulan, jonka Morgan tunnistaa kuuluvan vanhalle ystävälleen Craig Beldenille (Quinn), Gun Hillin kaupungin vaikutusvaltaisimmalle miehelle. Belden on suostuvainen saamaan tekijät kiinni, mutta ääni muuttuu kellossa, kun hän saa tietää oman poikansa olleen toinen murhaajista. Belden ei suostu luovuttamaan poikaansa Morganin käsiin, mutta Morgan on päättänyt viedä pojan tuomiolle. Belden on Gun Hillin vaikutusvaltaisimpia karjatilallisia, eikä kukaan kaupungissa uskalla vastustaa häntä: baarimikko kertookin Beldenin vastustajien päätyneen kaupungin hautausmaalle. Tästä huolimatta Morgan onnistuu ottamaan kiinni Beldenin pojan Rickin ja yrittää viedä hänet pois kaupungista iltayhdeksän junalla. Mutta Morganilla on vastassaan Belden sekä koko kaupungin vastentahtoinen väki. Elokuva päättyy Gun Hillin asemalaiturille, kun Morganin vaimon murhaajista toinen, Lee Smithers, päättää auttaa Rickin vapaaksi ja ampuu kohti Morgania. Morganin lonkalta ampuma haulikonlaukaus kaataa ampujan asemalaiturille, mutta Leen ampuma luoti on surmannut Rickin. Tämän jälkeen Morgan nousee junaan, mutta Belden haastaa hänet kaksintaisteluun, joka päättyy haastajan kuolemaan. Murtunut Morgan poistuu kaupungista iltayhdeksän junalla. == Arvioita == Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen sanoo elokuvaa tanakaksi peruswesterniksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. VideoHound’s Golden Movie Retriever antaa kolme tähteä neljästä.Last Train from Gun Hill, VideoHound’s Golden Movie Retriever. Gale, 2008. Haettu 15.11.2016 palvelusta HighBeam Research (vaatii tilauksen). ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1959 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset lännenelokuvat Luokka:John Sturgesin ohjaamat elokuvat
Iskias

Iskias eli lonkkahermosärky on selkäytimestä lähtevän lonkkahermojuuren ärtymisestä johtuvaa heijastus- eli projektiokipua alaraajoissa. Hermoärsytys voi johtua mekaanisesta puristuksesta (kasvain, piriformissyndrooma, välilevyn pullistuma) tai siitä, että esiin luiskahtaneen välilevyn keskustan hyytelömäinen ja erittäin hapan aine ärsyttää hermoa kemiallisesti. Iskiassärkyä voi esiintyä myös raskauden loppuvaiheessa, jolloin kohtu saattaa painaa iskiashermoa. Iskiasta voidaan hoitaa sen aiheuttajasta riippuen eri tavoilla, mm. hieronnalla tai tulehduslääkkeillä. Tosin manipulaatiohoidon, venytyksen ja fysikaalisten hoitojen vaikuttavuudesta ei ole näyttöä välilevytyrän hoidossa, eikä niitä suositella. Joskus hoitona joudutaan käyttämään jopa leikkausta. Vuodelepo ei edistä iskiaksen parantumista, vaan sitä tulee välttää jos mahdollista. Iskiaksen riskitekijöitä ovat liiallinen istuminen, tupakointi ja ylipaino. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lääkärikirja Duodecim: Terveyskirjasto: Välilevytyrä, iskias Luokka:Neurologiset sairaudet Luokka:Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Valtatie 28

Valtatie 28 on itä–länsisuuntainen valtatie, joka johtaa Suomen poikki Kokkolan Kälviältä Nivalan, Kärsämäen ja Pyhännän kautta Kajaanin Mainualle. Tie on 216 kilometriä pitkä. Valtatie 28 alkaa valtatieltä 8 Kokkolasta ja seuraa Pohjanmaan rataa itään Kälviän kirkonkylän ja Kannuksen keskustan ohi Kannuksen Eskolaan saakka, josta eteenpäin valtatie jatkuu Sievin, Nivalan, Kärsämäen, Pyhännän sekä Kajaanin Otanmäen ja Vuottolahden kylien kautta Oulujärven eteläpuolelle Mainuan kylään, jossa se liittyy valtatiehen 5. Tie on kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden hyvätasoinen. Pyhännän ja Kajaanin välillä tie on ajoittain kapeampi. Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa – Kainuu. Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Kokkola – (Kannus) – (Kokkola) (uudelleen) – Kannus (uudelleen) – Sievi – Nivala – (Haapavesi) – (Kärsämäki) – (Haapavesi) (uudelleen) – Kärsämäki (uudelleen) – (Siikalatva) – Pyhäntä – Kajaani. ==Historiaa== Kokkolan ja Kajaanin välinen tie on rakennettu pääosin 1960-luvulla suurelta osin asumattomien ja tiettömien seutujen halki. Vuonna 1971 siitä tuli kantatie 85 ja vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 28. ==Tiehankkeita== Valtateiden 28 ja 8 välinen liittymä tullaan rakentamaan eritasoliittymäksi. Uusi eritasoliittymä on osana tiehanketta, missä valtatietä 8 päivitetään Kokkolan alueella. Uudella eritasoliittymällä ei toistaiseksi ole kustannusarviota, eikä hankkeen toteuttamisaikataulusta ole toistaiseksi tietoa. ==Julkinen liikenne== Valtatiellä 28 kulkee M-P, SS pikavuoro Kokkolan ja Kajaanin välillä. Lisäksi Pyhännän ja Kajaanin väliä kulkee M-P vakiovuoro Raahen ja Kajaanin välillä. == Lähteet == * * * *Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google. * * === Viitteet === pienoiskuva|250px|vasen|Valtatien 28 ja kantatien 88 risteys Pyhännällä, Kokkolaan päin nähtynä. Luokka:Kajaanin liikenne Luokka:Kannuksen liikenne Luokka:Kokkolan liikenne Luokka:Kälviä Luokka:Kärsämäen liikenne Luokka:Nivalan liikenne Luokka:Piippola Luokka:Pyhännän liikenne 28
Vastakauppa

