EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bobby McFerrin

Robert "Bobby" McFerrin, Jr. (s. 11. maaliskuuta 1950 Manhattan, New York, New York) on jazz-musiikilla aloittanut a cappella -laulaja. McFerrin tuli tunnetuksi vuoden 1988 hitistä "Don't Worry, Be Happy", joka nousi listaykköseksi USA:ssa. Hän myös sovitti ja esitti Cosby Show'n neljännen tuotantokauden tunnusmusiikin. Näissä kappaleissa McFerrin päällekkäisäänitti moniäänisen kappaleen studiossa esittäen itse kaikki lauluosat. Vuonna 1993 hän lauloi Henry Mancinin säveltämän tunnussävelen elokuvaan Vaaleanpunaisen pantterin poika.http://www.famousbirthdays.com/people/bobby-mcferrin.html McFerrin oli aiemmin pianisti, mutta hän yritti kehittää itselleen persoonallisen tavan laulaa. Hänen toinen julkaisunsa The Voice (1984) on merkittävimpiä jazz-vokaalilevyjä. Siinä McFerrin esiintyy yksin äänensä kanssa ilman päällekkäisäänityksiä. McFerrin on laajentanut ilmaisuaan klassisen musiikin suuntaan ja esiintynyt myös orkesterien sekä muiden muassa sellisti Yo-Yo Man, pianisti Chick Corean ja Herbie Hancockin kanssa. McFerrinin ääniala kattaa neljä oktaavia. Hän on opetellut laulamaan hyvin erilaisilla äänillä, ja tekee suullaan myös erilaisia ääniefektejä. Esimerkiksi tietynlaisen bassoäänen muodostamiseksi hän taputtelee vatsaansa laulaessaan. McFerrin on esiintynyt Pori Jazz -festivaaleilla vuosina 1983, 1992, 1997 ja 2001. ==Diskografia== ===Soololevyt=== *Bobby McFerrin (1982) *The Voice (1984) *Spontaneous Inventions (1985) *Elephant's Child (1987) *Don't Worry, Be Happy (1988) *Simple Pleasures (1988) *Play (1990) *How the Rhino Got His Skin/How the Camel Got His Hump (1990) *Medicine Music (1990) *Many Faces of Bird (1991) *Hush (1991) *Sorrow Is Not Forever (1994) *Paper Music (1995) *Bang! Zoom (1995) *The Mozart Sessions (1996) *Circlesongs (1997) *Don't Worry, Be Happy! (1997) *Mouth Music (2001) *Beyond Words (2002) * VOCAbuLarieS (2010) * sprityouall (2013)''''' ===Muiden artistien levyillä=== * 1980 Journey to the one (Pharroah Sanders) * 1982 The Best it yet to come (Grover Washington jr.) * 1983 The Young Lions (various) * 1984 A Night in Copenhagen (Charles Lloyd Quartet) * 1984 A Tribute to Thelonious Monk (various) * 1984 Tangents (Chico Freeman) * 1985 Watching my life go by (Michael Hedges) * 1985 Vocalese (The Manhattan Transfer) * 1986 Dialects (Joe Zawinul) * 1986 The Sportin' Life (Weather Report) * 1987 The Just so stories (Bobby McFerrin and Jack Nickolson) * 1988 Cocktail (Soundtrack) * 1988 Duets (Rob Wasserman u. a.) * 1988 Heart's horizon (Al Jarreau) * 1989 Back on the block (Quincy Jones) * 1989 Strange Angels (Laurie Anderson) * 1991 The Laziest Gal in Town (Gal Costa) * 1994 Extra Special Edition (Jack DeJohnette) * 1995 Hand in hand: Songs of Parenthood (various) * 1995 The Music of Disney's Cinerella (various) * 1995 Dreamland (The Yellow Jackets) * 1998 In My Life (various) * 2003 Little Worlds (Bela Fleck and the Flecktones) * 2003 Rendez-vous in New York (Chick Corea) * 2004 Magic hour (Wynton Marsalis) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viralliset sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzlaulajat Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bastardi

Bastardi voi tarkoittaa seuraavia: * avioton lapsi, äpärä, etenkin ylhäisen miehen ja alempisäätyisen naisen lapsi * biologiassa risteymä * bastardi, goottilainen kirjaintyyli * kuvaannollisesti sekamuoto, sekamuodoste, sekasikiö * sekarotuinen koira.
Kotajärvi (Hollola)

Kotajärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Sairakkalan lähellä Vihatunkankaalla sijaitseva järvi. Järvi ja sen lähiympäristö on luonnonsuojelualuetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ensimmäisellä Salpausselällä olevassa Vihatunkankaan ja Ketarlamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman ympäristössä on runsaasti suppia, joten myös järvi sijainnee supassa. Supan sisällä kulkee harjumainen harjanne, joka jakaa supan lähes kahtia. Supan pohja on soistunut tasaiseksi ja suon keskellä sijaitsee nykyään kaksiosaiseksi kaventunut Kotajärvi. Järvellä ei ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Supan reunalla on vapaa-ajan asunto ja harjanteella sijaitsee toinen. Toiselle asunnolle tulee metsäautotie valtatieltä 12 ja toiselle Uskilan kylästä. == Luontoarvoja == Järven ja sen lähiympäristö on suojeltu osana Natura 2000- hankketta (11 hehtaaria, FI0306009) ja se kuuluu osana harjujensuojeluohjelman suojelualueeseen (HSO 040039). Järvi sijaitsee noin 20 metriä korkeiden hiekkarinteiden pohjalla. Soiden ympäröimän järven rannoilla on lähteitä ja erityisiän kasvillisuusvyöhykkeitä. Lähteet tuovat järven veteen ravinteita, jotka tekevät sen tavallista rehevämmän. Alueella tavattavia kasveja ovat muun muassa isoulpukka, uistinvita ja erilaisia vesisammaleita. Eteläisillä harjurannoilla kasvaa piukkasaraa ja pohjoisilla suorannoilla jouhisaraa, mutasaraa sekä liereäsaraa. Alueen suojeluarvo liittyy ehjään ja koskemattomaan ympäristöön sekä erinäisiin kasveihin. Rantanevoilta tavataan esimerkiksi lapinsirppisammalta ja suvantonäkinsammalta. Pensaisiin kuuluu kataja. Nevalla kasvaa tupasvillaa ja mutasaraa. Alue on suojeltu kokonaan. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Kotajärveen vettä ei tule eikä poistu uomien kautta, vaan se tihkuu pohjaveteen hiekkapohjan lävitse. Sen katsotaan kuuluvan Hammonjoen valuma-alueeseen, jonka pohjavedet tihkuvat pintaan Laavijokeen. Tämä laskee ensin Koveroistenjärveen, joka laskee Hammonjokena Vesijärveen Laitialanselän Lahdenpohjaan. == Katso myös == * Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181 Luokka:Hollolan luonto Luokka:Hammonjoen valuma-alue Luokka:Suomen Natura-alueet Luokka:Päijät-Hämeen luonnonsuojelualueet Luokka:Suomen supat
Arctia

