EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Irriäisjärvi

Irriäisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 230 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Karinojaan. Järveen tulee vain yksi oja, joka on samalla Ison Suksijärven laskuoja. Järven rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaan ympäröimää metsää. Rannalle on rakennettu kolme loma- asuntoa, joihin johtaa tiet Irriäisten kylästä. == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Iso Suksijärvi

Iso Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 29,7 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Irriäisjärveen. Järveen laskee pari metsäojaa, mutta sillä on Pohjusjärveen ja Pieneen Suksijärveen yhteys kapeiden salmien kautta. Näiden kolmen järven vedenpinta on tasoissa, mutta niitä voi silti pitää erillisinä järvinä. Järven rantaviiva on 5,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Järven luusuan edessä on pieni luoto. Sen matalat rannat kasvavat vesiheinää. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Säksjärvi". == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Pohjusjärvi

Pohjusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pituus on 450 metriä ja leveys 380 metriä. Järven luusuana on sen etelärannalla sijaitseva kapea salmi, joka yhdistää sen Isoon Suksijärveen ja minkä takia järvien vedenpinnat ovat samassa tasassa. Lounaisosa muodostaa oman osansa, joka on sekin yhteydessä pääaltaaseen kapean salmen kautta. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Soilta laskee järveen useita ojia sekä yksi laskuoja Paskalammilta. Järven vierestä kulkee mökkitie Irriäisten kylältä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Hyvässä ja pahassa

Hyvässä ja Pahassa on lokakuussa 2014 ilmestynyt Yön kahdeskymmenes studioalbumi. Singleinä siltä on julkaistu kappaleet Hyvässä ja pahassa sekä Jään sun viereen, jolla Olli Lindholmin kanssa laulaa Stina Girs. == Listasijoitukset ja myyntiluvut== Albumi nousi Suomen virallisen listan kärkeen heti ilmestyessään ja pysyi listalla kolmentoista viikkoa. Sen myynti saavutti kultalevyrajan jo runsaan viikon kuluttua. == Konserttikiertue == Yö aloitti levyn julkaisun myötä lokakuussa 2014 Hyvässä ja pahassa -nimisen konserttisalikiertueen, joka alkoi 2. lokakuuta Ylivieskan Akustiikka-salista ja päättyi 13. joulukuuta järjestettyyn Jyväskylän Paviljongin konserttiin. Sen konsertit jakautuivat kahteen osaan, aluksi yhtye esitti Varietee–debyyttialbuminsa kappaleet ja väliajan jälkeen uuden levyn materiaalia sekä muuta tuotantoa uransa varrelta. Omien keikkojensa välissä yhtye teki vielä joulukuun alussa SuviYö-nimisiä esiintymisiä Baltic Princess -laivalla yhdessä Suvi Teräsniskan kanssa. == Arvioita == *Rumba: == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == ;Yö *Olli Lindholm ‎– laulu *Daffy Terävä ‎‎– kitara *Jukka Lewis ‎‎– basso, taustalaulu, laulu (8) *Ari Toikka ‎‎– rummut *Mikko Kangasjärvi ‎‎– piano, kosketinsoittimet, kellopeli, perkussiot, taustalaulu *Jari Latomaa ‎‎– kosketinsoittimet, perkussiot, ohjelmointi, akustinen kitara, taustalaulu ;Vierailijat *Stina Girs – laulu (5), taustalaulu (12) *Tommi Kolunen – trumpetti (1, 12), flyygelitorvi (1, 12) *Masa Orpana – saksofoni (6) == Lähteet == *Yö ‎– Hyvässä Ja Pahassa Discogs. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Hyvässä ja pahassa discogs.com -sivustolla Luokka:Yön albumit Luokka:Vuoden 2014 albumit
Paskalammi (Mouhijärvi)

Paskalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on vain 50 metriä. Sen ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi suota, josta laskee lampeen yksi oja. == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Sanna Laari

Sanna Laari (o.s. Markkanen, s. 14. huhtikuuta 1990 Leppävirta) on suomalainen ampumahiihtäjä. Laari aloitti uransa maastohiihtäjänä, mutta vaihtoi kaudella 2010–2011 ampumahiihtoon. Vuonna 2011 hän osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän oli parhaimmillaan 19:s normaalimatkalla. Aikuisten tasolla Laari debytoi Hanty-Mansijskin MM-kisoissa 2011 ollen pikakilpailussa 95:s. Hänen paras arvokisasijoituksensa on 48:s normaalimatkalla Kontiolahden MM-kisoista 2015. Maailmancupiin Laari osallistui ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2011–2012. Hänen paras sijoituksensa on 35:s sija, jonka hän saavutti Anterselvan pikakilpailussa tammikuussa 2016. Tuossa kilpailussa hän saavutti myös ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kaudella 2016–2017 hän pääsi yhteen takaa-ajo kisaan, johon hän lähti sijalta 53. Kuitenkin takaa-ajossa hänet otettiin kierroksella kiinni. Lopullinen sijoitus takaa-ajossa oli 58. eli kolmanneksi viimeinen. Kaudella 2016–2017 hän sai neljä maailmancupin pistettä. == Lähteet == * * http://www.kontiolahtibiathlon.com/fi/sanna-markkanen-haluaa-olla-hyvassa- kunnossa-koko-kauden/ ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pieni Suksijärvi

Pieni Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pituus on 380 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusuana on järven luoteisrannalla sijaitsevat kapea salmi, joka yhdistää järven isoon Suksijärveen. Järvien vedenpinnat ovat tasoissa, mutta niitä voi pitää eri järvinä. Siinä on vain yksi luoto. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Rannalle on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joihin johtaa tiet Irriäisten kylältä. == Katso myös == * Suoraan Mouhijärveen laskevat muut vesistöt: Ylinen Alhajärvi, Vahlonen, Kailojärvi, Iso-Ympyriäinen, Pikku- Ympyriäinen, Kourajärvi, Onkijärvi, Sammalusjärvi, Pirttijärvi, Pahalammi, joiden lisäksi * Karinojan kautta laskevat: Kuusjärvi, Irriäisjärvi, Iso Suksijärvi, Hiki-Suittu, Pohjusjärvi ja pieni Paskalammi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Hiki-Suittu