Vastakauppa tai vastaostot eli offset (teollinen yhteistyö, , industrial benefit jne.) on puolustusvälinehankintoihin tai muihin julkisiin, riittävän isoihin (laista riippuen) hankintoihin kytkettävä mekanismi, jolla on kohdemaan taloutta hyödyntävä vaikutus. Vastaostojen vaikutus on suhteessa hankkeen arvoon. Lähes kaikki maat ovat aiemmin edellyttäneet vastaostoja erityisesti puolustusvälinekaupoissa. Esimerkiksi Suomen Hornet-hankinnoissa 90-luvulla Yhdysvaltojen kanssa tehtiin 3,35 miljardin euron vastaostosopimus, jossa yhteensä noin 220 suomalaisyritystä pääsi mukaan kaupantekoon. Vastakaupoilla oli kilpailua vääristävä vaikutus, ja ne ovatkin olleet EU:ssa kiellettyjä vuodesta 2012 lähtien, kun puolustushankintadirektiivi tuli voimaan. Nykyisin vastaavanlaisesta järjestelystä käytetään termiä teollinen yhteistyö, jota voidaan käyttää direktiivistä poiketen, mikäli valtion pitää turvata keskeisiä turvallisuusetujaan. Teollisessa yhteistyössä hankkeeseen osallistuvilla tahoilla pitää olla aiempia vastakauppoja selkeämpi suhde itse hankintaan, esimerkiksi alihankinnan muodossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Savon Sanomat: Vastaostoja tarvitaan Luokka:Kauppaoikeus
Mainua

Mainua on kylä Kajaanissa entisessä Kajaanin maalaiskunnassa Kainuun maakunnassa. Mainua sijaitsee noin 20 kilometriä Kajaanin keskustasta lounaaseen. Mainua jakautuu Mainuanniemeen ja Mainuanvaaraan. ==Sijanti== Mainua sijaitsee valtateiden 5 ja 28 risteyskohdassa, Mainuanjärven rannalla, noin 20 kilometriä lounaasen Kajaanin keskustasta. Kyläalueeseen kuuluvat Mainuan lisäksi myös Hatulanmäki, Leväjoki, Mainuanniemi ja Mainuanvaara. Näiden yhteenlaskettu väkiluku on 348 asukasta (2005). Mainua on tiivis ja luonnonläheinen kyläyhteisö. Kylän rappeutuva yleisilme kuitenkin koetaan yhdeksi suurimmista huolista. ==Palvelut== ===Mainuan koulu=== Mainuan koulu lakkautettiin syksyllä 2006, ja sen oppilaat siirrettiin Lohtajan kouluun. Mainuan koulussa annettiin perusopetusta luokka-asteilla 1–6. Mainuan koululla oli myös käytössä vajaan 200 neliömetrin kokoinen liikuntasali. ===Muut palvelut=== * kirjastoauto kerran viikossa * kauppa-auto kahdesti viikossa ==Tunnettuja mainualaisia== * Henrik Tervonen (1756–1833), "Mainuan keisari", Porvoon valtiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäivämies ==Aiheesta muualla== * Mainuan koulu * Mainuan kyläsuunnitelma 2004 (PDF) (linkki www.kajaani.fi -lataussivulle) Luokka:Kajaanin kylät
Air China

Air China (, lyhennettynä , Guóháng; , , ) on Kiinan valtion omistama ja maan suurin kaupallinen lentoyhtiö. Sen päälentoasema on Pekingin kansainvälinen lentoasema. Sillä oli noin 23 000 työntekijää vuonna 2004.About Us Air China. Viitattu 6.7. 2011. Air Chinan eniten käyttämä lentokone on Boeing 737-800. == Laivasto == === Nykyinen laivasto === Helmikuussa 2023 Air Chinan laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 8,9 vuotta. Air Chinan laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Matkustajapaikkoja Huomautuksia Airbus A319-100 33 — 128 Airbus A319neo — 8 vahv. myöh. Airbus A320-200 43 — 158 Airbus A320neo 49 67 158 Toimitukset alkavat vuonna 2023. Airbus A321-200 61 — 177 185 194 Airbus A321neo 29 — 198 Airbus A330-200 25 — 237 265 283 Airbus A330-300 28 — 301 311 Airbus A350-900 23 7 312 Toimitukset vuoteen 2022 asti. Boeing 737-700 18 — 128 Boeing 737-800 93 — 159 167 176 Boeing 737 MAX 8 16 13 176 Boeing 747-400 3 — 344 Boeing 747-8I 7 — 365 Boeing 777-300ER 28 — 311 392 Boeing 787-9 14 1 293 Comac ARJ21-700 15 20 90 Comac C919 — 20 vahv. myöh. Yhteensä 485 136 Air China Cargon rahtilaivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Boeing 747-400F 3 — Boeing 757-200PCF 4 — Boeing 777F 8 — Tupolev Tu-204-120F — 4 Yhteensä 15 4 ==Katso myös== *Tibet Airlines ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Air China Luokka:Kiinalaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:Star Alliance
Myllyjärvi (Jyväskylä)

Myllyjärvi on asuinalue Jyväskylän Keltinmäen kaupunginosassa. Se sijaitsee Keltinkeskuksen asuinalueen ja Keljon kauppakeskusten välissä, Länsi- Päijänteentien (vanha "nelostie") ja Keuruuntien eli Porintien (valtatie 18/23) kulmassa. Alueella on kerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Asukkaita Myllyjärvellä on 2 800\. Asuinalue on saanut nimensä siellä sijaitsevasta Myllyjärvestä. Useimmat Myllyjärven kadut on nimetty myllyjen ja niiden osien sekä myllyihin liittyvien henkilöiden mukaan. Pääkatu on Myllyjärventie, joka päättyy kummassakin päässä liikenneympyrään. Muita isohkoja katuja ovat Tuulimyllyntie ja Vesimyllyntie, joista lähes kaikki alueen pienemmät kadut haarautuvat. Myllyjärvellä on Keski-Suomen opiskelija- asuntolasäätiö KOASin kerrostaloja. Alueella asuu paljon vaihto-opiskelijoita. == Historiaa == Ennen Myllyjärven kaavoittamista asuinalueeksi alueella oli jo pieniä omakotiasutuksen keskittymiä. Suurin osa asutuksesta oli alueen itäosassa Keljon vanhan kansakoulun lähellä Ränssinmäeksi kutsutulla alueella. Pienempiä keskittymiä oli Myllyjärven länsirannalla ja niin kutsutulla Lehmiportin alueella nykyisen asuinalueen luoteisosassa. Alueet siirrettiin maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1965. Nykyisen Myllyjärven asuinalueen rakentaminen alkoi vuonna 1975. Asuinaluetta laajennettiin vielä 1980-luvun alussa. Vuonna 1997 alkoi Ylä-Myllyjärven asuinalueen rakentaminen. ==Roninmäki== Myllyjärven asutus sijaitsee suurelta osin Roninmäen rinteillä. Roninmäellä sijaitsee muun muassa Puolustusvoimien Johtamisjärjestelmäkeskus luolatiloissa niin sanotussa Senaatti-kiinteistössä. Tiloissa sijaitsi myös Keski-Suomen hätäkeskus vuoteen 2014 saakka, jolloin se lakkautettiin. Roninmäen huippu kohoaa noin 226 metriä merenpinnan yläpuolelle, ja se on ollut yksi Struven ketjun mittauspisteistä vuodelta 1834. Myös viiden kilometrin päässä Laajavuorella on ollut ketjuun kuuluva piste. ==Lähteet== Luokka:Keltinmäki Luokka:Suomen kaivetut luolat
Keljo

