EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Koripallon maailmanmestaruuskilpailut 1959

Vuoden 1959 koripallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Chilessä, 16.–31. tammikuuta. Kisat olivat järjestyksessään kolmannet. Turnauksen voitti Brasilia. Kisojen erikoisuus oli loppusarjan tapahtuma, jossa Neuvostoliitto hylättiin ja sijoitettiin toiseksi viimeiseksi. Joukkue oli voittanut kaikki loppusarjan pelinsä, mutta koska maa kieltäytyi pelaamasta Kiinan tasavaltaa vastaan, päätettiin joukkue pudottaa toiseksi viimeiseksi. == Osallistujamaat == Lohko A Lohko B Lohko C Argentiina Yhdistynyt arabitasavalta Kiinan tasavalta Yhdysvallat Brasilia Kanada Meksiko Neuvostoliitto Bulgaria Filippiinit Puerto Rico Uruguay Chile – eteni isäntämaana suoraan loppusarjaan Chile – eteni isäntämaana suoraan loppusarjaan Chile – eteni isäntämaana suoraan loppusarjaan == Tulokset == === Alkulohkot === ==== Lohko A ==== Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Yhdysvallat 6 3 0 271 204 +67 2\. Kiinan tasavalta 4 2 1 207 209 -2 3\. Argentiina 2 1 2 197 202 -5 4\. Yhdistynyt arabitasavalta 0 0 3 179 239 -60 ==== Lohko B ==== Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Brasilia 4 2 1 211 175 +36 2\. Neuvostoliitto 4 2 1 229 199 +30 3\. Kanada 4 2 1 169 174 -5 4\. Meksiko 0 0 3 173 234 -61 ==== Lohko C ==== Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Bulgaria 6 3 0 217 174 +43 2\. Puerto Rico 4 2 1 209 194 +15 3\. Filippiinit 2 1 2 192 220 -28 4\. Uruguay 0 0 3 181 211 -30 === Sijoitussarja === ==== Lohko A ==== Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Filippiinit 4 2 0 145 130 +15 2\. Yhdistynyt arabitasavalta 2 1 1 136 135 +1 3\. Kanada 0 0 2 134 150 -16 ==== Lohko B ==== Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Uruguay 4 2 0 105 95 +10 2\. Argentiina 2 1 1 123 117 +6 3\. Meksiko 0 0 2 113 129 -16 ===== Sijoitusottelut ===== Sijat 8–9 Filippiinit Uruguay 78–70 Sijat 10–11 Argentiina Yhdistynyt arabitasavalta 61–59 Sijat 12–13 Kanada Meksiko 64–56 === Loppusarja === Joukkue Pst V H P+ P- Koriero 1\. Brasilia 10 5 1 471 382 +89 2\. Yhdysvallat 8 4 2 372 378 –6 3\. Chile 4 2 4 393 446 –53 4\. Kiinan tasavalta 4 2 4 315 350 –35 5\. Puerto Rico 2 1 5 397 471 –74 6\. Neuvostoliitto (–10) 0 5 1 365 263 +102 7\. Bulgaria (–4) 0 2 4 315 338 –23 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *FIBA:n tulosarkisto Luokka:Koripallon maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1959 koripallo Luokka:Chilen koripallo
Perussuure

Kansainvälisen yksikköjärjestelmän seitsemän perussuuretta ovat pituus, massa, aika, sähkövirta, lämpötila, ainemäärä ja valovoima. Yleisesti perussuureet ovat tietyn suurejärjestelmän suureiden osajoukko, jonka avulla voidaan esittää kaikki muut suurejärjestelmän suureet yksinkertaisten laskutoimitusten avulla johdannaissuureina, mutta joita ei itsessään voida esittää toisten perussuureiden avulla. Perussuureet voidaan valita eri tavoin, eli niiden valinta on sopimuskysymys. Suure ilmoitetaan lukuarvon ja mittayksikön tulona. Kansainväliseen suurejärjestelmään perustuvan SI-yksikköjärjestelmän perusyksiköiksi on valittu perussuureiden mittayksiköt metri, kilogramma, sekunti, ampeeri, kelvin, mooli ja kandela, joiden arvot on 2019 voimaan tulleen määritelmän mukaan sidottu seitsemään eri luonnonvakioon. == Perussuureet == Perussuureiden luettelo on sovittu kansainvälisellä sopimuksilla (11. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1960), ja tieteessä käytetty suurejärjestelmä johdetaan näistä. Sopimuksessa määritellään myös suureen yksiköt ja niiden määritysperusteet. Yksiköiden määritykset ovat vaihdelleet monia kertoja, kun sitä on tarkennettu kasvavien vaatimuksien takia. Mitattava suure Suureen tunnus Yksikön nimi Yksikön tunnus pituus l, s, x, r, jne. metri m massa m kilogramma kg aika, kesto t sekunti s sähkövirta I, i ampeeri A lämpötila T kelvin K ainemäärä n mooli mol valovoima Iv kandela cd Usein saatetaan, etenkin teknisissä teksteissä, käyttää suureen nimen asemasta sen tunnusta synonyyminä. Silloin esimerkiksi pituus = s ja pituuden yksikköä merkitään [pituus] = [s] = metri = m. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Physical Measurement Laboratory: SI base units * Bureau International des Poids et Mesures: SI Base Units * NPL: SI Base Units * Convertworld.com: Yksikönmuunnokset * GEO-lehti: Maailma mikrogramman tarkkuudella eo:Internacia sistemo de unuoj#Bazaj unuoj
Villa Kallioranta

Villa Kallioranta on Rauman Kortelassa sijaitseva huvila. Sen rakennutti vuonna 1932 kauppaneuvos A. Alanko. Hänen kuoltuaan Alangon vaimo myi vuokrasopimuksen Rauman kaupungille. joka aloitti huvilassa tyttöjen kesäsiirtolan. Vuokrasopimuksen päätyttyä Villa Kallioranta siirtyi kokonaan yksityisomistukseen. Huvilan lähellä sijaitsee myös UPM:n henkilökunnan virkistäytymiseen tarkoitettu Kiviranta. == Aiheesta muualla == *Villa Kalliorannan kotisivut Luokka:Rauman rakennukset ja rakennelmat Luokka:Huvilat
Bruno Krook

Bruno Gustaf Krook (20. syyskuuta 1883 Tammisaari – 17. kesäkuuta 1954 Bad Homburg, Länsi-Saksa) oli suomalainen yritysjohtaja. Hän valmistui diplomi- insinööriksi Karlsruhessa 1907. Hän oli Wilh. Schaumanin vaneritehtaan teknillinen johtaja vuodesta 1912 ja toimitusjohtaja 1917–1929, August Eklöf Ab:n johtaja 1933–1938, Teijon Tehtaat Oy:n ja Ab Svartå Bruk Oy:n toimitusjohtaja 1939–1944. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 1521 Krook oli Wilh. Schauman Ab:n hallituksen puheenjohtaja 1945–1953. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Marina Piller