Hiki-Suittu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Iso Suksijärveen. Järveen laskee muutama suo-oja ja siinä on kaksi saarta, joista suurin on kasvanut kiinni rantaan. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mistä osa on suota. Rannalle on rakennettu viisi loma-asuntoa, jonne tie kulkee Irriäisten kylästä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Watabe

Watabe on japanilainen sukunimi. Se on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Akito Watabe (s. 1988), japanilainen yhdistetyn hiihtäjä *Yoshito Watabe (s. 1991), japanilainen yhdistetyn hiihtäjä
Niilo Kostermaa

Niilo ”Nikke” Kostermaa (20. joulukuuta 1919 Viipuri – 17. tammikuuta 2016 Helsinkihttp://somistajayhdistys.blogspot.fi/) oli suomalainen mainosgraafikko, jonka erikoisalaa oli messujen ja näyttelyjen suunnittelu ja johtaminen. Hän toimi eri yritysten ja organisaatioiden messujohtajana ja vientinäyttelyiden organisoijana vuodesta 1945 aina eläkkeelle jäämiseensä 1989 asti, pisimpään SOK:n näyttelypäällikkönä 1950–1962. Kostermaa oli mukana perustamassa Somistajayhdistystä vuonna 1950 ja toimi Somistaja-lehden päätoimittajana 1962–1967 sekä Somiste–Moduli-lehden päätoimittajana 1984–1988.Messut & Somistus, visuaalisen markkinoinnin ammattilehti 2/2009, s. 4, 8, 9. Viitattu 3.12.2014. Kostermaa teki Eino Halénin kanssa 1960-luvun puolivälissä kirjoitusoppaan Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein monine painoksineen ja harjoitusvihkoineen. Hänen veljensä oli näyttelijä Yrjö Kostermaa. ==Teoksia== *Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein, Eino Halénin kanssa, WSOY 1966. *Mainosmiehen vauhtivuodet, Mukulasta messupomoksi, Kampanja 1998. *Somistajayhdistys 1950–2000 : puoli vuosisataa työtä ja toimintaa, Suomen Somistajayhdistys 2000. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset graafiset suunnittelijat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Onkijärvi (Vesunti)

Onkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pitkä oja Uuhisuolle, jonka pohjoispäästä laskee oja Mouhijärveen. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka ovat suo-ojia. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta parissa kohdassa on vähän suota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä järvelle johda tietä. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Änkijärvi". == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Sammalusjärvi

Sammalusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä Sammalusoja, joka laskee Mouhijärveen. Yksi laskuoja tulee läheiseltä Pirttijärveltä. Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 11. == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Pirttijärvi (Vesunti)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa pari sataa metriä pitkä laskuoja Sammalusjärveen. Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on metsäsuota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä. == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Show

Show voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Show, The Curen albumi *Show, The Jesus Lizardin albumi *Eric Show, yhdysvaltalainen baseballin pelaaja *Show Luo, taiwanilainen näyttelijä ja laulaja.
Pahalammi (Mouhijärvi)

Pahalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Sen luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä Pahalamminoja, joka laskee Mouhijärveen. Lampeen tulevat ojat kuuluvat Pahalamminsuon ojitukseen. Lammen rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja sen ranta on metsäsuota. Rannalla suon takana on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tie valtatieltä 11. == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Mouhijärven alue
Monovisio (näönkorjaus)

Monovisio tarkoittaa, että ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan / silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 senttimetrin etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi. Monovisiomenetelmää käytetäänä laserleikkauksissa ja asetettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (). Potiaallee sopivimman menetelmän valinta riippuu monesta asiasta kuten silmän rakenteesta ja näköön liittyvistä tekijöistä sekä potilaan iästä. Ennakkotutkimuksessa eri menetelmiä voidaan verrata silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen. Monovisiolaserleikkaus on yleensä hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (n. 38–44-vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian, jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi. Monovisiolinssiä suositellaan silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi. Monovisiomenetelmää suositellaan myös, jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon, ja tätäkin voidaan testata piilolinsseillä ennen leikkausta. == Lähteet == *http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00817 *http://www.potilaanlaakarilehti.fi/tiedeartikkelit/ikanaon-kirurgiset- hoitovaihtoehdot/#.VH8gMP0cS70 *http://www.memira.fi/tietoportaali/ikanako *http://www.terveystalo.com/fi/Palvelut/Klinikat/SilmaKlinikka/SilmaKlinikka/Silmaleikkaukset/Ikanakoleikkaus/ *http://www.theseus.fi/xmlui/bitstream/handle/10024/5891/piapurhonen_monovision09.pdf?sequence=1 ===Viitteet=== Luokka:Kirurgia
Ylinen Alhajärvi

Ylinen Ahlajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 2,5 kilometriä pitkä Karhuoja, joka laskee Mouhijärveen. Karhuoja laskee umpeen soistuneen ja osin ojitetun Alisen Alhlajärven kautta. Suurin tulo-oja Kailojärvenoja laskee luoteesta, missä sijaitsee neljä muuta järveä. Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota, mutta myös avosuota. Itärantaa reunustavat maatilan pellot. Rantaan on rakennettu muutama loma- asunto. == Historiaa == Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa Ylisen Alhajärven nimi on kirjoitettu "Pieni Alhajärvi" ja sen alapuolella ollut nyttemmin kuivatettu järvi "Iso Alhajärvi". Järven vedenpinnan korkeutta on aikoinaan laskettu alemmaksi ja Alinen Alhajärvi on kuivattu kokonaan. == Katso myös == * Suoraan Mouhijärveen laskevat muut vesistöt: Kourajärvi, Onkijärvi, Sammalusjärvi, Pirttijärvi, Pahalammi, Kuusijärvi, Irriäisjärvi, Iso Suksijärvi, Pieni Suksijärvi, Hiki-Suittu, Pohjusjärvi ja pieni Paskalammi, joiden lisäksi Karhuojan kautta laskevat: * Vahlonen, Kailojärvi, Iso- Ympyriäinen ja Pikku-Ympyriäinen == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Portulakat