Keljo on Jyväskylän kymmenes kaupunginosa ja osa Keljon suuraluetta. Kaupunginosan rajat ovat lähes identtiset Tarhamäen tilastoalueen kanssa. Matkaa Keljosta Jyväskylän keskustaan on 3–10 kilometriä. Alueella on melko laajoja omakotitaloalueita, mutta myös teollisuutta kuten Keljonlahden rannalla oleva Keljonlahden voimalaitos. Kaupunginosassa on myös asuinkerrostaloja. ==Historiaa== Keljo on muodostunut hämäläisten eräalueesta. Kulkureittinä oli Päijänne, jonka pohjoisimpia lahtia on Keljonlahti. Keljo- nimen merkitys on epäselvä. Alueen vanhoja taloja ovat Lahti, Hovila, Taipale, Ristonmaa, Tervala, Kylmälahti eli Pumperi, Särkkä, Sysmälä, HäkkinenPäiviö Tommila, Jyväskylän kaupungin historia 1837–1965, I osa. Jyväskylä 1972. s. 17–18., Hakala, Lotila ja Åström eli Huvila. Alueen läpi kulki vanha Laukaantie, joka helpotti liikkumista, mutta toisaalta mäkiseen maastoon tehty tie vaati keljolaisilta paljon työtä. Keljon koulu on perustettu 1896. Karhumäen veljekset aloittivat 1920-luvulla laajan lentokonetoiminnan Keljonlahdella. Osa Keljosta liitettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin 1941 ja alueen pääosa 1965. Alueen halki 1960- ja 1990-luvulla rakennetut tiet ja rautatie vaikuttivat suuresti sen ilmeeseen. Keljonkankaan, Kukkumäen ja Tarhamäen omakotialueet ovat syntyneet 1950-luvulla. ==Palvelut== Keljossa on markettialue Keljonkeskus, jossa sijaitsevat Prisma ja K-Citymarket. Kaupunki oli aluksi varannut tontin Ekalle ja Tukolle. Talouslama 1990-luvun alussa pakotti siirtämään hanketta ja suunnitellun Euromarketin tilalle tuli Prisma. Tukon paikan sai puolestaan Citymarket. Prisman ja Citymarketin lisäksi markettialueen välittömässä läheisyydessä ovat 2000-luvulla rakennetut Lidlin, Kotipizzan ja Motonetin liikerakennukset. Keljonkankaan moottoritieristeyksen länsipuolelle on syntynyt Eteläportin teollisuusalue ja Kauramäen asuntoalue. == Kuvia == Tiedosto:Keljo2.jpg|Luhtitaloasutusta Valkolan pienalueella. Tiedosto:Jyväskylä - Tapiola.jpg|Keljon nuorisoseuran Tapiola-rakennus. Tiedosto:Keljo, Jyväskylä.jpg|Kerrostalo Keljossa. Tiedosto:Citymarket Keljo.jpg|Keljon K-Citymarket. Tiedosto:Jyväskylän Keljo.jpg|Keljonkeskusta Tiedosto:Köyhänoja3.JPG|Jyväsjärveen laskeva Köyhänoja. Tiedosto:Valkola Keljo Jyväskylä.jpg|Valkolan aluetta. Tiedosto:Jyväskylä - Korkeakoskentie.jpg|Korkeakoskentietä == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Kristo Salminen

Kristo Salminen (s. 21. elokuuta 1972 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvissa Rukajärven tie, Rööperi, Tulennielijä sekä Unna ja Nuuk. Salminen näytteli MTV3-kanavalla esitetyissä televisiosarjoissa Benner & Benner, Salatut elämät, Käenpesä ja Sydänjää. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Salminen näytteli myös Kristian Smedsin ohjaamassa Tuntematon sotilas -näytelmässä. Salminen valmistui Teatterikorkeakoulusta 1997. Hän on lisäksi kouluttautunut personal traineriksi.Näyttelijä Kristo Salminen ryhtyi personal traineriksi ja irtisanoutui Kansallisteatterista 16 vuoden jälkeen: ”Se oli ainoa vaihtoehto” Me Naiset 46/2019 Viitattu 11.12.2019 ==Tausta== Salminen on näyttelijäpariskunta Heidi Krohnin ja Esko Salmisen poika. Salminen on naimisissa näyttelijä Johanna Kokon kanssa ja heillä on vuonna 2007 syntynyt poika ja vuonna 2014 syntyneet kaksospojat.Apu- lehti 6/2008 Näyttelijä Kreeta Salminen on Kriston isänpuoleinen ja näyttelijä Sanna Fransman äidinpuoleinen siskopuoli. Salmisen äidinpuoleinen isoisä oli kirjallisuustieteen ja estetiikan professori Eino Krohn ja isänpuoleiset isovanhemmat olivat näyttelijät Unto Salminen ja Kyllikki Väre. ==Filmografia== ===Elokuvat=== Vuosi Elokuva Rooli 1978 Rooli 1980 Prologi Boy 1985 Da Capo jälkiäänitysääni, Arto Arsi lapsena 1986 Lumikuningatar Kevätkarnevaalin osanottaja 1989 Musta enkeli Make 1990 Siisti homma palomies 1995 Ruuvimies Jukki Sikiö 1998 Tulennielijä Heinz Hiekkamorsian Make 1999 Rukajärven tie sotamies Kukkonen 2000 Hylätyt talot, autiot pihat sotamies Lind Apinajuttu Seppo Pako punaisten päämajasta 2006 Unna ja Nuuk Tarkkanuoli 2009 Rööperi Arska Tuntematon sotilas Hietanen 2011 Kotirauha Jere Hiljaisuus suomalainen sotilas 2012 Vuosaari poliisi Vares – Uhkapelimerkki Erkki Sariola Tie pohjoiseen Riku Rakkauden rasvaprosentti Karri 2013 8-pallo Ilkka 2016 Børning 2 Poliisi 2016 Syysprinssi Partasuu ===Televisiosarjat=== Vuosi Sarja Rooli 1994 Love Story 1997 Kadonnut näky Sami Silvonen 1999 Angela ja ajan tuulet Jakob Anders 1999–2000, 2003, 2004 Salatut elämät Toni Veijalainen 2001–2002 Benner & Benner Rafael Mustavuori 2006 Uudisraivaaja Kytömäki 2007 Käenpesä Tomppa Maan mitta Make 2007–2008 Sydänjää Harri Bergman 2013–2014 Kansan mies Aki Honkala 2015 Hinnalla millä hyvänsä Tomi Kallio 2016 Ihon alla Teemu Vaahtera Syke Ilpo 2018 Ivalo Reidar Hamari Keisari Aarnio Jukka Levälahti 2019 Sorjonen Markus Laurila 2020 Kakarat Andy Karppi Jukka Aho Ex-onnelliset Sebastian 2021 Karkurit Niklas Dahlman 2022 Hymyä! kreivi Ylermi Lindgren Made in Finland Kari Kairamo 2023 Maria Kallio Vesku Teräsvuori 2024 Queen of Fucking Everything Börje ===Dubbaukset=== ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Azərbaycan marşı