Arctia Oy (vuoteen 2016 Arctia Shipping Oy) on Suomen valtion omistama osakeyhtiö, joka tuottaa jäänmurtoon, monitoimialuksiin, öljyntorjuntaan ja satamajäänmurtoon, hinaukseen liittyviä palveluja sekä vesiväylien kunnossapito- ja merenmittauspalveluja. Lisäksi Arctia tarjoaa alusten hoitopalvelua ja harjoittaa rahtaustoimintaa Suomessa ja ulkomailla. Ennen osakeyhtiövaihetta käytössä oli nimi Varustamoliikelaitos Finstaship. == Konsernin yhtiörakenne == * Arctia Oy, emoyhtiö * Arctia Icebreaking Oy, tytäryhtiö (jäänmurtopalvelut) * Arctia Karhu Oy, tytäryhtiö (Kemin Satama Oy omistaa 10 %) (satamajäänmurto) *Arctia Meritaito Oy, tytäryhtiö (vesiväylien kunnossapito- ja merenmittauspalvelut) *Arctia Management Services Oy (hoitovarustamo) == Konsernin omistamat alukset == ; LNG-jäänmurtaja * Polaris ; Itämeren jäänmurtajat * JM Voima * JM Urho * JM Sisu ; Polaariset jäänmurtajat * MSV Fennica * MSV Nordica * JM Otso ;Öljytorjuntamurtaja * ÖT/JM Kontio ;Satamajäänmurtaja * Ahto == Katso myös == *Save the Arctic -kampanja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Arctian kotisivut Luokka:Suomalaiset valtionyhtiöt Luokka:Suomalaiset varustamot Luokka:Valtion entiset liikelaitokset
Viron jääpallomaajoukkue

Viron miesten jääpallomaajoukkue edustaa Viroa kansainvälisissä jääpallon miesten maajoukkuekilpailuissa. ==Historia== === Viron jääpallo ennen toista maailmansotaa === Jääpalloa on pelattu Virossa vuodesta 1912 alkaen. Vuosina 1916-1935 Virossa pelattiin kansallisia sarjoja. Poikkeuksen teki ainoastaan vuodet 1919 ja 1925. Tänä aikana maassa saatiin mestareita neljästä seurasta: Tallinnan Kalevista vuosina 1916-1918 ja 1920-1921, Narva vuonna 1922, Tarto 1923 ja Tallinnan Sport, joka saavutti mestaruudet vuosina 1924 ja edelleen vuosina 1926-1935 eli yhteensä 11 kertaa. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana Viron jääpallomaajoukkue pelasi kuusi maaottelua Suomen maajoukkuetta vastaan häviten kaikki ottelut, lukemin 0-22, 0-4, 2-5, 0-10, 2-4 ja 3-6. === Neuvostovallan aika === Neuvostoliiton miehitettyä Viron maajoukkuetoiminta lakkasi, vaikkakin Viron neuvostotasavallan joukkue pelasi erinäisiä otteluita. Tallinnan laivastoasema perusti oman jääpallojoukkueensa nimellä "Baltiflot" eli "Itämeren laivasto". Alun perin joukkue perustettiin vuonna 1941, ja toimintaa jatkettiin maailmansodan jälkeen vuonna 1945. Vuonna 1949 joukkue teki ensiesiintymisensä Neuvostoliiton Cupissa. Seuraavana vuonna eli 1950 Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarjan joukkuemäärää lisättiin. Ylimpään Neuvostoliiton sarjaan tallinnanlaisjoukkue osallistui vuosina 1950, 1951, 1952 ja 1954. Paras saavutus oli vuoden 1951 viides sija pääsarjassa. Neuvostoliiton Cupissa paras tulos oli pääsy neljännesvälieriin kausina 1951 ja 1952. === Uusi itsenäisyys ja mukaan kansainväliseen toimintaan 2000-luvulla === Viron itsenäistyttyä uudelleen oppia haettiin Suomessa ja jääpallon MM-kisoissa maajoukkue debytoi 2003 Arkangelin kisoissa. Vuosien 2014 ja 2015 kisoissa Viro eteni B-sarjan loppuotteluun saakka, mutta hävisi molemmilla kerroilla Latvialle. Vuoden 2016 kisoissa joukkue sijoittui viimeiseksi joukkueen käytettyä edustuskelvotonta pelaajaa. Tämän vuoksi Viron kaikki alkusarjan kolme ottelua tuomittiin Virolle tappioksi numeroin 0-5, ja Viron pelit päättyivät tähän. == Menestys maailmanmestaruuskilpailuissa == Maajoukkue Luokka:Jääpallomaajoukkueet
Letku (Tammela)

Letku on kylä Tammelan kunnassa Kanta-Hämeen maakunnassa. Kylässä on 380 vakituista asukasta ja lähes 300 vapaa-ajanasuntoa. ==Palvelut ja liikenne== Kylän palveluita ovat kauppa ja asiamiesposti. Muita merkittäviä kohteita ovat Hämeen Luontokeskus ja aivan kylän tuntumassa sijaitseva Eerikkilän urheiluopisto. Kaiken kaikkiaan Letkulla toimii kolmisenkymmentä yritystä ja lisäksi kaksikymmentä aktiivista maatilaa. Kylätoiminta on vilkasta ja kylällä toimii lukuisia yhdistyksiä, kuten kylätoimikunta, vanhempainyhdistys, maamiesseura sekä kalastus- ja metsästysseura. Kylä sijaitsee Hämeenlinnasta Turkuun kulkeneen Hämeen härkätien (yhdystie 2802) varrella, ja hieman sivummalla kylän halki kulkee myös Helsingistä Forssan kautta Poriin johtava valtatie 2. Lähikyliä Tammelan puolella ovat Porras, Liesjärvi ja Torro ja Tammelan eteläisen naapurikunnan Someron puolella Pajula. ==Historia== Kylä on syntynyt Hämeen Härkätien varrelle viimeistään 1400-luvulla. Perimätiedon mukaan Letkun kylä on saanut nimensä epätasaista tietä kuljetettujen lautakuormien pitämästä litkun-latkun-letkun -äänestä. Nimistöntutkija Eero Kiviniemen mukaan murresana letku viittaa kulkukelpoisuudeltaan hyllyvään maanpaikkaan, jollaisia Tammelan kylien nimistöä tutkineen Timo Alasen mukaan on saattanut olla härkätiessä Letkun kohdalla. ==Luonto== Luonnonympäristöltään Letku liittyy pääosan Tammelasta kattavaan karuun ja erämaiseen Tammelan ylänköön, vaikka jo Someron rajalta lännessä alkavat laajat viljelysaukeat. Vesistöaluejaossa Letku ja sen tammelalaiset naapurikylät Torro ja Patamo sijaitsevat vedenjakajalla Tammelan eteläisen naapurikunnan Someron halki virtaavan Paimionjoen pohjoisen sivujoen Pajulanjoen latvahaarojen ja Kokemäenjoen vesistöalueeseen kuuluvien Loimijoen latvavesien välillä. Someron Hirsjärveen laskevan Pajulanjoen latvahaarojen lähdejärviä Letkulla ja sen naapurikylissä ovat Valajärvi, Valkjärvi, Tourunjärvi ja Haiponjärvi. Tammelan Pyhäjärveen laskevien vesireittien latvajärviä ovat Ruostejärvi, Vahaksenjärvi ja Tapolanjärvi sekä Torronsuohon laskeva Kolmikkaanjärvi.Somerpalo & Luppi 2003: 22-23. ==Huomionosoituksia== Vuosina 2005 ja 2012 Letku valittiin Kanta-Hämeen vuoden kyläksi. ==Muuta== Letkulla sijaitsee puolustusvoimien Puolustusvoimien logistiikkalaitokseen kuuluva Tammelan varastoalue. Alueella sijaitsee myös 150 metrin kiväärirata ja 25 metrin pistoolirata. Ne ovat puolustusvoimien lisäksi eri viranomaisten, ampumaseurojen sekä yhdistysten käytössä. Tammean varastoaluetta ympäröi suoja-alueet, joille rakentamista rajoitetaan kaavassa mahdollisten onnettomuuksien varalta. Suomen ja Yhdysvaltain keskinäisen, 1. syyskuuta 2024 voimaan astuneen puolustusyhteistyösopimuksen (DCA-sopimus) nojalla Tammelan varastoalue kuuluu niihin Suomen sotilasalueisiin, jotka Suomi avaa Yhdysvaltain armeijan käyttöön. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Letkun kylän kotisivut Luokka:Tammelan kylät Luokka:Kanta-Hämeen vuoden kylät
Ken Stringfellow