Portulakat eli ruohoportulakat (Portulaca) on portulakkakasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Se on nykyisin ainoa heimossa jäljellä oleva suku. == Tuntomerkit == Portulakat ovat meheviä eli sukkulenttisia ja tavallisesti monivuotisia ruohoja. Yhteyttäminen on niillä C4-tyyppiä. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti, ja ovat enemmän tai vähemmän liereitä. Lehtihangoissa on tavallisesti karvoja. Suojuksellinen kukinto sijaitsee kasvin varren päässä ja on enemmän tai vähemmän mykerömäinen, joskus viuhkomainen ja toisinaan kukat sijaitsevat yksittäin. Verholehtimäisiä osia on kaksi ja näyttäviä terälehtimäisiä tavallisesti viisi. Yhdislehtinen sikiäin on kehänpäällinen tai puoleksi kehänalainen ja muodostuu kahdesta kahdeksaan, tavallisesti viidestä emilehdestä. Siemenaiheet sijaitsevat siinä laita- tai pohjaistukoissa. Hedelmä on kansikota, ja siemenessä on vaippa eli arillus. Kromosomiluku n = (8–)10.Stevens 2001–, viittaus 3.12.2014. == Levinneisyys == Portulakat kasvavat ympäri koko maapallon tropiikissa ja lämpimillä alueilla eteläisellä pallonpuoliskolla. Enin osa lajeista kasvaa trooppisessa ja subtrooppisessa Amerikassa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/portulacaceae.gif == Luokittelu == Portulakkojen evoluutiopuun oksiston iästä on esitetty melko erilaisia arvioita: noin 10, 18 ja 23 miljoonaa vuotta. Lajeja on eri käsitysten mukaan 40 tai enemmän, jopa 100. === Portulakkalajeja === Suomenkielinen nimi on seuraavilla lajeilla:Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: PortulacaSuomen Lajitietokeskus: Portulakat (ruohoportulakat) – Portulaca * kanarianportulakka (Portulaca canariensis) * koristeportulakka (Portulaca grandiflora) * jyväsportulakka (Portulaca granulatostellulata) * nicaraguanportulakka (Portulaca nicaraguensis) * siloportulakka (Portulaca nitida) * rikkaportulakka (vihannesportulakka) (Portulaca oleracea) * papilliportulakka (Portulaca papillatostellulata) * vihannesportulakka eli aitovihannesportulakka (Portulaca sativa) * nystyportulakka (Portulaca trituberculata) * kruunuportulakka (Portulaca umbraticola) == Käyttö == Vihannesportulakkaa on kasvatettu salaattikasvina jo antiikin ajoista lähtien. Koristeportulakka on suosittu yksivuotinen puutarhakasvi, josta on kehitetty risteyttämällä suuri valikoima erinäköisiä jalosteita.Kasvien maailma, osa 2, s. 448 == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. * Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja, osa 2. – Otava, Helsinki, 1980. ISBN 951-1-05492-9 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Viljelyohjeita englanniksi: http://www.gardening.cornell.edu/homegardening/scene3552.html ja http://www.gardeningknowhow.com/ornamental/flowers/portulaca/portulaca- plants.htm Luokka:Portulakkakasvit
Diaspori

Diaspori on harvinainen alumiinihydroksidimineraali, joka esiintyy yleisimmin bauksiittiesiintymissä yhdessä muiden mineraalien kanssa. Kiderakenteeltaan diaspori on rombinen ja sen asu vaihtelee: se voi joskus olla levyä muistuttava kide, mutta on yleisempiä muotoja ovat suomumainen, lehteilevä tai jyvämäinen. Diasporin läpinäkyvyys vaihtelee läpikuultavasta läpinäkyvään. Puhdas diaspori on väritöntä, mutta sitä löydetään myös eri tavoin värjäytyneenä. Valaistuksen laatu vaikuttaa myös värivaikutelmaan. Eri sävyjä voivat olla valkea, harmaa, kellertävä, vaaleanpunainen tai vihertävä, mutta myös violetti tai rusertava sävy on mahdollinen. Mineraalin Mohs-arvo on 6,5–7 ja tiheys 3,3–3,5 g/cm³. Muista läpikuultavista ja värittömistä mineraaleista diaspori erottuu helmenhohtavalla murrospinnallaan. Diaspori löydettiin vuonna 1801 ja se sai nimensä kreikan kielisestä sanasta διασπείρειυ, joka kuvaa tapaa, jolla mineraali hajoaa eri suuntiin, kun sitä lämmitetään liekillä. Vaikka diasporia esiintyy monilla mantereilla, ainoastaan Anatoliasta on tähän mennessä löydetty jalokivilaatuisia kiteitä. Näistä hiotuista korukivistä käytetään myös kauppanimeä zultaniitti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Geologia
Vahlonen

Vahlonen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja. Se yhtyy Kailojärvenojaan, joka laskee Yliseen Alhajärveen ja jatkaa siitä Karhuojaa myöten Mouhijärveen. Järven rantaviiva on 0,85 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä ojitettua suota. Rannalla ei ole rakennuksia, mutta sen vierestä kulkee tie Alhajärvenkulmasta. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wahtosjärvi". == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Kailojärvi

Kailojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole yksiselitteistä luusuaa, sillä siitä lähtee useita ojia samaan suuntaan ja ne kaikki yhtyvät Kailojärvenojaan. Oja laskee ensin Yliseen Alhajärveen ja jatkaa sitten Karhuojaa myöten Mouhijärveen. Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä ojitettua suota. Rannalla on seitsemän loma-asuntoa ja järvelle johtaa tie Heinijärvenmaalta. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kaitajärvi". == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Kingi