Azərbaycan marşı () on Azerbaidžanin kansallislaulu. Laulun virallinen nimi on "Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni" eli "Azerbaidžanin kansallishymni". Laulun on sanoittanut Ahmed Javad ja sen on säveltänyt kuuluisa azerisäveltäjä Üzeyir Hacıbəyov. ==Sanat azeriksi== Sanat latinalaisin kirjaimin Sanat kyrillisin kirjaimin Sanat arabialaisin kirjaimin Azərbaycan! Azərbaycan! Ey qəhrəman övladın şanlı Vətəni! Səndən ötrü can verməyə cümlə hazırız! Səndən ötrü qan tökməyə cümlə qadiriz! Üçrəngli bayrağınla məsud yaşa! Üçrəngli bayrağınla məsud yaşa! Minlərlə can qurban oldu, Sinən hərbə meydan oldu! Hüququndan keçən əsgər, Hərə bir qəhrəman oldu! Sən olasan gülüstan, Sənə hər an can qurban! Sənə min bir məhəbbət Sinəmdə tutmuş məkan! Namusunu hifz etməyə, Bayrağını yüksəltməyə Namusunu hifz etməyə, Cümlə gənclər müştaqdır! Şanlı Vətən! Şanlı Vətən! Azərbaycan! Azərbaycan! Azərbaycan! Azərbaycan! Азәрбајҹан! Азәрбајҹан! Еј гәһрәман өвладын шанлы Вәтәни! Сәндән өтрү ҹан вермәјә ҹүмлә һазырыз! Сәндән өтрү ган төкмәјә ҹүмлә гадириз! Үчрәнҝли бајрағынла мәсʼуд јаша! Үчрәнҝли бајрағынла мәсʼуд јаша! Минләрлә ҹан гурбан олду, Синән һәрбә мејдан олду! Һүгугундан кечән әсҝәр, Һәрә бир гәһрәман олду! Сән оласан ҝүлүстан, Сәнә һәр ан ҹан гурбан! Сәнә мин бир мәһәббәт Синәмдә тутмуш мәкан! Намусуну һифз етмәјә, Бајрағыны јүксәлтмәјә Намусуну һифз етмәјә, Ҹүмлә ҝәнҹләр мүштагдыр! Шанлы Вәтән! Шанлы Вәтән! Азәрбајҹан! Азәрбајҹан! Азәрбајҹан! Азәрбајҹан! آذربایجان! آذربایجان! ای قهرمان اولادین شانلی وطنی! سندن اوترو جان ورمه‌یه جومله حاضریز! سندن اوتروقان توکمه‌یه جومله قادیریز! اوچرنگلی بایراقین‌لا مسعود یاشا! اوچرنگلی بایراقین‌لا مسعود یاشا! مینلرله جان قوربان اولدو، سینن حربه میدان اولدو! حقوقوندان کچن عسکر، هره بیر قهرمان اولدو! سن اولاسان گولوستان، سنه هرآن جان قوربان! سنه مین بیر محبت سینه‌مده توتموش مکان! ناموسونو حیفظ اتمه‌یه، بایراقینی یوکسلتمه‌یه ناموسونو حیفظ اتمه‌یه، جومله گنجلر موشتاقدیر! شانلی وطن! شانلی وطن! آذربایجان! آذربایجان! آذربایجان! آذربایجان! ==Käännös suomeksi== :Azerbaidžan! Azerbaidžan! :Uljaitten poikien vaalittu maa, :Olemme kaikki valmiit antamaan henkemme puolestasi. :Olemme kaikki valmiit kaatamaan veremme maahan edestäsi. :Elä onnellisena trikolorisi myötä. :Elä onnellisena trikolorisi myötä. :Tuhansia sieluja uhrattiin sinulle :Sylistäsi tehtiin taistelukenttä :Sotilaat, jotka riistivät elämänsä :tulivat kaikki sankareksi. :Tulkoon sinusta kukoistava puutarha. :Olemme valmiit uhraamaan henkemme puolestasi joka hetki. :Sydämessäni on tuhat ja yksi lempeää sanaa, :joilla ylläpitää kunniaasi, :joilla kohottaa lippusi, :Ja kunniaasi ylläpitämään :kaikki nuoret ovat innokkaita. :Vaalittu maa, vaalittu maa. :Azerbaidžan! Azerbaidžan! :Azerbaidžan! Azerbaidžan! == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kuuntele kansallislaulu Luokka:Kansallislaulut Luokka:Azerbaidžanin kansallissymbolit Luokka:Azerbaidžanilaiset musiikkikappaleet
Yksinhuoltaja

Yksinhuoltaja on perheen ainoa huoltaja. Huoltaja on lapsesta huolehtiva henkilö, joka on yleensä tämän vanhempi, mutta voi olla myös joku muu henkilö, jolle lapsen huolto on valtuutettu. Lapsen vanhempi ja huoltaja eivät siis tarkoita samaa asiaa. Huoltajalla on lain mukaan velvollisuus taata lapsen tasapainoinen kehitys ja hyvinvointi lapsen yksiöllisten tarpeiden, taitojen ja toivomusten mukaisesti. Huoltaja on vastuussa lapsen hoidosta, kasvatuksesta, valvonnasta ja huolenpidosta. Huoltaja päättää myös lapseen kohdistuvista yhteiskunnallisista toimista, kuten koulutuksesta, terveydenhoidosta, vakaumuksellisuudesta, nimen ja asuinpaikan vaihtamista koskevista seikoista sekä tiedonsaantioikeuksista.Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1983/19830361 Yhteishuoltajuudessa molempien huoltajien on tehtävä päätökset yhdessä. Suomessa avioerotilanteen käsittelyssä oikeudessa ei automaattisesti määrätä huoltajuutta pääasiallisesti vain toiselle vanhemmista, vaan vanhemmat toimivat yhteishuoltajina, joista toinen toimii lapsen lähivanhempana ja ensisijaisena hoitajana. Yksinhuoltajuus määräytyy tilanteessa, jossa toinen vanhemmista ei kykene toimimaan huoltajana tai yhteishuoltajana toisen huoltajan kanssa. Huoltajuus riitautetaan toisen tai molempien vanhempien toimesta, tai kunnan sosiaalitoimen taholta, ja päätetään oikeudessa. Lapsen huollosta on säädetty laki "Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta 8.4.1983/361" Tässä laissa käsitellään mm. huoltajan vastuita ja velvollisuuksia, yhteishuoltajuutta, olosuhteita, joissa huoltajuus voidaan määrätä vain toiselle lapsen vanhemmista tai joissa huoltajaksi voidaan määrätä joku muu, kuin lapsen vanhempi, sekä tapaamisoikeutta. Lapselle voidaan vahvistaa suoritettavaksi elatusapua, jos vanhempi ei muulla tavoin huolehdi lapsen elatuksesta taikka jos lapsi ei pysyvästi asu vanhempiensa luona. Elatusavun määrä ja sen suorittamistapa vahvistetaan sopimuksella tai tuomiolla. Perhe-väestön osuus, joissa on yksinhuoltajaäiti, oli noin 21,5 % kaikista perheistä vuonna 2019. Perhe-väestön osuus, joissa on yksinhuoltajaisä, oli samana tarkasteluaikana noin 4,7 % kaikista perheistä. Aikaisemmin aviottomat lapset ja avioerot ovat olleet tabuja ja niihin liittyi stigmaa. Yksinhuoltaja voi olla myös leski. ==Katso myös== *Huoltajuus *Ydinperhe *Avioton lapsi *Avioero *Family and Civilization ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tilastokeskus – Perheet *Yksin- ja yhteishuoltajien liitto *Yksinhuoltajan päiväkirja -sivusto Luokka:Perhepolitiikka
Nuasjärvi