Marina Piller (s. 17. marraskuuta 1984 Tolmezzo) on italialainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edusti seuratasolla Gruppo Sportivo Forestalea. Maastohiihdon maailmancupissa Piller kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2006 Lago di Teserossa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2007 Rybinskin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa, jossa hän sijoittui 30:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa seitsemänneksi Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2013. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhdistelmäkilpailussa 16:s ja Falunin MM-kilpailuissa 2015 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kolmastoista. == Lähteet == Luokka:Italialaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tor Krook

Tor Krook (14. toukokuuta 1893 Närpiö – 15. toukokuuta 1970 Kokkola) oli suomalainen teologi, Kaarlelan kirkkoherra vuodesta 1934. Hän oli Porvoon tuomiokapitulin asessori 1944–1950, Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosentti 1932–1935. Hän on kirjoittanut elämäkertateokset Jonas Lagus (2 osaa, 1933–1935), Jonas Lagus. En österbottnisk väckelsehövding (1948) sekä Anders Chydenius (1952).Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 1521 ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Amaury Pasos

Amaury Antônio Pasos (11. joulukuuta 1935 São Paulo – 12. joulukuuta 2024"Amaury Pasos, lenda do basquete brasileiro, morre aos 89 anos) oli brasilialainen koripalloilija. Hänet valittiin uransa jälkeen FIBA Hall of Fameen. Pasos edusti kotimaassaan kolmea seuraa pääsarjassa. Hän voitti Brasilian-mestaruuden vuosina 1966 sekä 1969, minkä lisäksi hän voitti myös São Paulon liigan mestaruuden kolmesti. Pasos pelasi Brasilian maajoukkueessa 96 ottelua. Hän edusti maataan kolmissa olympiakisoissa ja saavutti niistä kaksi pronssimitalia. Lisäksi Pasos voitti kahdesti maailmanmestaruuden. Pan- Amerikan kisoista hän saavutti myös parhaimmillaan hopeamitalin.Brasilian koripalloliitto == Lähteet == * FIBA Hall of Fame * Profiili Brasilian koripalloliitto * Amaury Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Profiili FIBA Archive * Profiili FIBA Archive * Profiili FIBA Archive Luokka:Brasilialaiset koripalloilijat Luokka:Brasilialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Työväen olympialaisten talvikisat 1925

Työväen olympialaisten talvikisat 1925 järjestettiin Schreiberhaussa, Saksassa (nykyinen Szklarska Poręba Puolassa). Ainoastaan pohjoismainen hiihto kuului näiden kisojen ohjelmistoon. Kisoihin osallistui neljä maata. == Hiihtokilpailut == === 15 km === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Elis Laine 59.23 2 Gabriel Kammonen 59.34 3 Toivo Kostiainen 1.01.14 4 Lieto Lähteinen 1.02.30 5 Emil Halinen 1.04.47 6 Albin Veijalainen 1.06.30 === 30 km === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Albin Veijalainen 1.55.10 2 Emil Halinen 1.55.28 3 Elis Laine 1.57.07 4 Gabriel Kammonen 1.59.38 5 Lieto Lähteinen 2.01.38 6 Toivo Kostiainen 2.10.27 === 4 km estehiihto === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Emil Elo 27.07 2 Toivo Paavilainen 28.55 3 Georg Bienert 29.33 === Naisten 6 km hiihto === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Grete Buchbinder 1.15.22 2 Adele Thomas 1.18.23 3 Irma Prade 1.23.40 ===Yhdistetty=== Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Lauri Leppänen 44,500 2 Alois Heils 35,700 3 Toivo Paavilainen 20,000 4 Emil Elo 18,000 === Mäkihyppy === Sija Maa Kilpailija Pisteet 1 Adolf Putz 28,00 2 Ernts Langhammer 26,75 3 Richard Reinwarth 24,50 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit - tulosliite === Viitteet === Luokka:Vuoden 1925 urheilu Talvikisat 1925 Luokka:Saksan urheilu
Svanström

Svanström tai Swanström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * André Swanström (s. 1974), suomalainen kirkkohistorian dosentti * August Robert Svanström (1838–1901), suomalainen metsänhoitaja, harrastajanäytelmäkirjailija ja Aleksis Kiven luottoystävä * Fredrik Svanström (1885–1959), suomalainen yleisurheilija * Hanna Svanström-Lodenius (1879–1975), suomalainen taidemaalari * Jorma Svanström (1929–2017), suomalainen kapellimestari ja musiikkineuvos * Karin Swanström (1873–1942), ruotsalainen näyttelijä * Seija Simonen-Svanström (s. 1935), suomalainen balettitanssija * Torsten Svanström (1904–1970), suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija * Väinö Svanström (1884–1966), suomalainen tykistön kenraalimajuri
Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

Vuonna 1956 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Turun Palloseura. Mestaruus oli turkulaisten ensimmäinen. Loppuottelussa TPS voitti Hämeenlinnan Tarmon. Pronssia sai Tappara Tampereelta, joka jatkoi TBK:n jääkiekkoperinteitä. Kausi oli seuran ensimmäinen Tappara-nimellä. Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat Karhulasta. ==Sarjataulukko== ===A-lohko=== Uusinta 4.sijasta Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 HPK 7-4 HIFK ===B-lohko=== Uusinta 4.sijasta Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Vesa 3-2 KyPa Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat. Tilalle nousivat Helsingin Jalkapalloklubi ja Kokkolan Jymy-Kiekko. == Pistepörssi == Nimi Ikä O M S P RM Keijo Kuusela 34 10 10 10 20 4 Matti Sundelin 21 10 11 6 17 0 Voitto Soini 17 10 9 7 16 4 Sakari Taipale 22 10 9 7 16 4 Esko Rekomaa 23 8 10 5 15 0 Matti Karumaa 31 10 9 5 14 0 Yrjö Hakala 23 10 12 1 13 8 Pertti Nieminen 19 8 7 5 12 9 Erkki Hytönen 22 10 6 5 11 13 Raimo Kilpiö 19 10 7 3 10 2 O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit. == Pronssiottelu == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Tappara 5-2 Ilves Ilves 2-2 Tappara == Loppuottelu == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 TPS 7-2 Tarmo Tarmo 3-9 TPS == Lopulliset sijoitukset == Sija Joukkue 1\. Turun Palloseura 2\. Hämeenlinnan Tarmo 3\. Tampereen Tappara 4\. Tampereen Ilves ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Jääkiekon SM-sarja Luokka:Vuoden 1955 jääkiekko Luokka:Vuoden 1956 jääkiekko
Gergő Wöller

Gergő Wöller (s. 18. maaliskuuta 1983 Szombathely) on unkarilainen painivalmentaja ja aktiiviuransa lopettanut vapaapainija. Wöller paini Ateenan kesäolympialaisissa 2004, joissa hän sijoittui 19:nneksi hävittyään toisen ottelunsa lopulta neljänneksi sijoittuneelle Vasyl Fedoryšynille. EM- kilpailuista Wöller saavutti kolme pronssimitalia.Gergő Wöller Bio, Stats and ResultsWoeller, Gergoe (HUN) Nykyisin Wöller työskentelee painivalmentajana Suomessa.http://www.painiliitto.net/fi/component/content/article/490-vapaapainin- uusi-valmentaja == Lähteet == * Gergő Wöller Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Woeller, Gergoe (HUN) iat.uni-leipzig.de === Viitteet === Luokka:Unkarilaiset vapaapainijat Luokka:Unkarilaiset painivalmentajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walensee