Kingi oli MTV3-kanavalla 10. tammikuuta 2015 alkanut viihdeohjelma, jonka keskiössä oli kuvitteellinen laulukilpailu. Ohjelman näyttelijät kilpailivat kukin omalla hahmollaan, jotka putosivat yleisöäänestyksellä yksi kerrallaan kolmannesta jaksosta alkaen. Näyttelijät toimivat ohjelmassa tuomareina sekä omina itsenään sekä esittäen fiktiivisiä hahmoja ja julkisuudesta tuttuja henkilöitä. == Ensimmäinen tuotantokausi (2015) == ===Näyttelijät=== *Aku Hirviniemi *Krista Kosonen *Iina Kuustonen *Riku Nieminen *Jaakko Saariluoma *Armi Toivanen *Jussi Vatanen Juontajana toimi Antti Holma. Näyttelijä Jukka Rasilan oli alun perin tarkoitus myös esiintyä ohjelmassa, mutta hän joutui jättäytymään ohjelmasta aikataulusyistä. == Toinen tuotantokausi (2018) == MTV tiedotti marraskuussa 2017, että Kingi saa jatkoa keväällä 2018. Toinen kausi alkoi MTV3-kanavalla 17. maaliskuuta 2018. ===Näyttelijät=== *Mika Eirtovaara *Pirjo Heikkilä *Kalle Lamberg *Jarkko Niemi *Severi Saarinen *Anna-Maija Tuokko *Linda Wiklund Toisella kaudella juontajana toimi Jaakko Saariluoma. == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset musiikkiohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat Luokka:Viihdeohjelmat
Iso-Ympyriäinen

Iso-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 220 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kailojärveen. Järvien välillä on lähes kolme metriä korkeuseroa. Kailojärvi laskee Kailojärvenojaa ja Karhunojaa myöten Mouhijärveen. Tulo- ojina ovat ympäröivän suon ojat, jotka yhdistävät järven Pikku-Ympyriäiseen. Näiden järvien korkeusero on vain 30 senttimetriä. Järven rantaviiva on 0,81 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua soita, joita kutsutaan Ympyriäisnevoiksi. Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sinne johda teitä. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ympyriäinen". == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Pikku-Ympyriäinen

Pikku-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 120 metriä. Järvellä ei ole selkeää luusuaa, vaan siitä erkanee useita laskuojia. Osa niistä laskevat Iso-Ympyriäiseen, osa Kailojärveen ja loput suoraan Kailojärvenojaan. Järven rantaviiva on 0,47 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua suota. Sen rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda tietä. == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Tappura

Tappura on yksi kuitukasvi pellavan (Linum usitatissimum) jalostuksessa erottuva osa. Tappurat ovat lyhyitä rohtimia, karkeita kuituja, joiden seassa on päistäreitä, kasvin kovaa, puumaista osaa. Perinteisessä pellavan käsittelyssä tappurat erottuvat lihtauksessa ja pehmeät osat, aivinat, häkilöinnissä, puhdistettavaa pellavaa "kammattaessa". Tappuroista voidaan puhdistettuna kehrätä karkeaa rohdinlankaa. Tappuroita on käytetty lämmöneristeenä ja tiivisteenä eli riveenä (riivinä), kun on tilkitty puulaivojen ja -veneiden saumoja. Perinteisessä puulaivan rakennuksessa eli laivanlyönnissä timpureille kuuluva yksi valmistelutehtävä oli punoa tiivistämiseen tarvittavat riivit. Talonrakennuksessa tappuratiivistettä sanotaan riveeksi (rive). Tappuroitten kehrääminen riivejä varten oli puolestaan nuorten tyttöjen työtä. Tappura-sanaa käytetään kuvaannollisessa merkityksessä esimerkiksi tarkoittamaan herkästi syttyvää, kiihkeää, kuten sanonnassa "tulta ja tappuraa". Toisaalta merkitys voi viitata myös karkeaan tai takkuiseen. == Lähteet == Luokka:Pellavat Luokka:Luonnonkuidut Luokka:Tekstiilien raaka-aineet
Raffael

Raffael Caetano de Araújo (eli Raffael; s. 28. maaliskuuta 1985 Fortaleza) on brasilialainen jalkapalloilija, joka on Brasiliasta vuonna 2003 lähdettyään pelannut Sveitsissä, Saksassa, Ukrainassa ja Slovakiassa. Molempijalkainen Raffael on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. == Ura == === Seurajoukkueura === Raffael aloitti uransa Euroopassa sveitsiläisessa FC Chiassossa vuonna 2003. Vuonna 2005 hän siirtyi Raiffeisen Super Leaguen FC Zürichiin, jossa pelatun kahden kauden aikana Raffael teki 77 ottelussa 39 maalia ja voitti kahdesti liigan mestaruuden. Tammikuussa 2008 hän siirtyi Bundesliigan Hertha BSC:hen, jota Raffael edusti neljän ja puolen vuoden ajan tehden 140 pelissä 33 maalia. Kesällä 2012, berliiniläisseuran pudottua 2. Bundesliigaan, Raffael siirtyi Ukrainan valioliigan Dynamo Kiovaan. Hän pelasi kauden 2012–2013 aikana kiovalaisseurassa vain yhdeksän ottelua käyden välillä lainalla Bundesliigan Schalke 04:ssä. Kesällä 2013 Raffael palasi takaisin Bundesliigaan, nyt Borussia Mönchengladbachin riveihin. Hän on pelannut seurassa kauden 2019–2020 loppuun mennessä 164 bundesliigaottelua, joissa hän on tehnyt 57 ja syöttänyt 23 maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut kaksi ottelua Kiovan Dynamossa ja 11 peliä Mönchengladbachissa sekä tehnyt jälkimmäisen joukkueen pelaajana kolme maalia, joista kaksi eri kausina Manchester Cityä vastaan ja yhden Sevillaa vastaan. == Muuta == Raffaelin pikkuveli Ronny on myös jalkapalloilija. Raffael ja Ronny pelasivat Hertha Berlinissä yhdessä vuodet 2010–2012. == Lähteet == * Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Josef Ferstl