Nuasjärvi on säännöstelty järvi Kainuun Sotkamossa. Leveä Rimpilänsalmi yhdistää sen samassa tasossa olevaan Rehjaan, joka ulottuu länsipäässään Kajaanin puolelle. == Vesien tila == Nuasjärveen on johdettu Talvivaaran kaivoksen käsiteltyjä jätevesiä 3. marraskuuta 2015 lähtien. 2019 julkaistun Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan purkuputken ympäriltä järven pohja on pilaantunut.Tuore tutkimus: Terrafamen jätevesi pilannut Nuasjärven pohjaa poistoputken ympäriltä Yle, 2019 Kainuun ELY-keskuksen mukaan kuitenkin kyse oli vain purkuputken läheisyydessä tehdyistä havainnoista - "Nuasjärven tila on edelleen hyvä". Nuasjärven pohjaeläimistön laaja seuranta-aineisto ja vedenlaatutiedot eivät tue Helsingin yliopiston tutkijoiden käsitystä etenevästä happikadosta tai pohjaeliöstön ekologisen tilan turmeltumisesta (2019). Näkemyserojen johdosta Kainuun ELY-keskuksen, Suomen ympäristökeskuksen ja Helsingin yliopiston käynnistämässä hankkeessa (2020) selvitetään kaivostoiminnalle määrättyjen vesistöjen tarkkailuohjelmien välisiä eroja. Hankkeessa verrataan eri menetelmiä, joiden perusteella arvioidaan järvisyvänteiden tilaa pohjaeläimistön perusteella. == Säännöstely == Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kaikilla Sotkamonjärvillä, joita ovat myös Nuasjärvi, Sapsojärvet, Kiantajärvi, Pirttijärvi-Kaitainjärvi ja Iso-Kiimanen. Niitä voi siten pitää Sotkamonjärvien eri järvialtaina. Tilanne johtuu kuitenkin Kajaaninjoessa olevasta Koivukosken voimalaitoksesta, jonka patoaltaaseen edellä luetellut järvet kuuluvat. Sotkamonjärviä on säännöstelty siten, että Nuasjärven vedenpinnan korkeuden alarajaksi on määrätty 136,00 metriä ja ylärajaksi 138,30 metriä mpy. == Katso myös == * Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä * Talvivaaran kaivos == Lähteet == Luokka:Kajaanin järvet Luokka:Sotkamon järvet Luokka:Nuasjärven–Kiimasjärven alue
Vapaalasku

Vapaalasku on alppihiihdon laji, jota harrastetaan hoidettujen rinteiden ulkopuolella. Muista alppihiihdon lajeista poiketen rinteeseen pääsy tapahtuu useimmiten ainakin osittain lihasvoimalla, joko kävelemällä, kiipeämällä, hiihtämällä tai skinnaamalla. Vapaalaskua harrastetaan niin tavallisella alppihiihtotyylillä, telemarkilla kuin lumilaudallakin. == Turvallisuus == Kunnostamattomilla rinteillä liikuttaessa lumivyöryonnettomuuden riski on olemassa, joten vapaalaskun harrastajan tuleekin tuntea hyvin lumivyöryt sekä muut lumiturvallisuuteen liittyvät seikat. Myös suojavarusteilla voidaan parantaa laskijan turvallisuutta. == Varusteet == Vapaalaskua voidaan harrastaa tavallisilla lasketteluvarusteilla, mutta myös erityisesti vapaalaskuun soveltuvia varusteita on saatavilla. Merkittävimmät erot tavallisiin suksiin ovat niiden suurempi pituus ja leveys sekä mahdollisuus vapauttaa siteiden kantaosa siten, että siteen etuosasta muodostuu sarana ja ylöspäin nouseminen mahdollistuu. Hiihtämällä tapahtuvan nousemisen mahdollistavat pohjaan nousun ajaksi liimattavat nousukarvat, jotka estävät suksea luistamasta taaksepäin. Saman ilmiön havaitsee silittämällä eläintä vastakarvaan, alun perin nousukarvat olivatkin aitoa eläimen turkkia, mutta nykyään ne ovat pääasiassa teollisista materiaaleista valmistettuja. Laskijan on syytä käyttää hiihtovälineiden lisäksi myös suojavarusteita. Suojavarusteista tärkein on tarkoitukseen sopiva oikean kokoinen kypärä. Polvisuojat suojaavat iskuilta ja pitäessään nivelen lämpimänä myös vähentävät trauma-alttiutta. Muita yleisesti käytettyjä suojavarusteita ovat selkäpanssari ja iskuilta suojaavat housut. Suojavarusteiksi voidaan myös laskea keliin sopivat suoja-asusteet, jotka suojaavat tarvittaessa tuulelta, vedeltä, lumelta, kylmältä jne. Välttämättömiin lumivyörypelastusvälineisiin kuuluvat piippari (piipperi), sondi ja lapio. Jäätikkö- ja jyrkänneolosuhteet edellyttävät railopelastusvarusteita kuten ylle puettavat kiipeilyvaljaat, joita tarvitaan turvallista köyden kiinnittämistä varten, sekä erilaiset ankkuroivat välineet kuten jääruuvit, köysilenkit, ja muut ankkurointivarusteet. Hakku on vuoristovarustuksen perustyökalu. == Kilpailut == Vapaalasku, kuten muutkin alppihiihdon lajit, on myös kilpailulaji. Vapaalaskukilpailuissa kilpailija saa vapaasti valita rinteeltä laskulinjansa ja suorituksen arviointi perustuu tuomarin/-ien arvioon valitun laskulinjan haasteellisuudesta sekä laskijan laskutaidoista. Laskun aikana voidaan tehdä erilaisia hyppyjä, pudotuksia tms. Kilpailuissa on suojavarusteiden käyttäminen pakollista (oltava ainakin kypärä ja selkäpanssari). == Aiheesta muualla == *Suomen Hiihtokeskusyhdistys * Matti Verkasalo: Vapaa lasku: tieto, taito, turvallisuus: sanoja, lauseita, lauselmia, faktoja, käsitteitä, fiktiota, valokuvia ja piirroksia, ajatuksia, ajatelmia, runoja!, lauluja!, iloa, surua, kertomuksia vapaalaskusta, vapaasta laskusta. Helsinki: Kustannus oy Vapaalasku, 2013. ISBN 978-952-92-7889-3 (sidottu) Luokka:Freestylehiihto Luokka:Lumilautailu
China Airlines