Ken Stringfellow (s. 30. lokakuuta 1968, Hollywood, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten The Posies -yhtyeestä sekä R.E.M:n kiertuemuusikkona. Yhdessä toisen The Posies -muusikon Jon Auerin kanssa hän soitti myös Big Star -yhtyeessä. Multi-instrumentalisti Stringfellow soittaa muun muassa kitaraa, bassoa ja kosketinsoittimia. Stringfellowin yhteistyö R.E.M:n kanssa juontaa juurensa 1990-luvun puolivälin Seattleen, jossa hän tapasi siellä asuneen R.E.M.-kitaristi Peter Buckin. Stringfellow ja Buck soittavat molemmat Scott McCaugheyn The Minus 5 -yhtyeessä. McCaughey kuului Stringfellowin ohella R.E.M:n kiertuekokoonpanoon. Stringfellow on naimisissa ranskalaisen taiteilijan Dominique Sassin kanssa ja parilla on yhteinen tytär. Aiemmin hän oli naimisissa Fastbacks-yhtyeen basistin Kim Warnickin kanssa. He erosivat kolmivuotisen avioliiton jälkeen vuonna 1996. == Sooloalbumit == * This Sounds Like Goodbye (1997) * Touched (2001) * Soft Commands (2004) == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Justin Torkildsen

Justin Torkildsen (s. 3. heinäkuuta 1981 Boulder, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Rick Forresterina vuosina 1999–2004 saippuasarjassa Kauniit ja rohkeat. Vuonna 2001 Torkildsen voitti Daytime Emmy -palkinnon parhaana draamasarjojen nuorena näyttelijänä. ==Yksityiselämä== Justin Torkildsen vihittiin 31. joulukuuta 2001 Bonnie Binionin kanssa. Pariskunta erosi vuonna 2008. Helmikuussa 2011 hän meni naimisiin italialaisen Valentina Di Berardinon kanssa. Torkildsenilla on norjalaiset sukujuuret. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Daytime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Wiimax

Wiimax (ent. Oulaisten Liikenne Oy) on perustettu vuonna 1936 ja muuttui vuonna 1953 osakeyhtiöksi. Yhtiö on linja-autokonserni, jonka kotipaikka on Oulainen. Konserniin kuuluu myös tytäryhtiö Kamusen Liikenne Oy. Konserni harjoittaa tilausajotoimintaa sekä linjaliikennettä koko Pohjois-Pohjanmaan alueella, joten yritys on Pohjois-Pohjanmaan suurin bussiyritys. Matkatoimisto Matka-Rasti Oy on Wiimaxin matkatoimisto. Konsernilla on noin 110 linja-autoa ja 120 työntekijää. Yritys on saanut seitsemäntenä linja-autoyhtiönä Suomessa ympäristösertifikaatin. Wiimax markkinointinimi otettiin käyttöön keväällä 2024. Käkelän Liikenteen toimitilat Raahessa tuhoutuivat tulipalossa heinäkuun puolivälissä 2017. Toimitusjohtajat: * 1992 – 2017 Samuli Pirttijärvi * 18. syyskuuta 2017 – 22. helmikuuta 2019 Timo Kivelä * 19. elokuuta 2019 – Henri Hihnala == Toimipisteet == Konserniin kuuluvat yhtiöt: * Oulaisten Liikenne Oy (emoyhtiö) * Kamusen Liikenne Oy * Liikenne Huovari Oy (yrityskaupat 1. elokuuta 2023) * Matkatoimisto Matka-Rasti Oy Entiset, ylläoleviin yhtiöihin fuusioituneet: * J. E. Klemetti Oy (Ylivieska) * Käkelän Liikenne Oy (Raahe) * Karhun Liikenne Oy (Paavola) * K. Hollanti Oy (Pyhäsalmi) Lisäksi toimintaa Oulussa, Kajaanissa, Haapavedellä ja Kärsämäellä. == Historia == Konsernin muodostavien yrityksien historia alkaa vuodesta 1936, jolloin Joonas Pirttijärvi aloitti liikennöinnin. Samana vuonna Toivo Käkelä myös aloitti linjalla Raahe–Vihanti–Karhukangas. Vuonna 1938 Johan Emil Klemetti starttasi ensimmäisen linjurinsa välillä Ylivieska–Haapajärvi. J. E. Klemetti Oy on Oulaisten Liikenne-yhtymän vanhin sisar. Toivo Konttila Kärsämäeltä on myös yksi yritykseen kuuluvista sisarista. Nimi on kuitenkin jäänyt pois, sillä yhtiö myytiin Oulaisten Liikenteelle vuonna 1989. Syksyllä 2007 yhtiö laajeni ostamalla Karhun Liikenne Oy:n ja keväällä 2008 automäärä nousi 102 linja- autoon, kun Oulaisten Liikenne-konserni osti kalajokisen Kamusen Liikenne Oy:n. Yhtiön linja-autot tunnetaan puna-mustavalkoisesta värityksestä. Linja- autoja löytyy niin tilausajoon, koulukuljetuksiin kuin palvelukuljetuksiin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Wiimax Luokka:Suomalaiset linja-autoyhtiöt Liikenne
Lahti-Saloranta M/26

