Suomen paperiteollisuus

Suomen paperiteollisuus on osa Suomen metsäteollisuutta, joka on ollut Suomen vientiteollisuuden kärkeä koko itsenäisen Suomen ajan. Suomen paperiteollisuus sai alkunsa 1600-luvulla, mutta alan varsinainen kasvu alkoi vasta 1860-luvulla, kun Venäjän keisarin määräämät talouspoliittiset muutokset ja esimerkiksi kanavat ja rautatiet vapauttivat Suomen yrittäjyyttä ja taloutta. Itsenäisyyden alussa paperi, selluloosa ja puu toivat Suomelle ulkomaanvaluuttaa, jolla toteutettiin kone- ja laiteinvestointeja ja tehtiin teknologiansiirtoa Suomeen. Toisen maailmansodan jälkeen paperiteollisuuden merkitys kasvoi ja ala monipuolistui suomalaisen paperikoneita valmistavan teollisuuden noustessa kutistuvasta aseteollisuudesta. Paperin ja sellun myynti ulkomaille ohjasi Suomen markan kurssia, toisin sanoen kilpailukykyä ylläpidettiin devalvaatioilla, markka-ajan loppuun. Paperiteollisuuden merkitys Suomen kansantaloudelle pieneni selvästi 2000-luvun alkuvuosikymmenellä. Paperiteollisuuden arvonlisäyksen osuus koko BKT:sta supistui runsaaseen kolmannekseen vuosina 1998–2009, etenkin 2006−2009, kun talous taantui ja paperin kysyntä heikkeni jyrkästi. Sen jälkeen pakkausmateriaalien kysyntä kompensoi jossain määrin painopaperin vähentyvää kysyntää. Tuotantomäärien lasku on kuitenkin jatkunut koko 2010-luvun, ja vuonna 2020 Suomessa tuotettiin 4,5 miljoonaa tonnia paperia, eli saman verran kuin 1980-luvun alkupuolella. Vuonna 2018 Suomen paperi-, kartonki- ja sellutehtaat työllistivät noin 19 000 henkilöä. ==Suomen paperiteollisuuden historia== ===Käsipaperitehtaat=== Suomen ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Thomasbölessä lähellä Tammisaarta 1667. Se oli käsipaperikone. Paperikoneen omisti piispa Johan Gezelius vanhempi. Tuotannosta vastaavana paperimestarina toimi Uppsalan paperitehtaalta palkattu Bertil Obenher. Tehdas toimi vuoteen 1713. Ensimmäinen kaupallinen paperitehdas Suomeen perustettiin 1764 Turun lähelle Järvenojan kylään. Vuoteen 1770 mennessä se työllisti kahdeksan henkilöä, ja se valmisti painopaperia, nuottipaperia, musiikkipaperia ja raskasta käärepaperia. Vuonna 1794 tehtaan omistus siirtyi J. C. Frenckellille.Arkistoitu kirjalähde ===Paperikonepaperitehtaat=== Suomen ensimmäinen tasoviirapaperikone eli fourdrinier asennettiin vuonna 1842 Tampereelle J. C. Frenckellin tehtaalle. Vuoteen 1918 saakka tehdas käytti raaka-aineenaan lumppuja ja toimi alkuperäisellä paikallaan vuoteen 1929, minkä jälkeen osa tehtaan koneista siirrettiin Porin paperitehtaalle. Puuta alettiin käyttää paperin raaka-aineena 1860–1870-luvuilla. Silloin perustettiin Karjalan Hounijoelle (1859), Tampereelle (1866), Mänttään (1868), Anjalankoskelle (1872), Jyväskylään (1872), Verlaan (1872), Kuusankoskelle (1872), Kymitehtaalle (1872) ja Voikkaalle (1896) paperitehtaat, jotka käyttivät puukuitua. Euroopan suurin sanomalehtipaperikone asennettiin 1921 A. Ahlströmin tehtaalle Varkauteen. Metsäteollisuus joutui 1980-luvulta alkaen historiansa suurimpaan murrokseen. Kysynnän