right|250px|thumb|China Airlinesin Boeing 737-800 laskeutumassa Taoyuanin kansainväliselle lentoasemalle vuonna 2005. China Airlines () on taiwanilainen lentoyhtiö. Lentoyhtiö ei ole valtion omistama, mutta se kuuluu Kiinan ilmailun edistyssäätiöön (中華航空事業發展基金會). Säätiö kuuluu Kiinan tasavallan hallitukselle. Lentoyhtiön päälentoasema on Taoyuanin kansainvälinen lentoasema Taipeissa. Taipeissa sijaitsee myös lentoyhtiön pääkonttori. == Laivasto == Laivaston keski-ikä marraskuussa 2022 on 10,3 vuotta. China Airlinesin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A321neo 8 17 Airbus A330-300 22 — Airbus A350-900 14 — Boeing 737-800 12 — Boeing 777-300ER 10 — Yhteensä 66 17 China Airlines Cargon laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Boeing 747-400F 17 — Korvataan Boeing 777F -koneilla. Boeing 777F 4 6 Korvaa Boeing 747-400F -koneet. Yhteensä 21 6 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *China Airlines Luokka:Taiwanilaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:SkyTeam
Garaşsyz, Bitarap, Türkmenistanyň Döwlet Gimni

Garaşsyz, Bitarap,Türkmenistanyň Döwlet Gimni ("Vapaan, puolueettoman Turkmenistanin kansallishymni") on Turkmenistanin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Veli Muhatov ja sen on sanoittanut maan entinen presidentti Saparmurat Nijazov. Nijazovin kuoleman jälkeen tekstiä muutettiin vuonna 2008. Nijazovin alkuperäisen sanoituksen mukaan Turkmenbashi eli hän itse oli luonut Turkmenistanin, uuden version mukaan maan oli luonut turkmeenien kansakunta. Samalla tekstiin tehtiin muutamia muitakin lisäyksiä. Samalla laulun ennen aloittanut kertosäe poistettiin alusta. ==Nijazovin sanat turkmeeniksi== Türkmenbaşyň guran beýik binasy Berkarar döwletim, jigerim - janym. Başlaryň täji sen, diller senasy Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym! Janym gurban sana, erkana ýurdum Mert pederleň ruhy bardyr könülde. Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur Baýdagyn belentdir dünýan önünde. Türkmenbaşyň guran beýik binasy Berkarar döwletim, jigerim - janym. Başlaryň täji sen, diller senasy Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym! Gardaşdyr tireler, amandyr iller Owal- ahyr birdir bizin ganymyz. Harasatlar almaz, syndyrmaz siller Nesiller döş gerip gorar şanymyz. Türkmenbaşyň guran beýik binasy, Berkarar döwletim, jigerim - janym. Başlaryň täji sen, diller senasy, Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym! Arkamdyr bu daglar, penamdyr düzler Ykbalym, namysym, togabym, Watan! Sana şek ýetirse, kör bolsun gözler Geçmişim, geljegim, dowamym, Watan! ==Nykyiset sanat turkmeeniksi== Janym gurban saňa, erkana ýurdum Mert pederleň ruhy bardyr könülde. Bitarap, Garaşsyz topragyň nurdur Baýdagyň belentdir dünýan önünde. | Halkyň guran baky beýik binasy Berkarar döwletim, jigerim – janym. Başlaryň täji sen, diller senasy Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym! | Gardaşdyr tireler, amandyr iller Owal-ahyr birdir bizin ganymyz. Harasatlar almaz, syndyrmaz siller Nesiller döş gerip gorar şanymyz. | Halkyň guran baky beýik binasy Berkarar döwletim, jigerim – janym. Başlaryň täji sen, diller senasy Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym! | ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kuuntele Turkmenistanin kansallislaulu Luokka:Kansallislaulut Luokka:Turkmenistanilainen kulttuuri
Mauritanian kansallislaulu

Mauritanian kansallislaulu perustuu runoilija Baba Ould Cheikhin 1800-luvun lopulla kirjoittamaan arabialaiseen runoon, jossa hän kuvailee tuon ajan arabiheimojen hajaannusta ja sen aiheuttamia ongelmia. Mauritanian itsenäistyttyä maan presidentti kohotti Cheikhin runon kansallislauluksi ja pyysi Ranskan yleisradion sinfoniaorkesterin johtajaa Tolia Nikiprovetskia valitsemaan runolle sävelen. Nikiprovetski laati vanhojen mauritanialaisten kansanlaulujen pohjalta uuden sovituksen, josta tuli Mauritanian kansallislaulun erikoislaatuinen sävel. Cheikhin runo on kirjoitettu fatchou- runomitalla, mikä tekee siitä hyvin vaikean laulaa. Tämän takia kansallislaulua lauletaan harvoin, ja useissa lähdeteoksissa väitetäänkin virheellisesti, että laulu olisi tekstitön. Kansallislaulu uudistettiin vuonna 2017 ja sen sävelsi Rajih "Rageh" Sami Daoud. ==Arabiankielinen teksti== :كن للاله ناصرا وأنكر المناكرا :وكن مع الحق الذي يرضاه منك دائرا :ولا تعد نافعا سواه أو ضائرا :واسلك سبيل المصطفى ومت عليه سائرا :فما كفى أولنا أليس يكفي الآخرا :وكن لقوم احدثوا في أمره مهاجرا :قد موهوا بشبه واعتذروا معاذرا :وزعموا مزاعما وسودوا دفاترنا :واحتنكوا أهل الفلا واحتنكوا الحواضرا :وأورثت أكابر بدعتها أصاغرا :وإن دعا مجادل في أمرهم إلى مرا :فلا تمار فيهم إلا مراء ظاهرا ==Tekstin transkriptio== :Kun lil-ilāhi nāṣirā / wa-ankiri-l-manākirā :Wa-kun ma‘a-l-ḥaqqi-l-ladhī / yarḍāhu minka dā’irā :Wa-lā ta‘udd nāfi‘ā / siwāhu au ḍā’irā :Wa-sluk sabīla-l-muṣṭafā / wa-mut ‘alaihi sā’irā :Fa-mā kafā awwalanā / a-laisa yakfī-l-ākhirā :Wa-kun li-qaumin aḥdathū / fī amrihi muhājirā :Qad mawwahū bi-šibhin / wa-‘tadharū mu‘ādhirā :Wa-za‘amū muzā‘imā / wa-sawwadū dafātirā :Wa-ḥtanakū ahla-l-falā / wa-ḥtanakū-l-ḥawāḍirā :Wa-aurathat akābira / bid‘atuhā aṣāghirā :Wa-in da‘ā majādila / fī amrihim ilā mirā :Fa-lā tumāri fīhim / illā mirā’a ẓāhirā ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kuuntele kansallislaulu ja lue sen arabiankieliset sanat Luokka:Kansallislaulut Kansallislaulu
Judy Cornwell