Lahti-Saloranta M/26 (pv. lyh. 7,62 pk/26 ja 762 PK 26) on aseteknikko Aimo Lahden ja kapteeni Arvo Salorannan kehittämä pikakivääri, jonka toimintamekanismina on lyhyt piippurekyyli.Jaeger platoon:7,62 mm Lahti- Saloranta M/26 Aseen valmistus alkoi vuonna 1928, ensin koesarjoina ja myöhemmin sarjatuotantona. Aseen kapasiteetiltaan pienen 20 patruunan kaarilippaan vaihtoehdoksi kehitettiin 1930-luvulla M/26-31-mallinimen saanut, 75 patruunan lautasmallisella rumpulippaalla varustettu versio. Suomen armeija ei ollut kiinnostunut uudesta lipasmallista, ja asemallia valmistettiin vain 50 kappaleen koe-erä, joka sekin muutettiin myöhemmin pelkästään 20 patruunan lipasta käyttäväksi. Palvelus- ja varsinkin sotakäytössä M/26 sai epäluotettavan aseen maineen. Aimo Lahden mielestä pääsyynä toimintahäiriöihin oli, ettei aseen tukin sisässä olevaa rekyylijousta puhdistettu paksusta varastorasvasta. Tämän toimenpiteen vaatima aseen purkaminen oli tavallisilta sotilailta nimenomaan kielletty, ja se olisi pitänyt suorittaa asevarikoilla ennen aseitten käyttöön jakamista. Toisena syynä häiriöihin pidetään aseen osien liian tiukkoja sovituksia, jonka vuoksi jo aseen suhteellisen vähäinen likaantuminen saattoi aiheuttaa toimintahäiriön. Syy tiukkoihin sovituksiin oli pyrkimys tehdä ase syövyttäviä taistelukaasuja kestäväksi. Aseen pääsuunnittelijana toiminut Aimo Lahti kehitteli samaan aikaan myös Suomi- konepistoolia, ja aseet muistuttavatkin toimintatavoiltaan hieman toisiaan. Vaikkei Lahti-Saloranta pikakivääri ollut yhtä luotettava kenttäolosuhteissa kuin esimerkiksi venäläinen Degtjarjov DP-27, tutummin ”Emma”, se säilyi Puolustusvoimien koulutuskäytössä 1970-luvulle asti. Vuonna 1937 Kiina teki valtavan 30 000 kappaleen tilauksen 7,92 × 57 mm -kaliiperista Lahti-Saloranta M/26-32:ta. Tilatuista aseista vain noin 1 200 kappaletta toimitettiin perille Kiinan asekauppaa valvoneiden japanilaisten diplomaattisen painostuksen takia. == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Timo Hyytinen, Arma Fennica 1 Suomalaiset aseet, Arma Fennica Oy, ISBN 951-99681-6-4 Gummerus Oy 1985 *Timo Hyytinen, Arma Fennica 2 Sotilasaseet, Arma Fennica Oy, ISBN 951-99887-0-X Gummerus Oy 1987 *Timo Hyytinen, Aimo Lahden asekeksinnöt, Arma Fennica Oy, ISBN 978-952-5687-21-7 Jyväskylä 2013 == Aiheesta muualla == * Suomalainen asekeräily: Lahti-Saloranta m/26 * Lahti-Saloranta pikakivääri. Lipas.net. (Internet Archive) * Aimo Lahti. Veteraanien perintö. (Internet Archive) Luokka:Valtion Kivääritehdas Luokka:Pikakiväärit Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto Luokka:Talvisodan aseet Luokka:Jatkosodan aseet Luokka:Lapin sodan aseet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bonnie Wright

Bonnie Francesca Wright (s. 17. helmikuuta 1991 Lontoo, Englanti, Iso- Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi Ginny Weasleyn roolista Harry Potter -elokuvissa. Bonnie Wrightin vanhemmat Gary Wright ja Sheila Teague omistavat lontoolaisen jalokiviliikkeen. Ennen Harry Potter -elokuvia Wrightilla ei ollut koulunäytelmiä lukuun ottamatta aiempaa kokemusta näyttelemisestä. Hän innostui hakemaan roolia ensimmäiset kirjat lukeneen isoveljensä verrattua häntä Ginny Weasleyn hahmoon. Ensimmäisessä elokuvassa, Harry Potterissa ja viisasten kivessä, Wrightin osa oli hyvin pieni, mutta se kasvoi elokuvasarjan edetessä. Heinäkuussa 2007 Wright vieraili lyhyesti Suomessa yhdessä toisen Harry Potter -näyttelijän, Katie Leungin, kanssa. Wright on valmistunut London College of Communicationista. Päättötyönään hän teki lyhytelokuvan Separate We Come, Separate We Go, jossa yhtä pääosista näyttelee hänen Potter-elokuvien näyttelijäkollegansa David Thewlis. Wrightin elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2012. Kesällä 2013 Wright debytoi teatterin lavalla Peter Ustinovin näytelmässä The Moment of Truth, jota esitettiin neljän viikon ajan lontoolaisessa Southwark Playhousessa. Vuonna 2022 Wright meni naimisiin Andrew Lococon kanssa. == Elokuvat == Vuosi Elokuva Rooli 2001 Harry Potter ja viisasten kivi Ginny Weasley 2002 Stranded nuori Sarah 2002 Harry Potter ja salaisuuksien kammio Ginny Weasley 2004 Harry Potter ja Azkabanin vanki Ginny Weasley 2004 Agatha Christie: A Life in Pictures nuori Agatha Christie 2005 Harry Potter ja liekehtivä pikari Ginny Weasley 2007 Harry Potter ja Feeniksin kilta Ginny Weasley 2007 Vaihdokit (jakso ”London Calling”) Vanessa (ääni) 2008 Harry Potter ja puoliverinen prinssi Ginny Weasley 2010 Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 Ginny Weasley 2011 Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 Ginny Weasley == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Merenpinnan taso

Merenpinnan taso on valtamerien keskimääräinen pinnan korkeus. Kartastoissa merenpinnan tasoksi on sovittu keskimääräinen merenpinnan korkeus sovittuna vuotena. Merenpinnan korkeus vaihtelee huomattavasti muun muassa vuorovedestä johtuen ja yhtenäisen merenpinnan tason sopiminen vaatii pitkäkestoisia mittauksia ympäri maailmaa. Poikkeama keskiveden korkeudesta, eli merenpinnan tasosta, ilmoitetaan merisääennusteissa satamakohtaisesti senttimetreinä. Merenpinnan tasoa mitataan nykyään mareografeilla eli vedenkorkeuden mittausasemilla ja satelliiteilla. Menneistä merenpinnan vaihteluista saadaan tietoa muun muassa merenpohjan fossiileista määritettyjen happi- isotooppisuhteiden sekä muinaisten rantaviivojen jättämien jälkien perusteella. == Katso myös == *Datumi *Merenpinnan nousu *Syvänkö == Aiheesta muualla == * Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past. * Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present Luokka:Meritiede Luokka:Geodesia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Conspiracy of One

Conspiracy of One on The Offspringin albumi vuodelta 2000. Singleinä levyltä julkaistiin "Original Prankster", "Want You Bad" ja "Million Miles Away". Yhdysvalloissa levy myi platinaa ja Suomessa kultaa.http://www.ifpi.fi/tilastot/kultalevyt/haku/?q=offspring&national;=0&type;=album Alun perin The Offspring halusi laittaa levyn jakoon ilmaiseksi internetiin, mutta levy-yhtiö ei tähän suostunut. Lopulta vain kappale "Original Prankster" laitettiin jakeluun ja sen yhteyteen järjestettiin arvonta, jossa yksi kappaleen ladanneista voitti miljoona dollaria. ==Kappaleet== == Kokoonpano == === The Offspring === * Dexter Holland - laulu, kitara * Noodles - soolokitara, taustalaulu * Greg K. - basso, taustalaulu * Ron Welty - rummut === Lisämuusikot === * Redman - laulu kappaleessa "Original Prankster" * Chris Higgins - taustalaulu == Arvostelut == * AllMusic: * Soundi: ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2000 albumit Luokka:The Offspringin albumit Luokka:Brendan O’Brienin tuottamat albumit
Lähteenmäen koulu