Walensee on Itä-Sveitsissä, Glarusin ja Sankt Gallenin kantoneissa sijaitseva järvi. Suurimmat paikkakunnat järven rannalla ovat Walenstadt ja Quarten. Järvellä on reittilaivaliikennettä ympäri vuoden. Laivayhtiö Schiffsbetrieb Walensee AG:n sivutJulkisen liikenteen aikataulu nro 3901 Walenseehen laskee kaksi jokea, Linth ja Seez. Lasku-uoma on Linthkanava, joka korvasi järven luonnollisena laskujokena virranneen Maagjoen. Linthkanava laskee Zürichinjärveen. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin järvet Luokka:Reinin vesistö
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1970

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin vuonna 1970 Tampereella 10.–11. tammikuuta (miehet) ja Joensuussa 7.–8. helmikuuta (naiset). === Miehet === Sija Kilpailija 500 m 1 500 m 5 000 m 10 000 m Pisteet 1 Kimmo Koskinen 42,3 2.09,1 7.37,0 15.55,5 178,808 2 Raimo Hietala 43,0 2.14,4 7.53,7 16.39,7 185,155 3 Timo Luostarinen 43,7 2.12,3 8.05,3 16.35,4 186,000 4 Olavi Hjellman 43,4 2.13,8 8.02,7 16.35,4 186,040 5 Pekka Halinen 43,4 2.14,1 8.12,0 16.55,8 188,090 6 Jouko Salakka 44,2 2.16,6 8.15,4 17.09,1 190,728 7 Kari Hujanen 42,6 2.17,8 8.24,3 18.08,2 193,373 8 Timo Portaankorva 44,6 2.18,5 8.25,0 17.31,8 193,867 === Naiset === Sija Kilpailija 500 m 1 000 m 1 500 m 3 000 m Pisteet 1 Tuula Vilkas 48,0 1.37,1 2.30,3 5.17,4 199,550 2 Arja Kantola 47,6 1.38,8 2.35,1 5.33,6 204,300 3 Kaija-Liisa Keskivitikka 48,6 1.41,5 2.34,0 5.22,8 204,683 4 Paula-Irmeli Halonen 48,7 1.41,0 2.38,4 5.33,9 207,650 5 Tarja Rinne 48,6 1.43,5 2.37,8 5.40,6 209,717 6 Leila Laitinen 50,1 1.45,3 2.45,4 5.45,3 215,433 == Lähteet == * Helge Nygren – Matti Käki: Tuloskalenteri 1970. Otava. * SpeedSkatingNews [.info] (miehet) * SpeedSkatingNews [.info] (naiset) Luokka:Vuoden 1970 urheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat Luokka:Joensuun urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Zuginjärvi

Zuginjärvi () on Keski-Sveitsissä sijaitseva järvi. Järven vedet laskevat Lorzen kautta Reussiin. Järvi sijaitsee Zugin, Luzernin ja Schwyzin kantoneiden alueella. Suurimmat kaupungit järven rannalla ovat Zug, Cham, ja Arth. Järvellä on SGZ-yhtiön reittilaivaliikennettä ympäri vuoden.Laivayhtiö Schifffahrtsgesellschaft für den Zugersee AG:n (SGZ) sivutJulkisen liikenteen aikataulu nro 3660 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin järvet Luokka:Reinin vesistö Luokka:Zugin kantoni Luokka:Luzernin kantoni Luokka:Schwyzin kantoni
Lismajärvi

Lismajärvi eli Ližmajärvi (lyydiksi Ližmaŕv, Ližmäŕv; ) on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Käppäselän, Hirvaksen ja Tedjärven kunnissa Venäjällä. Sen pinta-ala on 84,8 neliökilometriä, pituus 18,6 ja suurin leveys 7,3 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,4 ja suurin syvyys 22 metriä. Järvessä on 48 saarta, joiden yhteispinta-ala on 16,7 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat Suurisaari (ven. Bolšoi) ja Seneg. Kivisillä ja paikoin hiekkaisilla tai soistuneilla matalilla rannoilla kasvaa metsää ja pensaikkoa. Viljelysmaa ja niityt ulottuvat rantaan vain muutamissa kohdissa. Järvi jäätyy marraskuun puolivälissä ja vapautuu jäistä toukokuun alussa. Veden lämpötila yltää heinä-elokuussa 26 asteeseen. Lismajärven valuma-alueen laajuus on 535 neliökilometriä. Lännessä siihen laskee Verhnjaja Ližma, koillisessa Jelgamka ja siihen vähän ennen joen suuta yhtyvä Šaidomozerosta virtaava Šaidomka. Käppäselänlahdesta alkava laskujoki Ližma tai Srednjaja Ližma virtaa Tedjärven kautta Äänisen Lismanlahteen. Järvessä eläviä kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, ahven, made ja kiiski. Sen saarella sijaitsee autioitunut Lismajärven lyydiläiskylä. ==Aiheesta muualla== * Lismajärvi Venäjän vesistörekisterissä ==Lähteet== Luokka:Karjalan tasavallan järvet Luokka:Äänisen valuma-alue Luokka:Kontupohjan piiri
Tomi Källarsson

Tomi Källarsson (s. 15. maaliskuuta 1979 Lempäälä) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti urallaan HPK:ta (1997–2000), Elitserienissä pelaavaa Timrå IK:ta (2000–2002), Tampereen Ilvestä (2002–2004), Italian pääsarjatasolla pelaavaa Milanoa (2004–2005), Tanskan pääsarjatasolla pelaavaa Herningia (2005–2006), Espoon Bluesia (2006–2007) ja JYPiä (2006–2007). Källarsson oli New York Rangersin vuoden 1997 93. varaus, mutta ura NHL:ssä ei auennut. Källarsson sai kaksi SM- pronssia. Hän sai nuorten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1998, ja se jäi hänen parhaaksi saavutuksekseen. Källarsson on jääkiekkouran jälkeen työskennellyt Tampereella autonmyyjänä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:New York Rangersin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Viikšjärvi

Viikšjärvi eli Viiksijärvi () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 9,54 neliökilometriä, pituus 7,4 kilometriä ja suurin leveys 1,8 kilometriä. Keskisyvyys on 4,5 ja suurin syvyys 14,4 metriä. Hevosenkengän muotoinen järvi jakautuu leveään länsi- ja kapeaan itäosaan. Siinä on kuusi pientä saarta. Pohja on mutainen, rannat loivat, kiviset ja hiekkaiset. Länsiosaan laskee pieni Lambajoki, itäosan eteläpäädystä virtaa Vikšreka, joka laskee Äänisen Uunitsanlahteen. Viikšjärvestä on löydetty järvimalmia. Järven keskelle etelästä työntyvällä niemellä on sijainnut sittemmin autioksi jäänyt Viikšjärven kylä. Muurmannin radan Viikšjärven asema sijaitsee järven länsipuolella. ==Aiheesta muualla== * Viikšjärvi Venäjän vesistörekisterissä ==Lähteet== Luokka:Karjalan tasavallan järvet Luokka:Äänisen valuma-alue Luokka:Kontupohjan piiri
Dieeri