Judy Cornwell (s. 20. helmikuuta 1940, Lontoo) on brittiläinen naisnäyttelijä, jonka tunnetuin televisiosarjarooli on Pokka pitää -sarjan Daisyna. Judy Cornwell on näytellyt myös muun muassa elokuvissa Joulupukki ja Every Home Should Have One. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
JUU EI

JUU EI on suomalainen komediasarja, jota esitettiin Yle TV2 -kanavalla vuonna 2003 ja uusintana vuonna 2006 ja 2010. Sarja kertoo Hyppyrin perheen elämästä ja kommelluksista. Ohjelman on käsikirjoittanut ja ohjannut Pekka Lepikkö ja tuottanut Jarmo Oksa. ==Näyttelijät== *Susanna Nisso – Perheen tytär Emma *Santeri Mäntylä – Perheen poika Eetu *Sanna Majanlahti – Perheen äiti, ammatiltaan opettaja *Jari Salmi – Perheen isä, ammatiltaan nikkari, korjaaja Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset komediasarjat Luokka:2000-vuosikymmenen tilannekomediat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Hans Holbein vanhempi

Hans Holbein vanhempi (noin 1465 Augsburg – 1524 Isenheim) oli saksalainen taiteilija, joka luetaan yleensä Augsburgin koulukuntaan. Hän vaikutti siihen, että renessanssi vähitellen syrjäytti goottilaisen tyylin Saksan taiteessa. Öljyväri- ja temperamaalausten lisäksi Holbein teki puupiirroksia ja kirjankuvituksia. Hans Holbein vanhempi kuului Holbeinien maineikkaaseen taiteilijasukuun, johon lukeutuivat hänen vanhempi veljensä Sigmund Holbein sekä hänen poikansa Ambrosius Holbein ja Hans Holbein nuorempi. Hans Holbeinin nuoruusvuosista tai taideopinnoista ei tiedetä juuri mitään. Hän meni naimisiin ja vakiinnutti asemansa taidemaalarina Augsburgissa noin vuonna 1493. Hänen varhaistöihinsä lukeutuvat Weingartenin alttaritaulu sekä 12 kohtausta Kristuksen kärsimyskertomuksesta. Niitä leimaavat syvät ja rikkaat värit sekä tasapainoiset sommitelmat. Töissä voi havaita flaamilaisen Rogier van der Weydenin vaikutusta, ja onkin oletettu, että Holbein olisi vieraillut Alankomaissa ja tutustunut sikäläiseen taiteeseen. Vuonna 1501 Holbein matkusti Frankfurt am Mainiin, jossa hän maalasi alttaritaulun dominikaaniselle luostarikirkolle veljensä Sigmund Holbeinin ja Leonhard Beckin avustuksella. Hans Holbein maalasi myös Münchenin Kaisheimin alttaritaulun vuonna 1502. Näissä maalauksissa on aiempaa enemmän syvyyttä, henkilöt ovat yksilöllisempiä ja sommittelu on eloisampaa. Holbeinin tuotannon kolmas ja viimeinen vaihe alkoi vuoden 1510 jälkeen. Hän teki pyhän Katariinan alttaritaulun Augsburgiin sekä Pyhää Sebastianusta esittävän alttaritaulun Müncheniin sekä vuonna 1519 maalauksen Elämän lähde, joka on nykyisin Lissabonin taidemuseossa. Holbeinin myöhäisvaiheen tuotannossa myöhäisgotiikka ja renessanssi sulautuivat yhteen. Velkaantunut Holbein joutui talousvaikeuksiin kotikaupungissaan ja muutti vuonna 1517 Isenheimiin, jossa hän kuoli vuonna 1524. ==Teoksia== Kuva:Hans Holbein d. Ä. 008.jpg| Weingartenerin alttaritaulu Neitsyt Marian esittely Jerusalemin temppelissä (1493) Kuva:Hans_Holbein_d._Ä._-_Darstellung_Christi_im_Tempel_- _Hamburger_Kunsthalle.jpg|Kristus esitellään temppelissä. Frankfurtin dominikaaniluostarin kirkon alttaritaulun vasen sivupaneeli (1500–1501). Kuva:Hans Holbein d. Ä. 004.jpg| Enkelit kruunaavat Marian (noin 1502) Kuva:Hans Holbein d. Ä. 006.jpg| Ulrich Schwarzin ja hänen perheensä muotokuva, yksityiskohta (1503) Kuva:Hans Holbein d. Ä. 005.jpg| Katharina Schwarzin muotokuva, tempera puupaneelille (noin 1509–1510) Kuva:Ambrosius and Hans Holbein, by Hans Holbein the Elder.jpg|Taiteilijan pojat, Ambrosius ja Hans Holbein nuorempi, hopeakynä (1511) Kuva:Hans Holbein d. Ä. 003.jpg| Madonna ja lapsi (1515–1516), Dj.lius Böhlerin kokoelmat, München Kuva:Hans Holbein d. Ä. 002.jpg| Pyhä Elisabeth, osa maalausta Pyhän Sebastianin marttyyrikuolema (1516) Kuva:Hans Holbein d. Ä. 007.jpg| 34-vuotiaan naisen muotokuva, öljy puupaneelille (1516–1517) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset taidemaalarit Luokka:Renessanssin taidemaalarit Luokka:1400-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1524 kuolleet
Hans Holbein

Hans Holbein voi tarkoittaa seuraavia taiteilijoita: * Hans Holbein vanhempi * Hans Holbein nuorempi
Parmigiano-Reggiano