Lähteenmäen koulu on Kokemäen Kauvatsalla sijaitseva alakoulu. Koulussa järjestetään esiopetusta ja perusopetusta luokille 1–6. Koulun rehtorina toimii Elina Kankaanpää. Koulussa on noin 60 oppilasta. Koulun tiloissa toimii myös Kauvatsan kirjasto. ==Lähteet== Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Kokemäen oppilaitokset Luokka:Kauvatsa
Pääskynen

Pääskynen tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita: * pääskynen, pääskylintuihin kuuluva eläin * Markku Pääskynen, kirjailija * Pääskynen, lastenlehti * Pääskynen-palkinto, Suomen Nuorisokirjailijoiden myöntämä tunnustuspalkinto.
HK Murman Murmansk

HK Murman () on jääpalloseura Murmanskin kaupungista Venäjän luoteisosasta. Murman on maailman pohjoisin palloilulajien ammattilaisseura. Joukkueen kotipelien pelejä voi jääkentän laidalla seurata noin 5 000 katsojaa. Joukkue nousi Venäjän pääsarjaan kaudeksi 2005-06, ja putosi sarjasta kauden 2011-12 päätteeksi jäätyään sarjassa viimeiselle sijalle. Seuran edeltäjä Arktik- Servis pelasi Venäjän pääsarjassa yhden kauden 1993-94. Neuvostoliiton aikana ei murmansklaisia seuroja korkeimmalla sarjatasolla pelannut. Vuonna 1999 Murmanskissa pääkonttoriaan pitävä meriteollisuusalan suuryritys Arktikmorneftegazradvedka, AMNGR, ryhtyi seuran pääsponsoriksi. Uusi seura perustettiin jatkamaan Arktik-Servisin jääpalloperinteitä. Seuran nimeksi muodostui uuden pääsponsorin mukaan AMNGR-Murman (ven. Арктикморнефтегазразведка-Мурман). Vuonna 2008 pääsponsorin nimi pudotettiin seuran nimestä pois. Seura on osallistunut 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla useana vuonna Ruotsin Haaparannalla syksyisin pelattuun kautta edeltävään jääpalloturnaukseen. Joukkue ei ole toistaiseksi yltänyt mitalisijoille Neuvostoliiton tai Venäjän pääsarjassa. Naisten jääpallossa seura esiintyy nimellä Arktika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * (murmanbandy.net) AMNGR-Murman Luokka:Murmansk
Nzérékoré

Nzérékoré on kaupunki kaakkoisessa Guineassa. Se on Nzérékorén alueen pääkaupunki. Sen väkiluvuksi vuonna 2014 laskettiin 195 000. Nzérékorén keskiviikkomarkkinat tunnetaan etenkin sandaaleista ja hopeatöistä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Guinean kaupungit
Yhdysvaltain jääpalloliiga

Yhdysvaltain jääpalloliiga, USA Bandy League, on miesten jääpallosarja Yhdysvalloissa. Sen järjestää Yhdysvaltain jääpalloliitto, American Bandy Association. Liiga käynnistyi vuonna 1981. Jääpalloa pelataan Yhdysvaltain jääpalloliigassa kahdella sarjatasolla, 1. ja 2. divisioonassa. Jääpalloliigaa pelataan pääasiassa Minnesotan osavaltiossa. ==Joukkueet kaudella 2010/2011== ===1. divisioona=== *Dynamo Duluth *Minneapolis Bandolier *Minnesota Blades *Mississippi Mojo *Twin City Ice Tigers ===2. divisioona=== *Buran Bandy Club *Cooper BK *Dynamo Washburn *Elsie's Bandy Club *Tsunami Ice ==Katso myös== *Luettelo Yhdysvaltain jääpalloliigan mestareista ==Lähteet== *American Bandy Association – About ABA Luokka:Yhdysvaltain jääpallokilpailut
Haarajoki

Haarajoki on kaupunginosa Järvenpään koillisosassa. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Se on Järvenpään pohjoisin ja toiseksi itäisin kaupunginosa. Siellä on vuonna 1926 perustettu Haarajoen koulu, jossa on peruskoulun luokat 1–6Haarajoen koulu . Järvenpää. ja kaksi päiväkotia: vuonna 2009 avattu Närekadun päiväkoti, ja yksityinen Kotirannan päiväkoti. Vuonna 2014 kaupunginosassa oli 1 539 asukasta. Haarajoella on lähikauppa, nuorisotila, kampaamo, pelihalli ja pizzeria. Palvelut sijoittuvat pääosin Haarajoenkadun varrelle. Haarajoki on Järvenpään kaupunginosista melko harvaan asuttu, koska siellä on vain vähän kerros- ja rivitaloja. Taajamaa hallitsevat omakotitalot ja muutama rivitalo. Haarajoella ei ole taajaman liikennemerkkejä. Kerrostaloja on vain pari kaupunginosan koillisosassa, lähellä Mäntsälän ja Tuusulan rajaa. Haarajoen kirjasto lakkautettiin keväällä 2014, sen paikalla sijaitsee nykyään nuorisotalo. Haarajoen naapurikaupunginosat ovat Pietilä lännessä sekä Mylly etelässä. ==Haarajoen alakoulu== Haarajoen koulu on kasvava noin 250 oppilaan koulu. Koulua on laajennettu useaan kertaan. ==Haarajoen rautatieasema== Henkilöliikenne asemalla alkoi syyskuun 3. päivänä vuonna 2006. Haarajoen rautatieasemalta on noin 30 minuutin junamatka sekä Helsinkiin että Lahteen. Rautatieaseman ansiosta Haarajoki on kasvava taajama. Asemalla on rakennettu pyörätelineitä, parkkipaikkoja, katos ja tunneli, josta pääsee hissillä tai portaita ylös. Asemarakennusta ei ole. == Lähteet == Luokka:Järvenpään kaupunginosat Luokka:Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Kerjäläisooppera

Kerjäläisooppera () on John Gayn kirjoittama ja Johann Christoph Pepuschin säveltämä musiikkinäytelmä ja balladiooppera vuodelta 1728. Se on satiirinen musiikkinäytelmä, joka käyttää tiettyjä oopperan elementtejä, mutta ei resitatiivia. Sen aarioina toimivat ajan suositut balladit. Alkuperäinen idea oli Gulliverin matkojen kirjoittajan Jonathan Swiftin, joka ehdotti aihetta ystävälleen, joka kutsui toimiin toisen ystävänsä, joka puolestaan oli lopullisen libreton kirjoittanut John Gay. Tasan 200 vuotta myöhemmin Bertolt Brecht ja Kurt Weill tekivät aiheesta musikaalin nimeltään Kolmen pennin ooppera. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oregonin yliopisto, libretto ja lyhyt alustus Luokka:1720-luvun musiikkiteokset Luokka:Englanninkieliset oopperat
Puulaakiurheilu