heikkeneminen, Kiinan nousu suureksi markkina-alueeksi ja selluloosan uudet tuotantotavat ovat haastaneet yrityksiä rajusti. Painopaperin kysyntä on 2000-luvulla nopeasti vähentynyt ja uutta kysyntää on syntynyt pakkausmateriaaleihin. Yritykset ovat yrittäneet selvitä tehtaiden sulkemisten, uusien liiketoiminta-alueiden etsimisen tai kannattavuuden supistamisen avulla. Parhaiten selvinneet yritykset suuntautuivat jo varhaisessa vaiheessa pakkausmateriaalien tuotantoon. Kansainvälisesti katsoen suomalaisyritykset eivät ole menestyneet muutoksessa kovinkaan hyvin. ==Paperitehtaat Suomessa== Katso myös Luettelo lakkautetuista Suomen paperitehtaista Suomessa on 19 paperitehdasta, joissa on 28 toiminnassa olevaa paperikonetta. Suurin Suomessa toiminnassa olevista paperitehtaista on UPM-Kymmene Oyj Kymin paperitehdas (2 paperikonetta, 750 000 t/a) ja pienin Stora Enso Oyj:n Tainionkosken laminaattipaperitehdas (26 000 t/a). Suomen vanhin ja pienin tuotantokäytössä oleva paperikone on Tervakoskella (PK3, 1905, noin 2 000 t/a) ja uusin Raumalla (PK4, 1998, 400 000 t/a). Suomessa on vuosina 1842—1998 käynnistetty 192 paperikonetta. Tästä kokonaismäärästä 93 konetta on käynnistynyt UPM-Kymmene -konserniin nykyään kuuluvissa yrityksissä. Lisäksi Suomessa pitää kotipaikkaansa Munksjö Oyj -niminen erikoispaperiyhtiö, mutta sillä ei ole tuotantoa Suomessa. ===Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen=== ====Stora Enso Oyj==== * Anjalan paperitehdas, Anjalankoski, Kouvola 200 000 t/a *Tainionkosken laminaattipaperitehdas, Imatra, 26 000 t/a * ====UPM-Kymmene Oyj==== * Jämsänkosken paperitehdas, Jämsänkoski, 610 000 t/a * Kaukaan paperitehdas, Lauritsala, Lappeenranta, 305 000 t/a * UPM Kymi, Kuusankoski, Kouvola, 750 000 t/a * Rauman paperitehdas, Rauma,700 000 t/a * Tervasaaren paperitehdas, Valkeakoski, 285 000 t/a ====Sappi Limited==== * Kirkniemen paperitehdas, Lohja 740 000 t/a ====Jujo Thermal Oy==== * Kauttuan paperitehdas, Eura, 92 000 t/a ====Kotkamills Oy==== * Kotkan paperitehdas, Kotka, 180 000 t/a ====Metsä Tissue Oyj==== * Mäntän paperitehdas, Mänttä-Vilppula, 129 000 t/a ==== Delfort Group – Tervakoski Oy ==== * Tervakosken paperitehdas, Tervakoski, Janakkala, 110 000 t/a ==== Essity ==== *Nokian paperitehdas, Nokia, 100 000 t/a ====BillerudKorsnäs Finland Oy==== * Pietarsaaren paperitehdas, Pietarsaari, 190 000 t/a ===Kuivapaperitehdas=== * SharpCell, Kausala, Iitti (kuivapaperi 7 500 t/a) ===Sodissa luovutetuille alueille jääneet paperitehtaat=== Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät useita paperitehtaita: * Johanneksen paperitehdas, Johannes * Enson paperitehdas, Enso * Läskelän paperitehdas, Harlu * Leppäkosken paperitehdas, Harlu * Hovinmaan paperitehdas, Vahviala * Hounijoen paperitehdas, Vahviala * Niemiskosken paperitehdas, Sortavala * Tuokslahden paperitehdas, Sortavala (yksi Viipurin konepajan toimittama paperikone) ===Koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa=== Koepaperikoneet ovat paperikoneita, joita käytetään pääasiassa tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Suomessa on useita koepaperikoneita. * Metso Paper, Jyväskylä, 2 koepaperikonetta (Sym Drain vuodelta 1977 ja uudempi) * Stora Enso Oyj, Imatra, koepaperikone * Tervakoski Oy, Janakkala, koepaperikone * Teknillinen korkeakoulu, Kemian- ja materiaalitekniikan tiedekunta, Puunjalostustekniikan laitos (ennen vuotta 2009 Puunjalostustekniikan osasto), Espoo, Valmet- koepaperikone * VTT, Jyväskylä, koepaperikone * Metso Paper, Kouvola, 2 koepaperikonetta * Oy Keskuslaboratorio – Centrallaboratorium Ab (KCL), Espoo, koepaperikone * Åbo Akademi, Turku, Tampella-Koepaperikone * Ciba Specialty Chemicals, Raisio, koepaperikoneita * Sastamalan koulutuskuntayhtymä, märkärainaus-erikoispaperikone, leveys 500 mm, 2012– (aiemmin käytössä Ahlstrom Glassfibre Oy:llä Kotkan Sahaniemessä) ====Poistetut koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa==== * Georgia Pacific Nordic, Nokia, Nokia- Valmet (Noval) -koepaperikone 1976-199x (purettu 1990-luvun lopulla) * Ahlstrom Glassfibre Oy, Kotka, Sahaniemi 1996–2004, koepaperikone, leveys 500 mm. Myyty Sastamalan koulutuskuntayhtymälle vuonna 2012 (SASKY). ==Kartonkitehtaat Suomessa== Suomessa on 18 kartonkitehdasta, joissa on toiminnassa 21 kartonkikonetta. Suurin toiminnassa olevista kartonkitehtaista on tuotannon tonnimäärällä mitattuna Stora Enson Imatran tehtaat (Kaukopää ja Tainionkoski) ja pienin Sonoco:n kartonkitehdas Karhulan Korkeakoskella. Kartonkikoneista uusin on Lieksassa (KK2, 1979) ja suurin on Kemin kartonkitehtaan kartonkikone (375,000 t/a). Vanhin tuotantokäytössä oleva kartonkikone on Korkeakoskella Karhulassa (KK2, 1907). Joitakin kartonkikoneita on varastoituna ja kaksi museoitu paikoilleen. Suomen ensimmäinen kartonkikone valmistettiin vuonna 1908 Karhulan Konepajassa. ===Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen=== ====Stora Enso Oyj==== * Heinolan kartonkitehdas, Heinola, 285 000 t/a * Tainionkosken kartonkitehdas, Imatra, 250 000 t/a * Kaukopään kartonkitehdas, Imatra, 670 000 t/a * Inkeroisten kartonkitehdas, Anjalankoski, Kouvola, 210 000 t/a * Varkauden kartonkitehdas, Varkaus, 390 000 t/a *Oulun kartonkitehdas, Nuottasaari, Oulu, 450 000 t/a ====Metsä Board Oyj==== * Kyron kartonkitehdas, Kyröskoski, Hämeenkyrö, 190 000 t/a * Simpeleen kartonkitehdas, Simpele, Rautjärvi, 300 000 t/a * Takon kartonkitehdas, Tampere, 210 000 t/a * Äänekosken kartonkitehdas, Äänekoski, 240 000 t/a * Kemin kartonkitehdas (Kemiart Liners), Kemi, 410 000 t/a ====Kotkamills Oy==== * Kotkan kartonkitehdas, Kotka, 400 000 t/a ====Powerflute Ltd==== * Savon Sellu Oy, Sorsasalo, Kuopio, 275 000 t/a ====Pankaboard Oy==== * Pankakosken kartonkitehdas, Pankakoski, Lieksa, 110 000 t/a ==== Corex Finland Oy==== * Porin kartonkitehdas, Pori, 120 000 t/a ====Sonoco-Alcore Oy==== * Korkeakosken kartonkitehdas, Korkeakoski, Kotka, 90 000 t/a ====Premium Board Finland Oy==== * Juankosken kartonkitehdas, Juankoski, 75 000 t/a ==== Hikinoro Oy ==== * Vaajakosken tehdas, Jyväskylä, selluloosapohjainen erikoiskartonki 