Josef Ferstl (s. 29. joulukuuta 1988) on saksalainen alppihiihtäjä, joka edustaa SC Hammeria. Ferstl kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Garmisch-Partenkirchenin syöksylaskussa helmikuussa 2007. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Wengenin superalppiyhdistetyssä tammikuussa 2013 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Garmisch-Partenkirchenissä helmikuussa 2013 oltuaan syöksylaskussa yhdeksäs. Ensimmäisen palkintosijansa, ja samalla voittonsa, hän saavutti Val Gardenan supersuurpujottelussa joulukuussa 2017. Edellinen saksalaisvoittaja miesten supersuurpujottelun maailmancupissa oli Markus Wasmeier Lake Louisessa 1991 Ferstl voitti Kitzbühelin supersuurpujottelun 2019. Ferstl on osallistunut MM-kilpailuihin 2015, 2017 ja 2019 sekä olympialaisiin 2018 ja 2022. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui supersuurpujottelussa kuudenneksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sergei Turyšev

Sergei Anatoljevitš Turyšev (; s. 23. kesäkuuta 1985 Kamen-Rybolov) on venäläinen maastohiihtäjä, joka edustaa Jugra Svsm 2 -seuraa. Turyšev debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2010 Tour de Skin osakilpailussa Oberhofissa. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti päivää myöhemmin saman kilpailun toisella etapilla niin ikään Oberhofissa ollen 25:s. Turyševin paras maailmancupin sijoitus on viides, jonka hän saavutti Tour de Skihin kuuluneessa 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Val di Fiemmessä tammikuussa 2012 sekä Holmenkollenin 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa helmikuussa 2016. == Lähteet == * Luokka:Venäläiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Grèbe-luokka

Grèbe-luokka oli Ranskan laivaston neljän partioaluksen muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Grèbe tilattiin korvaamaan kalastuksenvalvonnassa ollut miinanraivaaja Mercure. Ne pohjautuvat kaupalliseen Espadon 50 -tyyppiin, joka mahdollisti operoinnin Sea State 4:ssä. Aluksen perään oli rakennettu ramppi seitseinmetriselle EDL 700 -kumiveneelle ja majoitustilat 22 hengelle. Kolme muuta alusta tilattiin vuonna 1992, mutta valmistusta viivästytti alkuperäisen valmistustelakan CMN:n sulkeminen. Neljäs alus valmistui Mauretanialle LNI:n telakalla Lorientissa. == Alukset == Grèbe-luokan partioaluksetnetmarine.netGardiner, Robert s. 129 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Palvelukseen Kohtalo Grèbe SFCN, Ville La Garenne 16. marraskuuta 1989 6. huhtikuuta 1991 palveluksesta marraskuussa 2010 == Lähteet == * === Viitteet === *
Yubitsume

Yubitsume (, ”sormen lyhennys”) on japanilainen, yakuza-rikollisjärjestöjen käyttämä rituaali, jossa järjestön jäsen amputoi itseltään sormen pyytääkseen anteeksi virhettään tai rikottuaan järjestön sääntöjä. Amputointi voi tapahtua vapaaehtoisesti tai pakottamalla. Yubitsume sai alkunsa bakuto-uhkapelaajilta peloterangaistuksena. Vuoden 1993 tutkimuksessa 45 prosenttia yakuzoista oli tehnyt yubitsumen, 15 prosenttia useamman kerran. Kaikki yubitsumen tehneet eivät ole välttämättä yakuzoita: vuodelta 2005 tunnetaan tapaus, jossa sormensa leikkasi irti lääkärin avustuksella myös yakuzalle velkaa ollut liikemies. Nykyisin yubitsume on harvinaistunut, sillä yakuzat eivät halua erottautua liikaa ympäröivästä yhteiskunnasta. Yleisiä rangaistuksia ovat sen sijaan taloudelliset rangaistukset ja erottaminen järjestöstä. == Lähteet == Luokka:Rikollisuus Japanissa Luokka:Japaninkieliset sanat ja sanonnat
Hollaback Girl

Hollaback Girl on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Gwen Stefanin kappale hänen soolouransa Love. Angel. Music. Baby.-debyyttialbumilta. Osana Stefanin visiota luoda "hassu tanssikappale" se sisältää viittauksia 1980-luvun dance ja popmusiikista. Kappaleen sanoittivat Stefani, Pharrell Williams, sekä Chad Hugo vastatakseen Courtney Loven väitteeseen siitä että Stefani toimi cheerleaderinä Seventeen-aikakauslehden haastattelussa. Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 15. maaliskuuta 2005 ja siitä tuli yksi vuoden suosituimmista kappaleista, sijoittuen useimpien niiden listojen kymmenen parhaan joukkoon missä se pääsi listoille. Se saavutti listan ensimmäisen sijan Australiassa ja Yhdysvalloissa, joissa siitä tuli digitaalisesti ladattava kappale mikä myi yli miljoona kopiota. "Hollaback Girl" sai muutamia palkintoehdokkuuksia, kuten ehdokkuudet 48:ssa Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Paras naispuolinen pop-esitys" ja "Vuoden nauhoite". CD singlen etiketti sisältää Parental Advisory: Explicit Content-merkin kun taas albumi ei sisällä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2005 kappaleet Luokka:Gwen Stefanin kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Tyholttårnet

Tyholttårnet on 124 metriä korkea radiotorni Norjan Trondheimissä. Se on rakennettu vuonna 1985. Tornissa on näköalatasanne. Siellä on myös ravintola 80 metrin korkeudessa. Luokka:Norjan tornit Luokka:Televisiotornit Luokka:Trondheimin rakennukset ja rakennelmat
Jim Corsi