Puulaakiurheilu on puulaakijoukkueissa harrastettavaa urheiluaPuulaakiurheilu, Kielitoimistonsanakirja. Viitattu 3.1.2019: "puulaakijoukkueissa harrastettava urheilu." Puulaakijoukkue, Kielitoimistonsanakirja. Viitattu 3.1.2019: "jnk yhtiön, liikkeen, viraston tms. henkilökunnan keskuudesta muodostettu joukkue.2]. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana johtuu ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta "bolag". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo. ==Lähteet== Luokka:Urheilutermit
Teekutsut

Teekutsut on Seppo Wallinin ohjaama, vuonna 1965 valmistunut suomalainen televisioelokuva. Se on Televisioteatterin versio Harold Pinterin samannimisestä näytelmästä. BBC tuotti oman, Charles Jarrottin ohjaaman televisiosovituksensa Tea Party samana vuonna. == Näyttelijät == *Toivo Mäkelä *Birgitta Ulfsson *Marita Nordberg *Lasse Pöysti *Ossi Hyvönen *Teuvo Hyvönen *Anja Pohjola *Pehr-Olof Sirén *Irma Seikkula *Tauno Söder *Ville-Veikko Salminen == Aiheesta muualla == * näytelmän brittiläinen televisiosovitus IMDb:ssa. Luokka:Vuoden 1965 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset televisioelokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Suomalaiset näytelmiin perustuvat elokuvat
Winchester Model 1897

Winchester Model 1897 on yhdysvaltalainen John Moses Browningin suunnittelemaan Winchester Model 1893 -haulikkoon perustuva pumppuhaulikko.http://olive-drab.com/od_other_firearms_shotgun_m97.php Asetta valmistettiin vuoteen 1957 asti yli miljoona kappaletta eri kaliipereissa ja eri piipun pituuksilla. Se oli myös Yhdysvaltojen asevoimien käytössä ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja vielä Persianlahden sodassa. == Lähteet == Luokka:Haulikot Luokka:Ensimmäisen maailmansodan sotilaskalusto
Kouteron piiri

Kouteron piiri () on kunnallinen itsehallintoalue, kaupunkipiirikunta, Murmanskin alueella Venäjällä. Kouteron piiri sijaitsee Murmanskin alueen lounaisosassa 300 km Murmanskista lounaaseen ja ulottuu läntisimmässä pisteessään Suomen rajaan, Korvatunturiin. Kouteron piiri perustettiin vuonna 1979 ja sen status muutettiin piiristä (raion) kaupunkipiirikunnaksi (gorodskoi okrug) vuonna 2005. Alueen pinta-ala on 4066 km², joka on 2,8% Murmanskin alueesta. Asukkaita vuonna 2006 oli 23 200, joista 19 900 kaupunkilaisia. Väestötiheys oli 5,7 as/km². Väkiluku on viime vuosina vähentynyt noin 500 asukkaalla vuodessa. Alueen hallintokeskus on Kouteron kaupunki. Alueella on raskasta vuoriteollisuutta ja metsäteollisuutta. ==Asutuskeskukset== *Koutero (Ковдор, Kovdor) 20 600 asukasta vuonna 2002Население Kouteron viralliset sivut *Jonski, Juonni (Ёнский) 2026 asukasta *Rikolatva, Riekkolatva (Риколатва) 456 asukasta *Jona (Ёна) 418 asukasta *Leipi (Лейпи) 420 asukasta *Kuropta (Куропта) 211 asukasta * (Sljuda (Слюда) 6 asukasta 2002, 2007 asumaton) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Городской округ Ковдорский район . Kouteron piiri Murmanskin aluehallinnon sivulla (mm. kartta). *Piirin viralliset sivut *Kouteron epäviralliset sivut Luokka:Murmanskin alueen piirit
Bruny Surin

Bruny Surin (s. 12. heinäkuuta 1967 Cap-Haïtien, Haiti) on kanadalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa olympialaisissa 1996. Surin muutti perheineen Kanadaan vuonna 1975. Soulin olympialaisissa 1988 hän oli viidestoista pituushypyssä. MM-kilpailuissa 1991 Surin oli kahdeksas 100 metrin juoksussa. Olympialaisissa 1992 Surin oli neljäs 100 metrin juoksussa ja pääsi 4 × 100 metrin juoksussa välieriin Kanadan joukkueessa. MM-kilpailuissa 1993 Surin oli viides 100 metrin juoksussa ja voitti pronssia 4 × 100 metrin juoksussa Kanadan joukkueessa. MM- kilpailuissa 1995 Surin voitti hopeaa 100 metrin juoksussa ja kultaa 4 × 100 metrin juoksussa. Atlantan olympialaisissa 1996 Kanadan joukkue voitti 4 × 100 metrin juoksussa olympiakultaa. 100 metrin juoksussa hän pääsi välieriin. MM- kilpailuissa 1997 Surin oli voittamassa 4 × 100 metrin juoksussa. 100 metrin juoksussa hän oli seitsemäs. MM-kilpailuissa 1999 hän voitti 100 metrin juoksussa hopeaa. ==Lähteet== * Luokka:Kanadalaiset pikajuoksijat Luokka:Kanadalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paramount Pictures

Paramount Pictures eli Paramount Pictures Corporation on yhdysvaltalainen elokuvien tuotanto- ja levitysyhtiö. Yrityksen omistaa Paramount Global, jonka puolestaan omistaa National Amusements. Yhtiö kuuluu Motion Picture Associationiin. ==Historia== Vuonna 1912 perustettiin Famous Players Film Company -tuotantoyhtiö, jonka elokuvia levitti Paramount Pictures -yhtiö noin vuodesta 1914 vuoteen 1916. Famous Players Film Companyn hallituksen puheenjohtaja oli Adolph Zukor ja toimitusjohtaja Daniel Frohman. Yrityksen pääkonttori oli New Yorkissa, ja sillä oli studiot New Yorkissa sekä Hollywoodissa. 11. syyskuuta 1915 Famous Playersin elokuvastudio tuhoutui tulipalossa, ja yhtiö fuusioitui Jesse L. Lasky Feature Play Companyn kanssa Famous Players-Lasky Film Companyksi. 28\. kesäkuuta 1916 Famous Players-Lasky Film Company, Bosworth, Incorporated, The Oliver Morosco Photoplay Company ja Pallas Pictures fuusioituivat Famous Players-Lasky Corporationiksi. Tammikuussa 1918 Famous Players-Lasky alkoi tuottaa elokuvia nimellä Artcraft Pictures. Vuonna 1919 Famous Players-Laskysta tuli myös elokuvien levittäjä, ja Paramount jäi ainoastaan yhtiön tuotemerkiksi. 1920-luvun alussa Paramount alkoi jälleen hoitaa konsernin levitystä. Alkuvuodesta 1927 konsernin tuotantoa alkoi hoitaa Paramount Pictures, ja syyskuussa samana vuonna tuotanto siirrettiin uudelle yritykselle, Paramount Famous Lasky Corporationille. Vuonna 1994 Viacom osti Paramountin. == Katso myös == * Luettelo Paramount Picturesin elokuvista * Paramount Television Studios == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvayhtiöt Luokka:Paramount Global
Kuolan piiri