20 000 t/a ===Lakkautetut kartonki- ja pahvitehtaat=== * Vääräkosken Pahvi Oy, Ähtäri, 4 000 t/a (yritys mennyt konkurssiin lokakuussa 1998) * Näsijärven Pahvitehdas, Tampere * Tampereen Pahvitehdas Oy * Verlan pahvitehdas, Jaala, Kouvola (suljettu 1964) * Kaltimon pahvitehdas, Eno * Veitsiluodon kartonkitehdas (yksi sellun kuivatuskoneesta muutettu kartonkikone valmistanut fluting-kartonkia 1965-197x) * Bögelundin kartonkitehdas (P.J. Bögelund Kartongfabrik Oy), Alppiharju, Helsinki * Loviisan kartonkitehdas, Loviisa * Frans Alex. Björkmanin kartonkitehdas, Pietarsaari * Juvankosken pahvitehdas, Salo ===Sodissa luovutetuille alueille jääneet kartonkitehtaat=== Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat kartonkitehtaat: *Hämekosken kartonkitehdas, Harlu *Enson kartonkitehdas, Enso *Suojärven kartonkitehdas, Suojärvi ==Sellutehtaat Suomessa== Kaikki Suomessa toimivat sellutehtaat toimivat sulfaattimenetelmällä. Suomen viimeinen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991. Tervasaaressa jatkoi sulfiittimenetelmään perustuva SAP-sellulinja vuoteen 2007 saakka. Suomessa toimii 17 sellutehdasta puolisellutehtaat (2) mukaan luettuna. Näiden lisäksi UPM Rauman paperitehtaalla on fluff- sellulinja. Kaskisten sellutehdas suljettiin maaliskuussa 2009. ===Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen=== ====Metsä Fibre Oy==== *Joutsenon sellutehdas, 690 000 t/a sulfaattisellu *Kemin sellutehdas, 1 500 000 t/a sulfaattisellu *Rauman sellutehdas, 650 000 t/a sulfaattisellu *Äänekosken sellutehdas, 1 300 000 t/a sulfaattisellu ====Stora Enso Oyj==== *Enocellin tehdas, Uimaharju, Joensuu, 430 000 t/a sulfaattisellu *Kaukopään sellutehdas, Imatra, 850 000 t/a sulfaattisellu *Oulun sellutehdas, 375 000 t/a sulfaattisellu *Tainionkosken sellutehdas, Imatra, 195 000 t/a sulfaattisellu *Varkauden sellutehdas, 310 000 t/a sulfaattisellu *Heinolan kartonkitehdas, puolisellu ====UPM-Kymmene Oyj==== *Kaukaan sellutehdas, Lappeenranta, 770 000 t/a sulfaattisellu *Kymin sellutehdas, Kuusankoski, Kouvola, 870 000 t/a sulfaattisellu *Pietarsaaren sellutehdas, Pietarsaari, 800 000 t/a sulfaattisellu *RaumaCell, Rauma, 150 000 t/a fluff-sellu ====Kotkamills Oy==== *Kotkan sellutehdas, 180 000 t/a sulfaattisellu ====Mondi Powerflute Oy==== * Mondi Powerflute, Sorsasalo, Kuopio, puolisellu ===Lakkautetut sellutehtaat=== Vanhemmat suljetuista tehtaista olivat sulfiittisellutehtaita ja uudemmat sulffaattimenetelmään (kraft) perustuneita. Suomen viimeinen varsinainen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991, vaikkakin Heinolan flutingtehdas toimii vielä sulfiittimenetelmällä (NSSC). * Porin kartonkitehdas, puolisellu * Kaskisten sellutehdas, 450 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 13.3.2009) * Tervasaaren sellutehdas, Valkeakoski, 235 000 t/a sulfaattisellu (suljettu joulukuussa 2008) * Kemijärven sellutehdas, 250 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 27.4.2008) * Tervasaaren sulfiittisellutehdas/sap-sellulinja (suljettu 2007) * Mäntän