Dieeri eli kaksisoutu (myös nimitys bireemi) on muinainen sotakaleeri, jonka ovat todennäköisesti keksineet foinikialaiset.Landström 1990, s. 32. Dieerit olivat yleensä noin 25 metriä pitkiä ja kolme metriä leveitä.Landström 1990, s. 37. Dieeri muokkaantui yksisoutuisesta laivasta. Foinikialaiset dieerit oli tehty yhdestä puusta rakennetusta keskusrunkosta, jonka molemmille puolille rakennettiin toiselle suotajariville laudoitetut sivulaidat. Kun soutajat olivat eri riveillä tai tasoilla, heitä mahtui enemmän, useimmiten noin 100–120: 50–60 kummallekin puolelle. Kreikkalaiset dieerit 500-luvulla eaa. oli tehty laidoitetusta rungosta kaarien varaan.Landström 1990, s. 36. Seuraava kehitysaskel oli trieeri, kolmisoutu, jossa lisättiin ulkoneva taso ja soutajien määrä nousi 150–180:een. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Antiikki Luokka:Sotalaivat
Uunitsa

Uunitsa () on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Käppäselän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Uunitsanlahden rannalla lähellä samannimisen joen suuta. Kylässä on 196 asukasta (vuonna 2011)Materialy, s. 19. Uunitsasta on 32 kilometrin pituinen maantieyhteys Käppäselän taajaman kautta Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sieltä liikennöi linja-auto Kontupohjaan.Materialy, s. 31. Kylässä toimii sahalaitosMaterialy, s. 24.. Palveluihin kuuluu kauppa ja lääkintäasema. Paikallinen nähtävyys ovat viipurilaisen kauppiaan vuonna 1851 perustaman sahan rauniotMaterialy, s. 39.. Lähistöllä sijaitsee Pigmasuon luonnonmuistomerkkiMaterialy, s. 37.. Muurmannin radalla oleva Uunitsan rautatieasema sijaitsee huomattavasti pohjoisempana Käppäselän ja Perälahden (ven. Perguba) välillä. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kontupohjan piirin asutut paikat
Mikko Markkanen

Mikko Markkanen (s. 9. tammikuuta 1977 Turku) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi valtaosan urastaan TuTossa. Markkanen oli San Jose Sharksin 220. varaus vuonna 1995.http://www.eliteprospects.com/player.php?player=3307 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:San Jose Sharksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

Vuonna 1957 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, jolle se oli jo seuran kymmenes. ==Sarjataulukko== ===A-lohko=== ===B-lohko=== Uusinta lohkovoitosta Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 TPS 8-1 Tappara Sarjasta putosivat Karhu-Kissat ja Tampereen Kilpa-Veljet. Tilalle nousivat Helsingin IFK ja Kalevan Pallo. == Pistepörssi == Nimi Ikä O M S P RM Jorma Salmi 23 9 15 10 25 0 Eino Pollari 21 8 15 4 19 2 Teppo Rastio 22 10 13 4 17 4 Voitto Soini 18 9 9 7 16 6 Matti Sundelin 22 9 12 3 15 2 Raimo Kilpiö 20 10 9 6 15 4 Esko Savolainen 24 8 9 6 15 2 Aulis Hirvonen 23 10 8 7 15 4 Pentti Simola 23 8 9 5 14 4 Räshid Hakimsan 22 10 8 6 14 8 O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit. == Pronssiottelu == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Tarmo 1-6 Tappara Tappara 1-3 Tarmo == Loppuottelu == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Ilves 4-2 TPS TPS 5-7 Ilves == Lopulliset sijoitukset == Sija Joukkue 1\. Tampereen Ilves 2\. Turun Palloseura 3\. Tampereen Tappara 4\. Hämeenlinnan Tarmo ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Jääkiekon SM- sarja Luokka:Vuoden 1956 jääkiekko Luokka:Vuoden 1957 jääkiekko
Eesti Maaülikooli SK

Eesti Maaülikooli SK on viron pääsarjassa Meistriliigassa pelaava salibandyseura. Luokka:Virolaiset salibandyseurat Luokka:Vuonna 2009 perustetut urheiluseurat Luokka:Tarton urheilu
Uljana Semjonova

Uljana Larionovna Semjonova (; s. 9. maaliskuuta 1952 Zarasai, Liettuan SNT) on latvialainen uransa lopettanut koripalloilija. Hän on Latvian kansalainen vaikka edustikin kilpaurallaan Neuvostoliittoa. Semjonova valittiin uransa aikana 12 kertaa Latvian suosituimmaksi urheilijaksi. Koripallouransa jälkeen hänet valittiin Basketball Hall of Fameen sekä FIBA Hall of Fameen. Semjonova edusti valtaosan seurajoukkueurastaan riikalaista TTT Rīgaa, joka hallitsi Eurooppaa 1970-luvulla. Hän voitti seuran paidassa 11 kertaa Euroliiga- mestaruuden sekä 15 kertaa Neuvostoliiton mestaruuden. Uransa viimeisen kaudet Semjonova edusti espanjalaista Tintorettoa sekä ranskalaista Valenciennesia. Maajoukkuetasolla Semjonova edusti Neuvostoliittoa vuosina 1968–1986, jolloin joukkue ei hävinnyt yhtäkään maaottelua. Hän voitti maajoukkueuransa aikana kaksi olympiakultaa, kolme MM-kultaa sekä kymmenen perättäistä Euroopan- mestaruutta. Hän onkin naiskoripallon kaikkien aikojen menestynein pelaaja maajoukkuetasolla. == Lähteet == * Uļjana Semjonova Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == * FIBA Hall of Fame * Basketball Hall of Fame Luokka:Neuvostoliittolaiset koripalloilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1970

Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1970 järjestettiin Rovaniemellä 14.-15. maaliskuuta. Miehet olivat kilpailleet matkamestaruuksista erillisissä kilpailuissa vuodesta 1967 lähtien. Naisille erillinen kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa. === Miehet === ==== 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Seppo Hänninen 41,8 2 Kari Hujanen 42,2 3 Leo Linkovesi 42,4 ==== 1 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 1.26,8 2 Kari Hujanen 1.27,6 3 Seppo Hänninen 1.29,7 ==== 1 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 2.13,2 2 Simo Rinne 2.16,7 3 Kari Hujanen 2.16,8 ==== 5 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 8.03,6 2 Olavi Hjellman 8.25,1 3 Raimo Hietala 8.28,8 ==== 10 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 16.16,3 2 Pekka Halinen 16.59,7 3 Olavi Hjellman 17.03,2 === Naiset === ==== 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Paula-Irmeli Halonen 48,8 2 Anneli Repola 49,6 3 Tarja Rinne 50,3 3 Arja Kantola 50,3 ==== 1 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Anneli Repola 1.38,2 2 Tarja Rinne 1.38,3 3 Arja Kantola 1.39,4 ==== 1 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Anneli Repola 2.37,0 2 Tarja Rinne 2.37,2 3 Paula- Irmeli Halonen 2.37,8 ==== 3 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Tarja Rinne 5.30,5 2 Anneli Repola 5.31,3 3 Arja Kantola 5.39,7 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit * Nygrén - Käki: Tuloskalenteri 1970 Luokka:Vuoden 1970 urheilu Luokka:Rovaniemen urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Tuuliajolla (albumi)