Kuolan piiri () on hallintopiiri Luoteis-Venäjällä Murmanskin alueen luoteisosassa. Se rajoittuu Suomeen lounaassa, lännessä Petsamon piiriin, pohjoisessa Barentsinmereen, idässä Lovozeron piiriin ja etelässä Kirovskin, Montšegorskin ja Kouteron kaupunkipiireihin. Piirin sisään jäävät siihen kuulumattomat Murmansk sekä suljetut kaupungit Severomorsk, Poljarnyi, Gadžijevo ja Snežnogorsk Kuolanvuonon ympäristössä ja lännempänä niin ikään suljetut Vidjajevo ja Zaozersk. Kuolan piirin hallinnollinen keskus on Kuolan kaupunki, joka sijaitsee 12 kilometrin päässä Murmanskista etelään. Piirin pinta-ala on 28 300 km² ja asukasluku 48 787 (2010). Noin 75 % asukkaista asuu kaupunkimaisissa yhdyskunnissa.Кольский район Мурманской области Kuolan piirin sivut. ==Hallinnollinen jako== ===Kaupunkikunnat=== *Kildinstroi (Кильдинстрой) *Kuola (Кола, Kola) *Molotšnyi (Молочный) *Murmaši (Мурмаши) *Tumannyi (Туманный) *Ylä-Tuuloma (Верхнетуломский, Verhnetulomski) ===Maalaiskunnat=== *Mežduretšje (Междуречье) *Pušnoi (Пушной) *Teriberka (Turjanperä, Териберка) *Tuuloma (Тулома, Tuloma) *Uura (Ура-Губа, Ura-Guba) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuolan piirin sivut (kola.murmansk.ru) *Муниципальный район Кольский район Kuolan piiri Murmanskin aluehallinon sivuilla. *Kuolan kaupungin sivut (gov-kola.ru) *
Pitkäsiima

Pitkäsiima on seisova kalastuspyydys. Pitkäsiima koostuu selkäsiimasta ja siitä lähtevistä tapseista eli tapsisiimoista. Tapsin päässä on koukku, johon tulee syötti. Tapsit ovat tavallisesti vajaan metrin mittaisia ja niitä on kiinni selkäsiimassa ehkä 3–5 metrin välein. Siiman pituus ja koukkumäärä voi vaihdella suurestikin, paristakymmenestä yli sataan koukkuun. Syöttinä voi olla matoja, jolloin on kyseessä matosiima, tai täkykaloja, jolloin on kyseessä täkysiima. Matosiimalla pyydetään esimerkiksi lahnaa ja ahventa. Täkysiimalla pyydetään kuhaa, haukea ja ankeriasta. Monet käyttävät samassa siimassa sekä matoja että täkyjä. Ajosiima, jolla pyydetään lohta merialueella, on myös pitkäsiima. Siiman laskutapa vaihtelee pyydettävän kalalajin mukaan. Mikäli pyydetään lahnaa lasketaan matosiima pehmeäpohjaiseen paikkaan noin parimetriseen veteen aivan pohjaan, kun taas ahventa matosiimalla pyydettäessä siima yleensä viritetään kohoin kulkemaan vuoroin pohjassa ja pinnassa. Kuhaa pyydetään syvänteen päällä kelluvalla pohjaan ankkuroidulla täkysiimalla, tai kuhien kulkureitille lasketulla pohjasiimalla. Luokka:Kalanpyydykset
Manticora

Manticora on eurooppalaisissa myyteissä esiintynyt hirviö. Tarina tunnetaan jo antiikin ajoilta ja se esiintyi myös keskiajalla. Yleinen tapa kuvailla eri hirviöitä oli yhdistellä ihmisiä ja eri eläimiä hybridinä. Manticora oli yksi monista vastaavista hirviöistä. Kansanperinteessä se oli peräisin Intiasta. Manticoralla oli miespuolisen ihmisen kasvot ja korvat, leijonan ruumis ja skorpionin häntä pistimineen. Suussaan manticoralla oli kolme hammasriviä ja sen väritystä kuvailtiin joskus "veren väriseksi". Sen ääni oli huilumainen ja se liikkui pitkin loikin. Manticoran sanottiin pitävän ihmisen lihan mausta ja se iski uhrejaan häntänsä piikillä. Hybridimäisiä hirviöitä saatettiin pitää vaihtelevasti enemmän eläiminä tai ihmisinä. Manticora käsitettiin usein eläimenä ja sen ihmiskasvot aiheuttivat kauhua. Manticoraa käytettiin vertauskuvallisessa ja moraalisessa mielessä symboloimaan paholaista. == Lähteet == Luokka:Taruolennot Luokka:Eurooppalainen mytologia
Maapallon äärimmäiset paikat

Maapallon äärimmäiset paikat -artikkeli kuvailee paikat jotka ovat jollain tavalla äärimmäisiä maapallon kuoren pinnalla, tunnetun tiedon perusteella. ==Ilmansuunnat== * Pohjoisin paikka maailmassa on maantieteellinen pohjoisnapa, Jäämeressä. * Pohjoisin paikka maalla on Grönlannin pohjoispuolella oleva pieni saari, josta käytetään nimeä 83-42. * Eteläisin paikka maailmassa ja maalla on maantieteellinen etelänapa Antarktiksella. * Läntisin paikka maailmassa, kansainvälisen päivämäärärajan mukaan tarkasteltuna on Attun saari Aleuteilla. * Itäisin paikka maailmassa, kansainvälisen päivämäärärajan mukaan tarkasteltuna on Caroline Island, Kiribatissa. Kansainvälistä päivämäärärajaa muutettiin vuonna 1995. Jos alkuperäinen päivämääräraja olisi voimassa, Itäisin paikka maailmassa olisi Tafahi Niuatoputapun saari Tongan saarilla. ==Korkeus ja syvyys== * Korkein kohta merenpinnan tasosta mitattuna on Everestin huippu: 8 848 m * Syvin mitattu kohta on Challengerin syvänne, Mariaanien haudan pohjalla: 10 911 m merenpinnan tason alapuolella. * Syvin paikka maalla on Kuolleenmeren ranta: 417 m merenpinnan tason alapuolella. * Kaukaisin paikka maapallon keskipisteestä on Chimborazon huippu, koska maapallo ei ole täydellisen pallon muotoinen: 6 384,4 km. (Everestin huippu on 6 382,3 km:n etäisyydellä) * Lähin paikka maapallon keskipisteestä (~6 353 km) on luultavasti jossakin Jäämeren pohjassa, mutta muitakin mahdollisia sijainteja on. *Korkein paikka minne pääsee kulkuneuvolla: **Tie (vuoriston sola): Semo La, Tiibet, 5 565 m, tai Marsimik La, Intian Himalaja, 5 590 m, riippuen mitä pidetään kulkuneuvona. Katso myös Khardunglan sola, 5 359 m **Juna: Tanggulan sola, Tiibet, 5 072 m ==Kaukaisuus== * Euraasian "kaukaisuuden napa", paikka, joka on etäimmällä valtameristä, sijaitsee suunnilleen 320 km Kiinan Ürümqistä luoteeseen. Matkaa merelle on sieltä 2 648 km. * Tyynenmeren "kaukaisuuden napa", paikka, joka on etäimmällä maasta (kutsutaan myös ”Nemon pisteeksi”) on eteläisellä Tyynellämerellä kohdassa 48.52.6 et. leveyttä 123.23.6 länt. pituutta, josta matkaa Ducien saarelle Pitcairniin ja Siple saarelle Marie Byrdin maahan kertyy suunnilleen 2 688 km. Se on keskellä 22 405 411 km²:n merialuetta, joka on suurempi kuin koko entinen Neuvostoliitto. * Etäisin saari on Bouvet’nsaari, Norjalle kuuluva asumaton Atlantin saari, jolta on matkaa Kuningatar Maudin maahan Antarktiksella 1 600 km. * Etäisin saaristo koostuu Pääsiäissaaresta ja Sala y Gómez’sta, joiden välillä on 480 km. Niiltä on 2 250 km Pitcairniin ja 3 300 km Chilen länsirannikolle. ==Sääennätyksiä== *Korkein mitattu lämpötila on 56,7 °C, Death Valley, Kalifornia 10. heinäkuuta 1913 *Matalin mitattu lämpötila on –89,2 °C, Vostok-asema, Antarktis 21. heinäkuuta 1983 *Kuumin pysyvästi asuttu paikka on Mekka, Saudi-Arabiassa, vuoden keskilämpötila on 30,7 °C *Kylmin pysyvästi asuttu paikka on Eureka, Nunavut’ssa, Kanadassa, vuoden keskilämpötila on −19,7 °C ==Lähteet== Luokka:Fyysinen maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit id:Fakta geografi dunia
Tulitorvi-tuliputkikattila