sellutehdas, sulftiittisellu (suljettu vuonna 1991) * Rauman sulfiittisellutehdas, 200 000 t/a sulfiittisellu (toiminnassa 1920–1991) * Toppilan sellutehdas, 80 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1986) * Lielahden sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1985) * Lievestuoreen sellutehdas, sulfiittisellu 195x-1985, 1927-195x sulfaattisellu (suljettu 1985) * Kajaanin sellutehdas, 120 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1982) * Jämsänkosken sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 6.7.1981) * Varkauden sulfiittisellutehdas (suljettu 1980) * Lohjan sellutehdas, 45 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 1979) * Kymin sulfiittisellutehdas (suljettu 1977) * Tolkkisten sellutehdas, Porvoo, sulfiittisellu (suljettu 1975) * Tornatorin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1960-luvulla) * Hovinsaaren sellutehdas, Kotka, sulfaattisellu (suljettu 1941) * Veitsiluodon sellutehdas, 380 000 t/a sulfaattisellu * Äänekosken sulfiittisellutehdas (Suljettu 15.1.1984) * Porin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1974) * Nokian sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 30.8.1985) * Hallan sellutehdas, sulfiittisellu * Voikkaan sellutehdas, sulfiittisellu * Kaukaan sulfiittisellutehdas (2 tehdasta), sulfiittisellu * Lahden selluloosatehdas, sulfaattisellu (suljettu 1914) * Sunilan sellutehdas Stora Enso, Kotka (Suljettu 2023) ===Sodissa luovutetuille alueille jääneet sellutehtaat=== Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat sellutehtaat: * Enson sellutehdas, Enso * Pitkärannan sellutehdas, Pitkäranta * Käkisalmen sellutehdas, Käkisalmi * Johanneksen sellutehdas, Johannes * Leppäkosken sellutehdas, Harlu * Kintereenkosken sellutehdas, Vahviala ==Puuhiomot ja muut massatehtaat Suomessa== Puuhiomo on teollisuuslaitos, jossa puuta mekaanisesti hiomalla valmistetaan paperinvalmistuksessa käytettävää mekaanista puumassaa eli hioketta. Hiokkeita ovat SGW ja PGW. Muita mekaanisia puumassoja ovat kemihierteet (CTMP, BCTMP) ja hierteet (TMP). Perinteinen puuhiomo valmisti SGW-hioketta. Moderni puuhiomo valmistaa painehioketta (PGW). * Anjalankosken tehtaiden (Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas) hiomo * Jämsänkosken paperitehtaan TMP-hierrelaitos * Kaukaan paperitehtaan hiomo * Kirkniemen paperitehtaan hiomo * Pankakosken kartonkitehtaan hiomo * Rauman paperitehtaan TMP- hierrelaitos * Simpeleen kartonkitehtaan hiomo * Joutsenon BCTMP- kemihierretehdas * Kaskisten BCTMP-kemihierretehdas * Kaukopään kartonkitehtaan CTMP-kemihierrelaitos * Kotkan kartonkitehtaan BCTMP- kemihierrelaitos ===Lakkautetut puuhiomot Suomessa=== * Veitsiluodon paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2021) * Kaipolan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2020) * Kyröskosken tehtaiden hiomo (lakkautettu vuonna 2016) * Myllykosken paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2011) * Varkauden paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2010) * Kajaanin paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2008) * Juankosken kartonkitehtaan hiomo (mennyt konkurssiin vuonna 2008) * Summan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2008) * Lielahden CTMP-kemihierretehdas (lakkautettu vuonna 2008) * Voikkaan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2006) * Takon kartonkitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2004) * Vääräkosken kartonkitehtaan hiomo (mennyt konkurssiin vuonna 1998) * Kymintehtaan puuhiomo, Kuusankoski (lakkautettu 1998) * Toppilan puuhiomo (lakkautettu vuonna 1973) * Mustion puuhiomo Karjaa (lakkautettu vuonna 1966) * Martinniemen puuhiomo (lakkautettu vuonna 1964) * Killinkosken puuhiomo (J.W.Enqvistin puuhiomo _) (_ toiminnassa __ 1911–1954) * Rekolankosken puuhiomo, Jämsänkoski (lakkautettu vuonna 1925) * Kissakosken paperitehtaan puuhiomo * Verlan puuhiomo * Kaltimon Puuhiomo * Kannuskosken puuhiomo * Vuoksenniskan puuhiomo * Korkeakosken puuhiomo * Vilppulan puuhiomo * Ryötön puuhiomo * Killinkosken puuhiomo * Nokian puuhiomo (suljettu 31.3.1981) * Kymintehtaan puuhiomo * Mäntän puuhiomo * Filppulan puuhiomo * Pyhäjoen puuhiomo * Stockforsin puuhiomo * Kangaskosken puuhiomo * Tampellan puuhiomo * Pitkänkosken Puuhiomo * Hannulan puuhiomo * Ummeljoen puuhiomo * Ediskosken puuhiomo * Karhulan puuhiomo ===Sodissa luovutetuille alueille jääneet puuhiomot=== Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat puuhiomot: * Hirvikosken puuhiomo, Syskyänjoki, Impilahti * Enson puuhiomo/Jääsken puuhiomo, Jääski * Kintereenkosken puuhiomo/Kinterinkosken puuhiomo * Hämekosken puuhiomo, Harlu * Leppäkosken puuhiomo, Harlu * Hovinmaan puuhiomo, Vahviala * Impilahden puuhiomo (Jylhävaaran puuhiomo) * Läskelän puuhiomo, Harlu * Tuokslahden Puuhiomo, Sortavala ==Suunnitellut ja toteutumattomat tehdashankkeet Suomessa== *Haukiputaan paperitehdas *Toppilan paperitehdas, Oulu *Pohjan Sellu, Kajaani *Leppikosken paperitehdas, Paltamo *Myllyrannan paperitehdas, Vaala *Ämmäkosken paperitehdas, Kajaani *Iisveden paperi- ja sellutehdas ==Paperiteollisuuden museokohteita Suomessa== ===Maailmanperintömuseo Verla=== Suomen vanhin museoitu paperiteollisuuskokonaisuus on kartonkitehdas Verla, joka liitettiin 1996 Unescon maailmanperintöluetteloon. Sen tekniikka on perusteiltaan 1920-luvulta sähköistämisen ajalta. Tehdas toimi vuoteen 1964 saakka, jolloin Kymmene Oy sulki sen. ===Kissakoski=== Hirvensalmella, Puulaveden rannalla sijaitseva Kissakoski on 1900-luvun alussa rakennettu tehdasalue, jossa toimi paperitehdas 1907–1920. Kissakosken alue on Museoviraston suojelema kohde. Alue on toiminut vuodesta 1997 matkailukäytössä. ===Ankkapurhan teollisuusmuseo=== Ankkapurhan teollisuusmuseo sijaitsee Kouvolassa. Sen naapurissa on Stora Enson Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas. Museo rakentuu vuodelta 1897 peräisin olevan Suomen ensimmäisen jatkuvatoimisen Füllner-merkkisen kartonkikoneen ympärille. ===Vääräkosken kartonkitehdas=== Ähtärin kaupungin Peränteen kylässä on Vääräkosken Pahvi Oy:n entinen