Tuuliajolla on reggaeartisti Raappanan kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Suomen Musiikin kautta 22. maaliskuuta 2013. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidennelle sijalle. Albumin esikoissingle "Kauas pois" julkaistiin 2. marraskuuta 2012, ja siitä julkaistiin musiikkivideo samalla viikolla. Kappale nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 14. sijalle. Albumin toinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2013 kappaleesta "Kylmä kivi". Tuuliajolla -albumin tuotannosta vastaa Raappanan edellisien albumien tapaan Bommitommi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net * Keskisuomalainen: positiivinenKeskisuomalainen * Rytmi: Rytmi * Soundi: Soundi == Lähteet == Luokka:Raappanan albumit Luokka:Vuoden 2013 albumit
Tuuliajolla

Tuuliajolla voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Tuuliajolla, Saimaan rantakaupungeissa vuosina 1981–1986 ja 2006 järjestettyjä rock-konsertteja. * Cast Away – tuuliajolla, yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2000. * Tuuliajolla, reggaeartisti Raappanan vuonna 2013 julkaistu albumi. * Tuuliajolla 2006, Kotiteollisuus-yhtyeen DVD
Superscar

Superscar on helsinkiläinen power pop -yhtye. Yhtyeen perustivat 2000 laulaja Otto sekä rumpali Petteri. Yhtyeen musiikki on "hyväntuulista ja makeaa jenkkipoppia", jossa on myös rockin elektron elementtejä.http://www.oululehti.fi/etusivu/hyv%C3%A4ntuulista_poppia_5812375.html Yhtyeen kierrettyä Suomea lähes vuosikymmenen se solmi levytyssopimuksen Jiffel Entertainmentin kanssa vuonna 2011. Superscarin menestynein single on Modern Word for Love, joka pääsi kesällä 2011 NRJ:n sekä Ylex:n soittolistoille. Myös Neon Lights on saanut soittoaikaa mm. The Voicella. Maaliskuun alussa yhtye aloittaa 14 konsertin Keski-Euroopan kiertueen yhdessä Sunrise Avenuen kanssa. Helmikuussa yhtye esiintyy kolmella keikalla myös Suomessa.http://www.stara.fi/2012/12/13/superscar-keski-euroopan-kiertueelle/ == Jäsenet == * Otto – laulu,kitara * Daniel – kitara * Petri – bassokitara * Petteri – rummut == Diskografia == ;Studioalbumit * ;Singlet * * * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivu Luokka:Suomalaiset popyhtyeet
Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958

Kaudella 1957-1958 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Kausi aloitettiin aiemmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä ensimmäiset ottelut pelattiin jo joulukuun puolella. Kärkinelikko oli sama kuin edellisellä kaudella, järjestys tosin vaihtui. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, loppuottelussa se voitti toisen tamperelaisseuran Tapparan. Hämeenlinnan Tarmo sai pronssia. ==Sarjataulukko== ===A-lohko=== ===B-lohko=== Sarjasta putosivat Kokkolan Jymy-Kiekko ja Töölön Vesa. Tilalle nousivat Tampereen Kilpa-Veljet ja Rauman Lukko. == Pistepörssi == Nimi Ikä O M S P RM Jorma Salmi 24 11 16 12 28 0 Teppo Rastio 23 11 11 15 26 10 Yrjö Hakala 25 11 12 11 23 4 Raimo Kilpiö 21 11 14 7 21 6 Kalevi Rassa 21 11 11 9 20 2 Unto Nevalainen 22 8 15 4 19 0 Ossi Hyppönen 20 8 16 2 18 12 Räshid Hakimsan 23 11 14 3 17 0 Jouni Seistamo 18 11 14 2 16 0 Pertti Nieminen 21 8 12 4 16 10 O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit. == Pronssiottelut == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Tarmo 3-3 TPS TPS 1-4 Tarmo == Loppuottelut == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Ilves 4-6 Tappara Tappara 1-7 Ilves Ilves 3-1 Tappara == Lopulliset sijoitukset == Sija Joukkue 1\. Tampereen Ilves 2\. Tampereen Tappara 3\. Hämeenlinnan Tarmo 4\. Turun Palloseura ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Jääkiekon SM-sarja Luokka:Vuoden 1957 jääkiekko Luokka:Vuoden 1958 jääkiekko
1,6-heksaanidioli

1,6-heksaanidioli on orgaaninen yhdiste (alkoholi, dioli), joka muodostuu heksaanista, jonka molempiin päihin on liittynyt alkoholiryhmä (OH). 1,6-heksaanidioli on palavaa, normaaliolosuhteissa olomuodoltaan värittömiä kiteitä. Sen kemiallinen kaava on C6H14O2 ja rakennekaava on HO(CH2)6OH. 1,6-heksaanidiolista käytetään myös nimiä 1,6-dihydroksiheksaani ja heksametyleeniglykoli. 1,6-heksaanidiolin moolimassa on 118,17 g/mol, sulamispiste 42,8 °C, kiehumispiste 208 °C,tiheys 0,96 g/cm3, leimahduspiste 101 °C, itsesyttymislämpötila 320 °C sekä CAS-numero 629-11-8. Yhdisteen liukoisuus veteen on hyvä ja se reagoi kiivaasti hapettimien kanssa. Lyhytaikainenkin altistuminen 1,6-heksaanidiolille voi ärsyttää silmiä. 1,6-heksaanidiolia käytetään mm. polyesterin ja polyuretaanin valmistuksessa. Yhdistettä valmistetaan teollisesti hydraamalla adipiinihappoa tai sen estereitä katalyytin avulla. == Aiheesta muualla == * *PubChem: Hexamethylene glycol *Inchem: Hexamethylene glycol, CAS N°: 629-11-8 pdf Luokka:Alkoholit
Eino Pikkarainen

