Marshallin kieli

Marshallin kieli on austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 43 900 ihmistä (1979) Marshallinsaarilla, yhteensä kielen puhujia on 54 600.Ethnologue: Marshallese Viitattu 4.7.2015. Marshallin kieli kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Siinä on kaksi päämurretta: läntinen ralik ja itäinen ratak. Kielen katsotaan olevan elinvoimainen. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan marshalliksi vuonna 1982. == Fonologia == === Konsonantit === Marshallilla on runsaahko konsonantivarasto, ja lähes jokaisella konsonantilla on jokin toissijainen artikulaatio (palatalisointi, velarisointi, labialisointi). Konsonantit jaetaan palataalisoituihin ”kevyisiin” ja velarisoituihin ”painaviin”. Tämä kontrasti on verrattavissa venäjän koviin ja pehmeisiin tai goidelisten kielten leveisiin ja kapeisiin konsonantteihin. Konsonantit Labiaalit Koronaalit Dorsaalit palataaliset velaariset palataaliset velaariset labiaaliset velaariset labiaaliset kevyet painavat kevyet painavat painavat Klusiilit pʲ pˠ tʲ tˠ k kʷ Nasaalit mʲ mˠ nʲ nˠ nʷ ŋ ŋʷ Tremulantit rʲ rˠ rʷ Lateraalit lʲ lˠ lʷ Liu'ut j (ɰ) w Kielessä ei ole foneemista eroa soinnillisten ja soinnittomien konsonanttien välillä. Klusiilit voivat kuitenkin ääntyä allofonisesti soinnillisina vokaalien välissä kun ne eivät ole geminaattoja. Sananloppuiset klusiilit ovat usein laukeamattomia. Liu'ut katoavat useissa ympäristöissä ympäröivien vokaalien assimiloituessa takaisuudeltaan ja pyöreydeltään. ei koskaan varsinaisesti edes esiinny sellaisenaan, vaan sitä käytetään vain edellämainitun ilmiön selittämiseen. Lisäksi ja esiintyvät sellaisinaan vain sanan alussa tai lopussa. voi ääntyä , , , , tai (tai niiden soinnillisina vastineina) vapaassa vaihtelussa. Dorsaalit ovat yleensä velaarisia mutta hieman takaisempia; . Nasaalit ääntyvät retrofleksisinä . Tremulantit ovat koronaaleja ja täystremulantteja. ääntyy alveolaarisesti, mutta ääntyy dentaalisesti . Painavat lateraalit ääntyvät velaarisina . === Vokaalit === Marshallissa on pystysuora neljävokaalinen systeemi, jossa foneemeilla on kuitenkin runsaasti allofoneja. Eri lähteet analysoivat vokaaleille eri allofonit. Vokaalifoneemit ja niiden äännearvot Foneemi Äännearvot MED Choi Willson lavea pyöreä lavea pyöreä lavea pyöreä etu taka etu taka etu taka Suppea /ɨ/ [i] [ɯ] [u] [i] [ɯ] [u] [i] [ɯ] [u] Puolisuppea /ɘ/ [e] [ɤ] [o] [e] [ʌ] [o] [ɪ] [ɤ] [ʊ] Puoliväljä /ɜ/ [ɛ] [ʌ] [ɔ] [e] [ʌ] [o]] Väljä /a/ [æ] [ɑ] [ɒ] [ɛ] [a] [ɔ] [ɛ] [a] [ɔ] Kun vokaali esiintyy sellaisten konsonanttien välissä, joilla on eri toissijainen artikulaatio, sen äännearvo on seuraavan taulukon mukainen: Foneemi === Fonotaksi === Sallittuja tavurakenteita marshallissa ovat KV, KVK ja VK. Foneemisesti sanat aina alkvavat konsonantilla ja päättyvät konsonanttiin. Sananalkuiset ja -loppuiset sekä pitkät vokaalit voidaan selittää foneemisella tasolla esiintyvillä liu'uilla. Sananalkuiset vokaalit ääntyvät joskus :llä tai :llä, mutteivät johdonmukaisesti: * → Ainoastaan homorgaaniset konsonanttirykelmät ovat sallittuja; rykelmän kaikilla konsonanteilla tulee siis olla sama artikulaatiopaikka. Seuraavissa tapauksissa tapahtuu konsonanttiassimilaatio: {| class="wikitable" ↓→ Tyhjissä ruuduissa konsonanttien väliin tulee epenteettinen vokaali, jonka korkeus riippuu sitä ympäröivistä vokaaleista. == Numeraalit == Marshallin kielen numeraalit yhdestä kymmeneen ovat: # juon # ruo # jilu # emen # lalim # jiljino # jiljilimjuon # rualitok # ruatimjuon # jonoul ==Lähteet== Luokka:Marshallinsaarten kielet Luokka:Mikronesialaiset kielet