Parmigiano-Reggiano (parmesaani) on italialainen pitkään kypsytetty kova juusto. Juusto valmistetaan pastöroimattomasta lehmänmaidosta, ja sen kypsytysaika vaihtelee laadun mukaan 12–40 kuukauden välillä. Parmesaanit ovat suurikokoisia: kokonainen juustokiekko painaa 24–40 kg. Parmesaani on tärkeä raaka-aine monessa italialaisessa ruoassa, etenkin pastoissa. Se toimii hyvin myös sellaisenaan pöytäjuustona. Parmesaani on yksi länsimaisen keittiön käytetyimmistä juustoista. Parmesaanilla on EU:n alkuperänimisuoja, ja sitä saa valmistaa vain Parman, Reggio Emilian, Modenan, Bolognan ja Mantovan maakunnissa. ==Historia== Perimätiedon mukaan parmesaani kehitettiin keskiajalla Bibbianossa Reggio Emilian maakunnassa. Juuston tuotanto levisi pian myös Parman ja Modenan alueille. Historialliset asiakirjat kertovat juuston olleen jo 1200–1300-luvuilla hyvin samankaltaista kuin nykyään. Kirjailija Giovanni Boccaccio ylisti parmesaania jo vuonna 1348, ja Decameronessa hän kirjoittaa parmesaanista tehdystä vuoresta. ==Katso myös== * Grana Padano ==Aiheesta muualla== Luokka:Lehmänmaitojuustot Luokka:Italialaiset juustot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Australian avoin tennisturnaus 2006 – miesten kaksinpeli

Vuoden 2006 Australian avointen miesten kaksinpelin kaikki tulokset. ==Ensimmäinen kierros== ===16. tammikuuta=== ===17. tammikuuta=== ==Toinen kierros== ===18. tammikuuta=== ===19. tammikuuta=== ==Kolmas kierros== ===20. tammikuuta=== ===21. tammikuuta=== ==Neljäs kierros== ===22. tammikuuta=== ===23. tammikuuta=== ==Puolivälierät== ==Välierät== ==Loppuottelu== ==Katso myös== *Australian avoin tennisturnaus 2006 - Naisten kaksinpeli Luokka:Australian avoin tennisturnaus 2006
Douglas Trumbull

Douglas Trumbull (8. huhtikuuta 1942 Los Angeles – 7. helmikuuta 2022 AlbanyScifi-leffojen palkittu erikoistehostevelho Douglas Trumbull on kuollut) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja erikoistehosteiden suunnittelija. Trumbull on elokuvien optisten ja digitaalisten tehosteiden suunnittelun huomattavimpia edelläkävijöitä. Trumbullin varhaiset työt yhteistyössä Nasan ja tiede-elokuvien ohjaajan Con Pedersonin kanssa kiinnittivät Stanley Kubrickin huomion, joka palkkasi Trumbullin työskentelemään 2001: Avaruusseikkailun parissa. Trumbull suunnitteli elokuvaa varten muun muassa kuuluisan tähtiportti-jakson. Vuonna 1971 Trumbull ohjasi ekologissävytteisen elokuvan Hiljainen pako, jossa käytettiin useita 2001: Avaruusseikkailussa käyttämättä jääneitä tehostetekniikoita. Elokuva oli arvostelu- mutta ei yleisömenestys, pitkälti heikon markkinoinnin vuoksi. Elokuvan vaatimattoman suosion takia Trumbullilla oli vaikeuksia saada rahoitusta uusille hankkeilleen. Vuonna 1975 Trumbull torjui George Lucasin tarjouksen suunnitella Tähtien sodan erikoistehosteet. Hän kuitenkin suunnitteli tehosteet Steven Spielbergin vuonna 1978 valmistuneeseen elokuvaan Kolmannen asteen yhteys sekä elokuvaan Star Trek: Avaruusmatka. Vuonna 1981 Trumbull suunnitteli erikoistehosteet Blade Runneriin. Vuonna 1983 Trumbull sai vihdoin ohjata toisen pitkän elokuvansa, Brainstorm – aivomyrskyn, jonka aiheena oli virtuaalitodellisuus. Elokuvassa esiteltiin myös uusi elokuvaprojisointijärjestelmä Showscan. Brainstormin menestystä haittasi kuitenkin näyttelijä Natalie Woodin kuolema kesken tuotannon. Trumbull on sittemmin keskittynyt tiedekeskusten, erikoisnäyttelyiden ja teemapuistojen ajelujen tekniikan kehittämiseen. Trumbull oli kolmesti ehdolla parhaiden erikoistehosteiden Oscariin, elokuvista Kolmannen asteen yhteys, Star Trek: Avaruusmatka ja Blade Runner. Yhdysvaltain elokuva-akatemia myönsi hänelle vuonna 1993 tieteellis-teknisen palkinnon Showscan-kamerajärjestelmän kehittämisestä. Tunnustuksena urastaan hän puolestaan sai vuonna 2012 Gordon E. Sawyer -palkinnon. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Erikoistehosteiden suunnittelijat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Panttivanki

Panttivanki on henkilö, jota pidetään vankina, jotta voitaisiin pakottaa kolmas osapuoli toimimaan halutulla tavalla. Panttivankia uhataan vahingoittaa tai tappaa, jos kolmas osapuoli ei suostu taipumaan vangitsijan vaatimuksiin. Suomen lain mukaan panttivangin ottamisen rangaistusasteikko on vuodesta kymmeneen vuoteen vankeutta. Nykyään panttivankeja ottavat enimmäkseen rikolliset ja terroristit. Rangaistusseuraamukset panttivangin ottamisesta lisättiin Suomen rikoslakiin vuonna 1982. Aiheen uuden rikosnimikkeen ottamiseen lakiin antoivat Suomessa vuosina 1977 ja 1978 tapahtuneet kaksi lentokonekaappausta. Panttivangin ottaminen on vapaudenriistoa ankarammin rangaistava rikos.Kullervo Kemppinen: Lakitiedon Pikkujättiläinen, s. 688–689. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1985. ISBn 951-0-12586-5.Tämän hetkinen rikoslain pykälä on vuodelta 1995. Panttivangin ottamsen valmistelu tuli Suomen Lakiin rangaistavaksi 2013. ==Kihla== Germaaneilla oli tapana solmia liitto- ja rauhansopimuksia siten, että osapuolet vaihtoivat keskenään panttivankeja (gisl tai geisel). Myös yksipuolisia panttivankeja otettiin valloitettujen alueiden hallitsijan tai muiden korkeasukuisten miesten jälkeläisistä määräajaksi. Suomen kieleen tämä perinne on tuonut kihlakunta-termin. ==Panttivankitapauksia== Tunnettuja tapauksia, joissa ihmisiä on otettu panttivangeiksi: * 1972 – Münchenin verilöyly *1977 – Aeroflotin matkustajakoneen kaappaus Suomeen *1978 – Oulun lentokonekaappaus * 1979 – Iranin panttivankikriisi * 1986 – Mikkelin panttivankidraama * 1994 – Torpin panttivankikriisi * 2000 – Jolon panttivankikriisi * 2012 – Atte ja Leila Kalevan sieppaus * 2014 – Sydneyn panttivankikriisi ==Lähteet== Luokka:Rikollisuus