Eino Iisakki Pikkarainen (15. maaliskuuta 1912Eino Pikkarainen täyttää 50 vuotta(maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 15.3.1962, s. 29, HS Aikakone. Viitattu 4.9.2018. Helsinki – 2. toukokuuta 2003) oli suomalaisen pikaluistelija, joka pelasi menestyksellä myös pesäpalloa. Pikkarainen voitti 10 000 metrin luistelussa SM-kultaa vuonna 1932 ollen yleiskilpailussa kolmas ja osallistui Helsingin Euroopan-mestaruuskilpailuihin vuonna 1935. Pikkarainen toimi myös kansainvälisenä pikaluistelutuomarina. Pesäpallossa Pikkarainen edusti Pallo-Tovereita ja voitti nuorten SM:n 1930, pelasi Itä–Länsi-ottelussa 1932 ja voitti Armeijan mestaruuden 1934. Pikkarainen oli Helsingin Luistinkiitäjien perustajajäsen vuonna 1932 ja oli seuran puheenjohtaja vuosina 1951–1952. Hän kuului Suomen Luisteluliiton johtokuntaan vuodesta 1953 ja oli sen varapuheenjohtaja vuodesta 1960. Hän oli myös Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen vuosina 1956–1960. Pikkarainen työskenteli vuodesta 1947 Alkon myymälän esimiehenä Helsingissä. Urheilun parissa tehdystä ansiokkaasta työstä Pikkaraiselle on myönnetty Suomen urheilun kultainen ansioristi ja useita muita ansiomerkkejä. == Saavutukset pesäpallossa == * 3 SM-pronssia: 1931, 1932, 1934 * 1 Itä–Länsi-ottelu: 1932 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Mrasilainen - tietolaatikko * pelaajakortteja by Martti Ruuska Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Rowntree’s

Rowntree’s tai Rowntree Mackintosh oli Yorkissa, Britanniassa toiminut makeisyritys. Se on nykypäivänä Nestlén omistama brändi, jota käytetään alun perin Rowntree’sin valmistamien hedelmäpurukumien ja pastillien markkinoimiseen. John Mackintosh & Co.:n kanssa yhdistymisen seurauksena yritys tuli tunnetuksi nimellä Rowntree Mackintosh, ja se listattiin Lontoon pörssiin ja oli osana FTSE 100 -indeksiä. Yritys tuli osaksi Nestléä vuonna 1988. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset yritykset Luokka:Brittiläiset makeisvalmistajat
Lari Joutsenlahti

Lari Joutsenlahti (s. 4. huhtikuuta 1984) on suomalainen alamäkiluistelija. Hänet valittiin maajoukkueeseen vuonna 2008. Hänen parhaat saavutuksensa ovat vuodelta 2009, jolloin hän sijoittui Quebecissä järjestetyssä Red Bull Crashed Ice -kilpailussa toiseksi ja kolmanneksi saman sarjan tapahtumassa Lausannessa. Hän oli maailmanrankingissä sijalla viisi vuonna 2010 ja sijalla kahdeksan vuonna 2011. Joutsenlahti on ammatiltaan jääkiekkovalmentaja ja hän on erikoistunut luisteluvalmennukseen. Hän on toiminut Teemu Pulkkisen valmentajana kesällä 2012. Joutsenlahti on kouluttautunut liikuntaneuvojaksi, ja hän on lisäksi suorittanut Bachelor Degree in Sports and Management -tutkinnon Suomen urheiluopistossa Vierumäellä. Joutsenlahti toimii HIFK:n luisteluvalmentajana kaudella 2014–2015 == Lähteet == * Red Bull Crashed Ice Shuttles Athletes === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Lari Joutsenlahden viralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset alamäkiluistelijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Suomalaiset kaukalopalloilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paavo Junttila

Paavo Johannes Junttila (24. kesäkuuta 1918 Vuoksela – 20. toukokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen korkeissa esikuntatehtävissä toiminut kenraaliluutnantti. Junttila valmistui upseeriksi Kadettikoulusta 1941. Sodan jälkeen hän oli komppanianpäällikkönä Jalkavakirykmentti 9:ssä ja opetusupseerina Maasotakoulussa. Junttila suoritti Sotakorkeakoulun yleisesikuntaupseerikurssin vuosina 1951–1952. Vuosina 1953–1955 hän toimi toimistoupseerina Pääesikunnassa ja yleisen taktiikan ja sitten vuosina 1955–1960 sotahistorian opettajana Sotakorkeakoulussa. Pääesikunnan koulutusosaston päällikkönä hän työskenteli 1960–1963. Seuraavaksi Junttila komensi Pohjanmaan jääkäripataljoonaa 1963–65. Vuodet 1965–1966 hän palveli Pääesikunnan Operatiivisen toimiston päällikkönä. Sotakorkeakoulussa hän oli uudelleen 1967–1969, nyt sen yleisesikuntaupseerikoulutuksen johtajana. Uransa viimeisinä ja korkeimpina tehtävinään hän toimi Pääesikunnassa päämajamestarina 1969–1971, yleisesikunnan päällikkönä 1971–1974 sekä Pääesikunnan päällikkönä 1974–1978. Junttila oli myös Puolustusneuvoston pääsihteeri 1971–1974. Paavo Junttila osallistui talvisotaan varusmiesryhmänjohtajana Sissipataljoona 2:ssa Tolvajärven ja Aittojoen suunnalla. Jatkosodassa Junttila toimi komppanianpäällikkönä ja toimistoupseerina 10. Divisioonan esikunnassa Karjalankannaksella. Ylennyksiä: majuri 1955, everstiluutnantti 1960, eversti 1966, kenraalimajuri 1969, kenraaliluutnantti 1972.Kuka kukin on 1978 (runeberg.org) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Lolo Krusius-Ahrenberg

Helene Charlotte Johanna Lolo Krusius-Ahrenberg (21. kesäkuuta 1909 Marburg, Saksa – 13. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli saksalaissyntyinen suomalainen historioitsija, Helsingin yliopiston dosentti 1945–1954, Helsingin ruotsinkielisen kauppakorkeakoulun valtio-opin ja historian professori 1948Otavan Iso tietosanakirja, osa 4, p. 1525. Otava 1968.–1972.Tiedenaisia Hänet valittiin ensimmäisenä naisena Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1960. Hänestä tuli Helsingin yliopiston valtiotieteen kunniatohtori 1981. Krusius- Ahrenberg väitteli filosofian tohtoriksi 1934 tutkimuksellaan Der Durcbruch des Nationalismus und Liberalismus im politischen Leben Finnlands 1856–1863. Hän kuului Suomen eduskunnan historiatoimikuntaan ja kirjoitti suurimman osan teosta Suomen kansanedustuslaitoksen historia 2. osa (1981). Lolo Krusius- Ahrenberg kuului Etelä-Saksasta kotoisin olevaan sukuun, ja hänen veljensä oli professori Franz-Eduard Krusius. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Svenska handelshögskolanin professorit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Erkki Setälä