kartonkitehdas. Tehtaassa on yksi vuonna 1901 käyttöön otettu Füllner-merkkinen kartonkikone. Se on neljäs moderneista, jatkuvakäyttöisistä kartonkikoneista Suomessa. Länsi- Suomen ympäristökeskus on suojellut rakennussuojelulailla sijaitsevan Vääräkosken puuhiomon ja kartonkitehtaan, entisen Vääräkosken Pahvi Oy:n tehdasalueen rakennuksineen ja laitteineen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna. ===Valkeakosken museopaperikone=== Myllykosken paperitehtaassa Kouvolassa oli museoitu paikalleen lähes toimintakuntoinen paperikone PK3. Myllykosken tehtaan lopettamisen yhteydessä kone siirrettiin UPM:n Keskusarkistoon Valkeakoskelle vuonna 2012 ja entisöitiin siellä. Kone oli toiminnassa Myllykoskella vuosina 1919–1977. Kone on Viipurin konepajan valmistama. Koneella valmistettiin toispuolisesti kiillotettua valkoista käärepaperia, luonnonruskeaa käärepaperia ja SC-paperia. Kone hankittiin käytettynä Loimijoen paperitehtaalta, minne se oli alun perin asennettu vuosisadan ensimmäisinä vuosina. ===Nokian museopaperikone=== Nokialla sijaitsevan Georgia Pacific Finland Oy:n (Nokian Paperi) pehmopaperitehtaan kellarissa on toimintakuntoinen museopaperikone PK5 (ex. PK VI, PK I PK V), "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911–16.6.1976. Kone on Füllner- merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen (halk. 2,5 m) ja siinä on valta- akselikäyttö. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko ja viiran leveys on 2 250 mm. Viimeisenä vuonna se tuotti 45 t paperia ja ennätysvuosituotanto oli 2 591 t vuodessa. Koneen nopeus on 150 m/min. Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K; johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja teki Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakillan kanssa sopimuksen koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna. ===Tervakosken paperitehdas=== Janakkalassa sijaitsevassa Tervakosken taajamassa on Tervakoski Oy:n paperitehdas, jonka omistaa itävaltalainen Delfort Group AG. Tehtaassa tuotetaan 110 000 tonnia erikoispapereita vuodessa. Tehtaalla on Suomen vanhin tuotantokäytössä oleva paperikone PK3 vuodelta 1905. Tehtaassa tehdään myös käsin tehtyä paperia perinteisin menetelmin. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna. ===Kauttuan tehtaiden museo=== Eurassa sijaitseva Kauttuan ruukinpuiston kulttuurihistoriallisesti arvokas miljöö syntyi rautaruukin ympärille. Tehdasalueella on vuodesta 1907 toiminut A. Ahlström Osakeyhtiön paperitehdas ja pakkausmateriaaleja valmistava tehdas. Tehtaiden museo on avattu 1970-luvulla. Kauttuan tehtaitten museo esittelee ruukin sekä paperi- ja jalostustehtaan vaiheita ja tuotteita. Avoinna kesäisin. Muulloin tilauksesta. ===Äänekosken tehdasmuseo ja Pro Nemus -vierailukeskus === Äänekosken tehdasmuseo esitteli M-realin ja sitä edeltäneiden Äänekosken tehtaiden historiaa. Tehtaan kokoelmat ovat toistaiseksi varastossa. Äänekosken biotuotetehtaan vierailukeskus Pro Nemus esittelee lyhyesti Äänekosken teollista historiaa, mutta keskittyy