James "Jim" Corsi (s. 19. kesäkuuta 1954 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalais-italialainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän aloitti uransa Loyola Collegen maalivahtina vuonna 1973. Kolmen yliopistovuoden jälkeen Corsi pelasi yhden vuoden NAHL senioriliigaa Yhdysvaltain puolella Mainessa ennen siirtymistään WHA-liigan Quebec Nordiquesin joukkueeseen. Kahden WHA-kauden jälkeen Corsi siirtyi läntiseen Kanadaan Edmonton Oilersin NHL-joukkueeseen. Ainoaksi jääneen NHL-kauden aikana hän pelasi 26 ottelua, joissa päästi keskimäärin 3,65 maalia. Kevään 1980 jälkeen Corsi siirtyi pelaamaan Italiaan, ensin HC Ghërdeinan joukkueeseen. Samalla hänet valittiin myös edustamaan Italiaa B-rymän MM-kilpailuissa. Corsi pelasi kaikkiaan 12 kautta Italiassa ja oli maajoukkueen vakio kasvo aina kevääseen 1990 asti. Corsi pelasi Italian paidassa myös Sarajevon Olympiaturnauksessa. Pelaajauransa jälkeen Corsi palasi takaisin Kanadaan ja toimi maalivahtivalmentajana ensin yliopistoliigassa ja kaudet 1994–1997 Ontario Hockey Liigan St. Michael's Majorsissa. Syksyllä 1998 hänestä tuli NHL-joukkue Buffalo Sabresin maalivahtivalmentaja, jossa tehtävässä työskenteli kevääseen 2014 asti. Tämän jälkeen hänet valittiin NHL-joukkue St. Louis Bluesin maalivahtivalmentajaksi, jossa tehtävässä työskenteli kaudelle 2016-2017 asti. Corsi irtisanottiin kesken kauden ja hänet korvasivat Ty Conklin ja Martin Brodeur. Kauden 2017-2018 Corsi toimi Concordia Universityn apuvalmentajana. Syksystä 2018 alkaen hän on toiminut Concordia Universityn maalivahtivalmentajana ja sen ohella Columbus Blue Jacketsin organisaatiossa prospekti-maalivahtien kehitysvalmentajana. Kevään 2008 MM-kisoissa hän toimi myös Italian maajoukkueen apuvalmentajana. Corsin mukaan on nimetty jääkiekon edistyneisiin tilastoihin kuuluva laukaustasapainoa mittaava Corsi -tilastotapa. Buffalolainen Tim Barnes kehitti tilastoinnin korvaamaan plusmiinustilastoa ja halusi nimetä tavan Corsin mukaan, koska Corsilla oli tuolloin häntä miellyttäneet muhkeat viikset. ==Lähteet== * * * Edmonton Oilers goaltending history ===Viitteet=== Luokka:Italialaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Kanadalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Kanadanitalialaiset Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Spark the Fire

Spark the Fire on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Gwen Stefanin kappale. Sen oli tarkoitus olla mukana hänen kolmannella studioalbumilta. Kappaleen julkaisi Interscope Records tulevan albumin toisena singlenä 1. joulukuuta 2014. Sen sanoittivat Stefani ja Pharrell Williams sekä tuotti Williams. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:Gwen Stefanin kappaleet
Gangi

Gangi on sisilialainen kunta Italiassa Palermon metropolikaupungissa. Gangi oli keskiajalla vahvasti linnoitettu kaupunki, ja se on rakennettu vuorenrinteelle. 1900-luvun alussa kylä alkoi tyhjentyä muuttoliikkeen takia, joka on jatkunut näihin päiviin saakka. Syitä muutolle on ollut köyhyys ja mafiarikollisuus. Vuonna 2014 kunta alkoi kaupitella kylän taloja jopa yhden euron hinnalla, jotta kylään saataisiin lisää asukkaita. ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Palermon metropolikaupungin kunnat
Julio Velasco

Julio Velasco (s. ) on argentiinalainen ammattilaislentopallovalmentaja.https://www.volleyhall.org/julio-velasco.html Hän valmentanut esimerkiksi Argentiinan, Italian, Tšekin, Espanjan ja Iranin lentopallomaajoukkueita. == Lähteet == Luokka:Argentiinalaiset lentopalloilijat Luokka:Lentopallovalmentajat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kourajärvi (Suodenniemi)

Kourajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen. Järven kolme osaa kutsutaan nimillä Kourajärvi, Kirkkojärvi ja Koivuniemenjärvi. Osia erottavat kapeat salmet. == Maantiede == Järven pinta-ala on 262 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Kourajoki. Kirkkojärven ja Kourajärven vedenpintojen korkeusero on noin 10 senttimetriä, joten järvien välisessä salmessa virtaa vesi. Koivuniemenjärven ja Kirkkojärven välinen salmi on leveämpi eikä korkeuserot ole suuria. Kourajokeen laskee Kalaportaanojaa myöten Kankaanjärvi ja Vehkojaa myöten laskee Kourajärveen Alinen Vehkajärvi, Ylinen Vehkajärvi ja Kiivana. Itärannan ainoa laskuoja Kourajärveen tulee Paisjärvestä. Kirkko-oja on Suodenjärven laskuoja, joka laskee Kirkkojärveen. Suodenjärvi on bifurkaatiojärvi ja se laskee myös länteen. Samaan lahteen laskee myös Valkijärvi. Taajaman läpi Kirkkojärveen laskevat Ylinen Laisjärvi ja Alinen Laisjärvi. Koivuniemenjärveen laskee kaksi suurta ojaa ja joki. Toinen oja on Jyrmysjärven laskuoja toinen tuo vedet Hyynilänkankaalta. Valuma-alueeltaan suurin tulojoki on pohjoisesta laskeva Leppijoki. Järven rantaviiva on 21,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa ja pellon ympäröimää jouto- tai asutusmaata. Asutus, joka liittyy Suodenniemen taajamaan, on melko tiheää. Järven kaakkoispäässä sijaitsevan Kuuslahden rannasta nouseban mäen pältä kohoaan tuulivoimala. == Luonto == Koivuniemenjärvi on keskimääräistä järveä monipuolisempi lintujärvi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys ry: Lintupaikkaesittelyjä - Sastamala, Suodenniemi Koivuniemenjärvi , viitattu 14.1.2015 * Kourajärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Kankaanjärvi (Suodenniemi)

Kankaanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 25,4 hehtaaria, ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 500 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Kalaportaanoja, joka laskee Kourajokeen. Järven rantaviiva on 3,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on noin 14 loma-asuntoa, joihin johtaa tiet Suodenniemeltä. == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Paisjärvi

Paisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Sen ranta on itä- ja eteläpuolelta moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja oiselta rannalta peltoa. Itärannalla on viisi loma-asuntoa ja lounaassa on yksi maatila. == Lähteet == Luokka:Suodenniemen järvet Luokka:Mouhijärven alue
Näkemiin taivaassa

Näkemiin taivaassa on ranskalaisen kirjailijan Pierre Lemaitren romaani vuodelta 2013. Teos on saanut vuonna 2013 Goncourt-palkinnon. Näkemiin taivaassa on dekkaristina mainetta ja suosiota saaneen Lemaitren ensimmäinen historiallinen romaani, ja poikkeus siinä, että se sai harvoin populaarille lukuromaanille myönnetyn Goncourt-palkinnon, joka on Ranskan arvostetuin kirjallisuuspalkinto. ==Juoni== Tarina alkaa ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheista, jolloin sodan loppua jo aavistellaan. Kapteenin arvosta haaveileva luutnantti Henri d'Aulnay-Pradelle ampuu salaa kaksi omaa miestä provosoidakseen sotilaansa hyökkäykseen vihollisen kimppuun. Päähenkilö Albert Maillardille asia selviää sattumalta, ja hän joutuu Pradellen koston kohteeksi. Hänet pelastaa toinen liejussa rämpivä ranskalaissotilas, Edouard Péricourt, joka loukkaantuu pahasti ja menettää koko alaleukansa. Tarina etenee kuvaamalla heidän yhteisiä vaiheitaan rahapulassa ja kurjuudessa. ==Arviot== Veijariromaaniksi luonnehdittu teos saa Mervi Kantokorven vertaamaan sitä Honoré de Balzacin ja Alexandre Dumas'n tuotantoon: "tyylikkäästi mukailtu vanhanajan romaani". ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Teos kustantajan sivulla, Minervakustannus.fi Luokka:Vuoden 2013 kirjat Luokka:Ranskalaiset romaanit
Yeah!

Yeah! on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Usherin kappale. Sen sanoittivat Usher, Lil Jon, Sean Garrett, Patrick J. Que Smith, Ludacris, Robert McDowell sekä LRoc, ja sillä vierailee myös Lil Jon ja Ludacris. Myös kappaleen tuotannosta vastasi Lil Jon. Kappale julkaistiin Usherin neljännen studioalbumin Confessions ensimmäisenä singlenä 27. tammikuuta 2004, sen jälkeen kun Arista Records oli sanonut Usherille, että tämän täytyy tehdä lisää kappaleita albumia varten. "Yeah!" nousi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärkeen ja pysyi siellä yhteensä kahdentoista viikon ajan, kunnes Usherin seuraava single "Burn" nousi ykköseksi. "Yeah!" oli Hot 100 -listalla listaykkösenä pisimpään vuonna 2004 pysynyt single. Recording Industry Association of America (RIAA) antoi sille platinalevyn. Kappale saavutti samanlaista suosiota myös muissa maissa, saavuttaen listan kärjen neljässätoista eri valtiossa. Se myi platinaa lukuisissa valtioissa, kuten Itävallassa, Belgiassa, Kanadassa, Saksassa ja Norjassa sekä tuplaplatinaa Uudessa-Seelannissa. Kappale saavutti sijoituksia kymmenen parhaan joukossa lukuisten valtioiden vuoden päätöslistoilla. "Yeah!" sai erittäin positiivisia arvioita kriitikkojen ylistäessä sen tuotantoa sekä vielä enemmän sen crunk ja R&B-lajityyppien; yhdistelyä. Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Mr. X. Videolla Usher tanssii klubilla sinisten lasersäteiden edessä. "Yeah!" voitti Grammy-palkinnon kategoriassa "Paras rap/lauluduetto" ja joli myös ehdokkaana kategoriassa "Vuoden kappale". Kappale sijoittui toiseksi "Billboard Hot 100 2000–2009"-vuosikymmenen päätöslistalla. Syyskuuhun 2013 mennessä sitä oli myyty Yhdysvalloissa yli neljä miljoonaa kappaletta. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2004 kappaleet Luokka:Usherin kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Päivi Topinoja-Aranko

Päivi Marketta Topinoja-Aranko on suomalainen mainosalan yrittäjä, joka on ollut perustamassa Brand Sellers -mainostoimistoa 1989 ja Family Inc. -mainostoimistoa vuonna 2004. Fromholtz, Milja: "Paukutin nyrkillä pöytään, että tämä ei vetele", Kauppalehti 23.8.2009, viitattu 3.12.2014. Hänet palkittiin vuonna 2012 Mainonnan monitaho -palkinnollaHakola, Elina: Päivi Topinoja-Aranko saa elämäntyöpalkinnon, Markkinointi & Mainonta 1.11.2012, viitattu 3.12.2014. ja vuoden 2016 Vuoden Huiput -gaalassa elämäntyöstään Platinahuipulla.Vuoden Huippujen Grand Prix #joulurauhaa-mainosfilmille, Markkinointi & Mainonta 15.4.2016. Topinoja-Arangon ensimmäinen mainosalan työpaikka oli 1970-luvulla ulkolähettinä turkulaisessa mainostoimisto LSM:ssä, jossa hän yleni copywriteriksi. Hän suoritti mainoshoitajatutkinnon 1979. Hän oli vuonna 1989 yksi Brand Sellers -mainostoimiston perustajista. Vuonna 1991 yritys myytiin kansainväliselle Omnicom Groupille, ja se toimii nykyisin nimellä DDB Helsinki Oy. Myyntisopimuksen mukaan Topinoja-Aranko jatkoi toimiston suunnittelujohtajana ja hallituksen puheenjohtajana,DDB Brand Sellersin täyskäännös, Markkinointi & Mainonta 2.11.2001, viitattu 4.12.2014. kunnes 2000-luvun puolivälissä perusti uuden yrityksen nimeltä Family Inc. Kesällä 2011 hän loukkaantui vakavastiHouni, Pirjo: Päivi Topinoja-Aranko: "Olen kiitollinen pysäytyksestäni", Eeva 2.5.2012, viitattu 3.12.2014. Arkistoitu, Internet Archive 2.1.2013. ja vetäytyi 2012 Familyn pienomistajaksi ja hallituksen jäseneksi. Hän on osakkaana myös Helsinki Day Spassa ja toimii perustamassaan työelämän parantamiseen pyrkivässä Human@Work- yhteisössä sekä liikkeenjohdon konsulttien Hippocampus-verkostossa.Networks, Hippocampus Networks. Viitattu 4.12.2014.Päivi Topinoja-Aranko oikoo eläkehuhuja, Markkinointi & Mainonta 19.3.2012, viitattu 3.12.2014.Human@work.fi, viitattu 3.12.2014.Hammarsten, Heidi: Voiko työssä olla onnellinen, jos ympärillä työskentelee lannistavia hapannaamoja? Helsingin Sanomat 29.9.2014. Viitattu 4.12.2014. Arkistoitu, Internet Archive 8.1.2015. Hän on tehnyt myös iskelmäsanoituksia.Haku: Topinoja-Aranko Päivi Marketta, Äänitearkisto, viitattu 4.12.2014. Mainonnan monitaho -palkinnon 2012 perusteluissa todettiin:Päivi Topinoja-Aranko saa Mainonnan Monitaho -tunnustuksen, tiedote, MAT-säätiö 1.11.2012, viitattu 4.12.2014. > Topinoja-Aranko on menestyksekkäällä urallaan lisännyt > markkinointiviestintäalan arvostusta ja parantanut sen toimintaedellytyksiä. > Hän on luottamustehtävissään myös valvonut alalla työskentelevien etuja. Platinahuippua perusteli vuonna 2016 Topinoja-Arangon työtoveri ja ystävä Kirsi Saloranta: > Hän on ideoissa ehtymätön. Mikä tahansa pieni irtoheitto ei riitä, vaan hän > haastaa itseään ja muita ajattelemaan isosti. Hakemaan suurempaa merkitystä, > pidempää vaikutusta. Päivi on rohkea johtaja, ei pelkää tehdä nopeita > päätöksiä ja ottaa isoja askelia. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät > Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu > Luokka:Elävät henkilöt
Stephen Gray

Stephen Gray (1666–1736) oli brittiläinen tiedemies. Hän oli ensimmäinen, joka järjestelmällisesti tutki sähkönjohtavuutta. Gray havaitsi kokeillaan, että sähkö voi myös virrata ja että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset. == Tutkimukset == Gray oli kuullut Francis Hauksbeen rakentamasta lasisesta pallosta, jonka sisästä oli imetty ilmaa pois. Ja kun palloa hangattiin, jäljelle jäänyt ilma hohti valoa. Gray jatkoi tämän idean kehittämistä ja hän sulki lasiputken päät korkeilla. Gray huomasi, että kun putkea hangattiin niin lasiputken päissä olevat korkit tulivat sähköisiksi. Tästä Gray oivalsi, että sähköinen voima oli siirtynyt putkesta korkkiin. Hän jatkoi kokeitaan eri materiaaleilla ja hän testasi sähköisen voiman siirtämistä eteenpäin. Grayn kokeissa hyödynnettiin staattista sähköä, jolloin jännite saattoi olla satoja kilovoltteja. Hankaussähkössä syntyvä sähkön määrä on kuitenkin niin pieni, että suuria sähkövirtoja ei synny. Koska jännite oli hyvin korkea, Gray ei tarvinnut kokeissaan erityisen hyvin sähköä johtavia materiaaleja. Hän teki kokeitaan muun muassa puutikuilla, onkivavoilla, metallilangalla ja tavallisella narulla. Gray asetti lasiputken päähän erilaisia esineitä, kuten kolikoita, teekattilan kuumana ja kylmänä, sekä hopeakannun ja erilaisia työkaluja, nähdäkseen tulivatko ne sähköisiksi. Kaikki esineet tulivat sähköisiksi. Hän siirtyi käyttämään vähitellen pidempiä ja pidempiä esineitä kokeillakseen kuinka pitkälle sähköä oli mahdollista johtaa. Hän siirtyi pitkiin bambukeppeihin ja parvekkeelta alas roikotettavaan naruun. Hänen onnistui sähköistää narun päässä oleva pallo. Pisin etäisyys johon hän sai sähkön siirtymään oli 270 metriä. Gray löysi kokeissaan myös sähkömagneettisen induktion, kun hän havaitsi että narua pitkin saattoi siirtää sähköä, vaikka narun päätä ei kosketettaisi sähköistetyllä lasiputkella, vaan riitti että putkea pidettiin narun lähellä. Hän teki kokeitaan myös huonommin sähköä johtavilla aineilla ja näin hän oivalsi että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset fyysikot Luokka:Vuonna 1666 syntyneet Luokka:Vuonna 1736 kuolleet Luokka:Copley-mitalin saajat