Erkki Vilhelm Setälä (4. huhtikuuta 1917 Helsinki – 27. toukokuuta 2013) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Setälä valmistui kadettikoulusta 1939 ja Sotakorkeakoulusta 1956. Talvisodassa hän toimi komppanianpäällikkönä Erill. Pataljoona 12:ssa. Välirauhan aikana hän toimi rajavartiostossa nuorempana upseerina. Jatkosodan alettua hän oli komppanianpäällikkönä JR 52:ssa. 1941–1944 hän komensi Rajajääkäripataljoona 6:tta ja jatkoi Rajavartiostossa sodan jälkeenkin. Rajajääkärikoulun johtajana Setälä toimi 1949–1953 ja työskenteli toimistoupseerina rajavartiostojen esikunnassa 1953–1955. Vuonna 1957 hän työskenteli Lapin rajavartioston komentajan apulaisena siirtyen vuosiksi 1958–1960 pääesikuntaan toimistopäälliköksi. Karjalan Jääkäripataljoonaa Setälä komensi 1960–1962. Pääesikunnassa osastopäällikkönä hän toimi 1962–1965. Vuosina 1965–1968 hän johti Reserviupseerikoulua. Porin prikaatia hän komensi 1968–1970. Jalkaväen tarkastajana Setälä työskenteli 1970–1971. Uransa lopuksi hän toimi Kaakkois-Suomen sotilasläänin komentajana 1971–1977. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Raaseporin jäähalli

Raaseporin jäähalli (sponsorinimeltään Aktia Ishall – Jäähalli) sijaitsee Raaseporissa, Karjaan urheilupuistossa. Halli on moderni harjoitushalli, joka valmistui syksyllä 2012. Hallissa on kansainväliset mitat täyttävä turvakaukalo, runsaan 500 katsojan katsomo, neljä joukkuepukuhuonetta ja kahvilatilat. Halli toimii kotiareenana Ice Team Raaseporin eri ikäluokkien joukkueille. Halli vihittiin virallisesti käyttöön marraskuussa 2012, jolloin siellä pelattiin juniorimaaottelu U-19 Suomi–Tšekki. Hallin toteutuminen varmistui keväällä 2011, jolloin valtio myönsi hankkeelle merkittävän avustuksen. Lisäksi ratkaisevina tahoina hankkeen toteutumisen takana olivat Raaseporin kaupunki sekä Karjaan-Pohjan Säästöpankkisäätiö. Myös useat muut toimijat ja yksityiset mahdollistivat toiminnallaan ja tuellaan hankkeen toteutumisen. Hallin rakentaminen aloitettiin myönteisen ja erittäin nopean rakennuslupakäsittelyn jälkeen syys-lokakuussa 2011 ja harjannostajaisia vietettiin jo 19.6.2012. Rakentamisessa mukana olivat: *Arkkitehti: Timo Ruohola, Ark-Bau *Pääurakoitsija: Rakennus- ja louhintaliike Toivo Ajalin *LVIAS-urakoitsija: Hangon sähkö *Projektijohto: Tero Nissinen, Procofin Hallin toiminnasta vastaa Raseborgs Ishall Ab Oy. ==Lähteet== *Länsi-Uusimaa *Salon Seudun Sanomat *Perniönseudun Lehti ==Aiheesta muualla== *Aktia Ishall - Jäähalli viralliset kotisivut *Leijonat.fi seurasi halliprojektia *Ice Team Raaseporin kotisivut Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Raaseporin urheilu Luokka:Raaseporin rakennukset ja rakennelmat
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1932

Suomen vuoden 1932 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 23.-24.tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Ensimmäisen kerran yleismestaruuden ohessa ratkaistiin myös viralliset matkamestaruudet. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Åke Ekman 47,9 8 9.14,2 1 2.31,9 2 19.21,6 3 212,033 2 Viljo Eerola 48,7 16 9.14,5 2 2.30,8 1 19.18,7 2 212,351 3 Eino Pikkarainen 48,4 15 9.19,4 3 2.34,0 4 19.11,8 1 213,263 4 Jarl Sundén 47,3 2 9.26,7 5 2.35,5 5 19.27,4 5 214,173 5 Leo Lindell 48,2 11 9.31,5 7 2.37,7 8 19.44,1 7 217,121 6 Boris Tolstohnoff 48,2 11 9.30,6 6 2.39,1 9 19.51,2 8 217,853 7 Alex Alexejeff 50,5 26 9.22,7 4 2,39,1 9 19.25,4 4 218,078 8 Uuno Pietilä 49,1 19 9.38,0 8 2.40,8 15 19.27,4 5 218,900 Kalle Paananen 47,0 1 9.50,5 11 2.32,9 3 – – – Lauri Helanterä 47,4 3 10.06,3 22 2.37,4 7 – – – Toivo Ovaska 47,4 3 10.31,5 29 2.42,0 9 – – – == Lähteet == * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta Luokka:Vuoden 1932 urheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen- mestaruuskilpailut
Valkoinen zombi

Valkoinen zombi (White Zombie) on Victor Halperinin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1932. Se oli ensimmäinen, tai ainakin yksi ensimmäisistä elokuvista, jossa esiintyy zombeja. ==Juoni== Madeleine Short (Madge Bellamy) ja Neil Parker (John Harron) ovat tulleet Haitille varakkaan maanomistajan Charles Beaumontin (Robert Frazer) kutsusta mennäkseen naimisiin tämän kartanossa. Todellisuudessa Beaumont on ihastunut Madeleineen ja haluaa tämän itselleen. Hän pyytää apua voodoopappi Murder Legendreltä (Bela Lugosi), joka käyttää zombeja orjina sokeritehtaallaan. Hääiltana Beaumont antaa Madeleinelle zombijauheella käsitellyn kukan, joka vaivuttaa tämän kuolemankaltaiseen uneen vihkiseremonian aikana. Madeleine haudataan, mutta hautajaisten jälkeisenä yönä Legendre herättää hänet kuolleista – nyt tahdottomaksi zombiksi muuttuneena. Kun totuus paljastuu Neilille, hän rientää pelastamaan morsiantaan Legendren linnasta apunaan tohtori Bruner, pariskunnan vihkinyt lähetyssaarnaaja. ==Näyttelijät== ==Vastaanotto== Elokuva ei menestynyt julkaisuvuotenaan, mutta se on kohonnut kulttimaineeseen myöhemmin. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1932 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuelokuvat Luokka:Zombielokuvat
Väinö Salmela

Väinö Salmela (25. syyskuuta 1915 Sortavala – 14. tammikuuta 2004 Espoo) oli suomalainen kenraalimajuri. Salmela pääsi ylioppilaaksi 1936 Sortavalan lyseosta. Hän valmistui Kadettikoulusta 1939 ja kävi Sotakorkeakoulun sodan jälkeen 1950 (ye-upseeri 1951). Talvisodassa hän toimi JR 34:ssa komppanianpäällikkönä 1939-1940 Kollaan rintamalla. Välirauhan aikana hän oli komppanianpäällikkönä 9. prikaatissa, josta jatkosodan alettua tuli JR 9 Salmelan jatkaessa komppanian päällikkönä 1942 asti. Vuosina 1942-1944 hän toimi esikuntatehtävissä, mm. 1943-1944 15. prikaatin esikunnan toimistopäällikkönä. Vuoden 1944 aikana hän toimi myös pataljoonankomentajana. Rauhan tultua hän palasi komppanianpäälliköksi JR 3:een vuosiksi 1945-1949. Toimistotehtäviä hän hoiti 1950-1951 Kajaanin sotilaspiirissä ja 1951-1952 pääesikunnassa sekä 1952-1955 Helsingin sotilaspiirissä. 1955-1958 Salmela opetti taktiikkaa Taistelukoulussa. Pataljoonankomentajana Pohjan prikaatissa hän oli 1958-1959, minkä jälkeen hän toimi toimistopäällikkönä pääesikunnassa 1959-1963. Porin prikaatia Salmela komensi 1963-1966. Etelä-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä hän toimi 1967-1970 ja uransa päätteeksi pääesikunnan komentopäällikkönä 1970-1975. Eläkkeelle jäätyään hän toimi vielä 10 vuoden ajan sydäntutkimussäätiön asiamiehenä.Väinö Salmelan muistokirjoitus (Helsingin Sanomat Muistot) Ylennykset: Vänrikki 1937, luutnantti 1940, kapteeni 1941, majuri 1951, everstiluutnantti 1957, eversti 1963, kenraalimajuri 1970.https://runeberg.org/kuka/1978/0847.html ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Fallbacka

Fallbackan tila oli Tuusulassa pääradan varressa sijainnut tila. Se sijaitsi nykyisten Vantaan, Keravan ja Tuusulan alueilla Korson ja Savion asemien välissä. Tilaa ja sen taloa asutti Fallström-maanviljelijäsuku nimeltään ainakin jo 1700-luvulta asti. Fallbackan talossa toimi alueen ensimmäinen koulu, josta toiminta myöhemmin siirtyi uuteen nykyisinkin Leppäkorven koulun vieressä sijaitsevaan puurakennukseen. On mahdollista, että päärakennusta jouduttiin siirtämään pääradan alta, sillä 1862 vuoden kartan (ks. kartta sivussa) ja 1850 vuoden karttojen mukaan päärata rakennettiin Fallbackan tilan poikki. Tilan päärakennus, joka sijaitsi alueen korkeimmalla kohdalla, purettiin 1960-luvulla. Nykyisin tilan alueella sijaitsee muun muassa Vantaan Seudun Rudolf Steiner -koulu ja omakotitaloja. Alueen halki, itä- länsisuunnassa, kulkee Vantaan puolella Anttilantie, joka jatkuu Tuusulan puolella Fallbackan tienä. Pohjois–etelä-suunnassa alueen halkaisee Vallinoja (Fallbäcken), joka vuosien saatossa on kutistunut tulvivasta purosta ojaksi. Alueelle on rakennettu 1990-luvulta asti runsaasti uudisrakennuksia, jolloin koko alueen luoteista osaa on alettu kutsua Vallinojaksi. Koko Vantaan puolella sijaitseva osa tilasta kuuluu nykyään Korson suuralueeseen, josta suuri osa on luonnonsuojelualuetta. Tilan pohjoinen osa kuuluu Alikeravaan/Koivikkoon, luoteinen osa Tuusulaan ja itäinen osa Leppäkorpeen pääradan itäisellä puolella. Tilaan eteläinen osa jatkui nykyiseen Korsoon asti. Tiedosto:Fallbacka house, Aksel Fallström with mother and siblings.jpg|pienoiskuva|Hautajaisväkeä kokoontuneena Fallbackan tupaan vuonna 1926. Vanhaisäntä Fredrik Viktor Fallström on äskettäin kuollut. Kuvassa talon nuori isäntä Akseli Fallström vaimoineen, sisaruksineen ja naapureineen. Esiliinaan on pukeutunut Akselin sisar Ester, joka hoiti taloutta. Kahdeksanvuotias Margareta istuu äitinsä Hilman sylissä oikealla, pöydän päässä. Tiedosto:Syskonen Fallström, Fallbacka, Tuusula.jpg|pienoiskuva|Fallströmin sisarukset ja naapurin lapsia vuonna 1914 Fallbackan tilalla. Oikealta Edit, Amanda, Ester, Aksel. Takana seisoo Teodor. Vasemmalla Hilma jonka edessä loikoilee Lennart. Tiedosto:Margatan äiti sisaruksineen Fallbackassa 1914.jpg|pienoiskuva|Fallbackan tilan pihalla vuonna 1914. Kuva otettiin perheen isän 60-vuotispäivillä. Istumassa syntymäpäiväsankari itse, Fredrik Viktor Fallström ja hänen vaimonsa Ida Lovisa. Seisomassa perheen kaikki lapset paitsi Frans Vilhelm. Vasemmalta Aksel, Teodor, Ester, Hilma, Amanda, Lennart ja Edit Fallström. == Lähteet == Luokka:Vantaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Vallinoja
Työpaikkaomavaraisuus

Työpaikkaomavaraisuus on jollakin alueella (esimerkiksi kunnassa) työssäkäyvien ja siellä asuvan työllisen työvoiman suhde. Jos alueella on enemmän työpaikkoja kuin työntekijöitä, niin alueen työpaikkaomavaraisuus on yli 100 prosenttia. Jos taas työntekijöitä on enemmän kuin työpaikkoja, niin työpaikkaomavaraisuus on alle 100 prosenttia.Työpaikat, Kunnat.net Vuonna 2009 Suomessa oli 68 kuntaa, joiden työpaikkaomavaraisuus oli yli 100 prosenttia. Suurin työpaikkaomavaraisuus oli Maarianhaminassa (181 prosenttia) ja pienin Lemlandissa (32 prosenttia). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Työpaikkaomavaraisuus kuntien tunnuslukuna, Tilastokeskus Luokka:Taloustiede
Matts Larsson Kruus

Matts Larsson Kruus af Harfvila (k. 1606) oli Suomessa vaikuttanut ruotsalainen sotilas, linnanpäällikkö ja valtaneuvos. Hän tuli Suomeen vuonna 1575 osallistuakseen Venäjän sotaan. Hän avioitui Lepaan ja Harvialan kartanoiden perijän Anna Björnintytär Lejonin kanssa, jolloin hän kuului Suomen aateliin. Hän oli Viipurin linnanpäällikkö 1583–1599 ja puolusti linnaa venäläisiä vastaan. Hän oli rajankäyntikomissiossa Täyssinän rauhan jälkeen. Kun Sigismundin ja Kaarle-herttuan välille syntyi erimielisyys, hän suuntautui Kaarlen kannattajaksi, jolloin Sigismund erotti hänet Viipurin linnan päällikkyydestä. Hän sai Kaarlelta luottamustehtäviä ja oli muun muassa Pohjois-Suomen ja Pohjanmaan laamanni ja jäsen lakikomissiossa. Hämeen linnanpäällikkö hän oli 1604–1605.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 1531 Hänet nimitettiin vuonna 1602 valtaneuvokseksi.Kruus, släkter Svenskt Biografiskt Lexikon (1975–1977). Ruotsin valtionarkisto. ==Lapset== * Jesper Mattson Cruus af Edeby och Harfvila (1577–1622) * Axel Mattson Cruus af Harvila (1584–1630) * Brita Mattsdotter Cruus af Harvila (k. 1618), haudattu Turun tuomiokirkkoon ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Suomen linnanvoudit ja linnanpäälliköt Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1606 kuolleet