varsinaisesti Metsä Groupin toiminnan ja tuotteiden esittelyyn. Vierailukeskus on avoinna vain etukäteisvarauksella Metsän sidosryhmille. Yksittäiset kävijät pääsevät tutustumaan vierailukeskukseen vain Äänekosken kaupungin ryhmien mukana. ===Muita paperiteollisuuden museokohteita=== * Rosenlewin Porin tehtaan Rosenlew-museo, Pori * G.A. Serlachius-museo, Mänttä * Suomen paperituotemuseo (Myllysaaren museo), Valkeakoski * Paperimuseo, KCL, Espoo * Kaukaan tehdasmuseo, Lappeenranta * Kaltimon pahvitehtaan tehdasperinnepolku, Eno * Suomen ensimmäisen paperitehtaan muistomerkki, Frenckellin alue, Tampere (1976) Lisäksi useilla paperi- ja kartonkitehtailla on omia perinnehuoneita ja pienimuotoisia näyttelyitä. ==Raaka-aineet== Suomesta ei hankita koko raakapuumäärää, minkä metsäteollisuus käyttää, vaan osa tuodaan ulkomailta. Käyttötarkoitus 2006 2005 2004 2003 2002 2001 2000 1999 RAAKAPUU 82 610 74 860 81 590 79 910 77 630 73 530 76 640 74 510 METSÄTEOLLISUUS 75 530 67 820 74 930 73 470 71 320 67 310 70 800 68 830 – kotimaasta 56 350 49 880 57 530 56 960 55 050 53 780 57 960 57 110 – ulkomailta 19 180 17 940 17 400 16 510 16 270 13 530 12 840 11 720 – sivutuotepuru- ja hake 11 360 11 320 12 020 12 330 11 940 11 590 12 990 12 770 Massateollisuus 43 510 36 570 41 490 39 410 38 550 35 660 37 590 36 920 – kotimaasta 28 580 23 210 28 680 27 390 26 770 25 880 27 500 27 630 – ulkomailta 14 930 13 360 12 810 12 020 11 780 9 780 10 090 9 290 – sivutuotepuru- ja hake 10 360 10 200 10 950 11 270 10 090 10 460 11 990 11 740 Puutuoteteollisuus 32 020 31 250 33 440 34 060 32 770 31 650 33 210 31 910 – kotimaasta 27 770 26 670 28 850 29 570 28 280 27 900 30 460 29 480 – ulkomailta 4 250 4 580 4 590 4 490 4 490 3 750 2 750 2 430 – sivutuotepuru- ja hake 1 000 1 120 1 070 1 060 1 040 1 130 1 090 1 030 PUUN ENERGIAKÄYTTÖ 6 020 5 890 5 830 5 680 5 580 5 520 4 960 4 640 – pientalot 5 150 5 150 5 150 5 150 5 150 5 150 4 640 4 640 – lämpö- ja voimalaitokset 870 740 680 530 430 370 320 – RAAKAPUUN VIENTI 1 060 1 150 830 760 730 700 880 1 040Raakapuun käyttö 2006, Metsätilastotiedotteet, Metla == Katso myös == * Paperikone * Kartonkikone * Sellutehdas * Puuhiomo * Ahlstrom * Stora Enso * UPM-Kymmene * Finnpap ==Lähteet== * Sihvonen, Sirkka-Liisa: Vääräkosken kartonkitehdas – sata vuotta ähtäriläistä pahvia. Länsi-Suomen Ympäristökeskuksen raportteja. 3/2008. 56 s. ISBN 9789521129735. ISBN 978-952-11-2973-5 (PDF). Julkaisu on saatavana myös painetussa muodossa ISBN 978-952-11-2972-8 (nid.) * Antti Tuuri, UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Helsinki Otava 1999. 493 s. ISBN 951116323X * Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu, Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry 2005. Helsinki. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Lacell oy Lacell Oy * Verla Verla * Jalm. Maunola : Suomen paperiteollisuus 265-vuotias. Eräitä kehityspiirteitä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 10.07.1932, nro 28, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot *