Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet

Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Koillis-Siperiassa. Venäjän väestönlaskennassa 2010 kamtšatkalaisten kielten haaran puhujien määräksi arvioitiin 4–5 ja tšuktšilaisten kielten haaran puhujien noin 7 000.Venäjän väestönlaskenta 2010 ==Luokittelu== Tšuktšilais- kamtšatkalaiset kielet jaetaan kahteen ryhmään, tšuktšilaisiin kieliin ja kamtšatkalaisiin kieliin, joihin kuuluu viisi elossa olevaa kieltä: === Tšuktšilaiset kielet === * tšuktši - 5 095 puhujaa * korjakki - 1 665 * alutori - 25 * kerekki - 10 === Kamtšatkalaiset kielet === * itelmeeni (eli kamtšadaali, länsi-itelmeeni) * itäitelmeeni † (kuollut) * eteläitelmeeni † (kuollut) Tšuktšilaiset kielten ja kamtšatkalaisten kielten kuulumisesta samaan kielikuntaan on kiistelty. Eteläitelmeenistä on epäilty, ettei se välttämättä olisi lainkaan sukua tšuktšilais-kamtšatkalaisille kielille.Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat == Yhteydet muihin kielikuntiin == Tšuktšilais-kamtšatkalaisilla kielillä ei ole yleisesti hyväksyttyä sukulaisuutta muihin kielikuntiin. Useita hypoteettisia teorioita sukulaisuuksista kuitenkin on. === Paleosiperialainen kielikunta === Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet luokitellaan toisinaan paleosiperialaisiksi kieliksi, joka on kattotermi kieliryhmille, joilla ei ole tunnistettua yhteyttä toisiinsa ja joiden uskotaan edustavan Siperian kieliä ajalta ennen turkkilais- ja tunguusikielten, sekä myöhemmin venäjän kehittymistä alueen valtakieliksi. === Euraasialainen kielikunta === Joseph Greenberg luokittelee tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet euraasialaiseen kielikuntaan, ehdotettuun makroperheeseen, johon kuuluvat sen lisäksi muun muassa indoeurooppalaiset, altailaiset ​​ja eskimo-aleuttilaiset kielet. Greenberg sijoittaa myös nivhin ja jukagiirikielet, jotka joskus luokitellaan paleosiperialaisiksi kieliksi, euraasialaiseen kielikuntaan. Murray Gell-Mann, Ilia Peiros ja Georgiy Starostin yhdistävät tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhin almosaanikieliin, euraasialaiskielten sijaan.Gell-Mann et al., pp. 13–30 === Uralilais-siperialainen kielikunta === Michael Fortescue, eskimo- aleuttilaisiin sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisiin kieliin erikoistunut kielitieteilijä, ehdotti yhteyttä uralilaiskielten, jukagiirikielten, tšuktšilais-kamtšatkalaiskielten ja eskimo-aleuttilaiskieltenFortescue, M. (1998). Language Relations Across Bering Strait välillä ja kutsui tätä ehdotettua kielikuntaa uralilais-siperialaiseksi kielikunnaksi.Fortescue 2011, p. 1361: "I would no longer wish to relate CK directly to [Uralo-Siberian], although I believe that some of the lexical evidence [...] will hold up in terms of borrowing/diffusion." === Tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilainen kielikunta === Michael Fortescue väitti, että nivhin kieli ja tšuktšilais- kamtšatkalaiset kielet ovat sukukieliä ​​ja että niiden yhteistä esi-isää on saatettu puhua 4 000 vuotta sitten. Yhdessä tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhi eli amurilaiset kielet voisivat muodostaa suuremman tšuktšilais- kamtšatkalais-amurilaisen kielikunnan.Fortescue, Michael. 2011. "The relationship of Nivkh to Chukotko-Kamchatkan revisited." In Lingua, Volume 121, Issue 8, June 2011, Pages 1359-1376. https://doi.org/10.1016/j.lingua.2011.03.001 == Lähteet == *