Tulitorvi-tuliputkikattila on lieriön muotoinen vesi- tai höyrykattila, jota käytetään keskisuuressa (alle 12 MW:n) lämmöntuotannossa. Tosin kaksitorvisena ja maakaasu käyttöisenä rakenteena sitä voidaan valmistaa aina 36,4 MW:iin saakka (EN-12953). Tulitorvi-tuliputkikattila on suurvesitilakattila. Tulitorvi-tuliputkikattilan polttoaineina käytetään polttoöljyä, maakaasua, neste-, biokaasua tai erilaisia teollisuuden prosessikaasuja. höyryvetureissa on käytetty lähes yksinomaan tuliputkikattiloita. ==Rakenne ja toiminta== Yleisin malli on rakenteeltaan niin sanottu kolmivetoinen kattila, jossa ensimmäisen vedon muodostaa tulitorvi ja toisen sekä kolmannen vedon muodostavat tuliputket. Tulitorvi-tuliputkikattilassa polttoaineen palaminen tapahtuu tulitorvessa. Kolmivetoisessa tulitorvi-tuliputkikattilassa palamisessa muodostuneet savukaasut johdetaan ensin kääntökammion (lieskakammion) kautta 2-vedon tuliputkia pitkin kattilan etuosaan ja sitten etuosan kääntökammion kautta 3-vedon tuliputkia myöten kattilan perään. Sieltä savukaasut viedään syöttöveden esilämmittimeen tai suoraan savupiippuun. Tulitorvea ja tuliputkia ympäröi vesitila. Höyrykattiloissa on vielä kattilan yläosassa höyrytila, jonka kautta höyry poistuu höyryputkistoon. Yleensä tämän kokoluokan kattilat tuottavat kylläistä höyryä, mutta ne voidaan varustaa myös pienellä tulistimella. Kattilatyypissä on tehoon nähden suuri vesimäärä, joten se toimii varaajana ja tasaa kuorman vaihteluita. Edelleen rakenteesta johtuen kattila soveltuu ainoastaan alle 2 MPa:n (20 bar) paineelle. Suuren lieriön valmistaminen korkeampia paineita kestäväksi ei kannata. Tosin pienissä kattilako’oissa saattaa olla taloudellista valmistaa myös korkeampipaineinen tulitorvi-tuliputkikattila. Mikäli halutaan tuottaa sähköä, käytetään tulistimilla varustettua vesiputkikattiloita, sillä sähköntuotannossa veden- ja siten höyrynpaine kannattaa nostaa noin 4–18 MPa:iin (40–180 bar). Luokka:Energiatekniikka
Turjan piiri

Turjan piiri eli Terin piiri () on hallintopiiri Murmanskin alueella. Alue sijaitsee Vienanmeren Turjan rannikolla, Kuolan niemimaan etelälaidalla. Alueen pinta-ala on 19 300 km² ja asukkaita on 6 288 (2010). Umban kaupunkityyppinen taajama on piirin hallintokeskus ja Umban kaupunkikunnan keskus, jossa valtaosa väestöstä asuu. Piirin toinen kunta on piirin itäosat kattava Varzugan maalaiskunta. ==Asutuskeskukset== ===Umban kaupunkikunta=== Asukkaita 5 559 (2010). *Umba (kaupunkityyppinen taajama) *Vostotšnoje Munozero (Восточное Мунозеро), (Munajärvi) *Indel (Индель) *Petrajoki (Оленица, Olenitsa). ===Varzugan maalaiskunta=== Asukkaita 729 (2010). *Varzuga (Варзуга) (maaseututaajama) *Kuusiniemi, Kuzomen (Кузомень) *Kaskiranta (Кашкаранцы, Kaškarantsy) *Tetrinä (Тетрино, Tetrino) *Tšavanga (Чаваньга) *Pjalitsa (Пялица) *Sapainjoki, Tšapoma (Чапома). ==Lähteet== ===Lähteet joihin ei ole viitattu=== *Turjan piiri Murmanskin aluehallinnon sivuilla . (mm. kartta) *Turjan piirihallinnon sivut Luokka:Murmanskin alueen piirit
Merikapteeni

Merikapteeni on kansipäällystön tutkinto merenkulkualalla. Merikapteeni (AMK) on ammattikorkeakoulututkinto, jonka laajuus on 270 opintopistettä. Tutkintoaika on 4,5 vuotta. Pelkkä merikapteenin (AMK) tutkinto ei vielä anna pätevyyttä kansipäällystötehtäviin laivassa. Kansipäällystön pätevyyksistä on säädetty IMO:n alaisessa kansainvälisessä STCW-sopimuksessa (International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers). Tehtäviin pätevöityminen edellyttää meripalvelua. Pätevöitymistä helpottaa se, että merikapteeni (AMK) -koulutuksessa suoritetaan miehistö- ja vahtiperämiespätevyyksien teoriaosuudet. Täyteen merikapteenin pätevyyteen pätevöidyttäessä suoritetaan ensin * vahtimiehen pätevyys – kaksi kuukautta meripalvelua * vahtiperämiehen pätevyys – 12 kuukautta ohjattua harjoittelua tai vahtimieheltä 36 kuukautta meripalvelua Pätevötymisen voi suorittaa pitämällä kaksi välivuotta opinnoista maissa. Merikapteeniksi (AMK) valmistumisen jälkeen voi pätevöityä yliperämieheksi, mikä edellyttää vahtiperämiehen pätevyyttä ja lisäksi 12 kuukautta meripalvelua vahtiperämiehenä. Merikapteeniksi pätevöityminen edellyttää merikapteenitutkintoa ja 36 kuukautta palvelua vahtiperämiehenä tai 24 kuukautta vahtiperämiehenä, joista 12 kuukautta yliperämiehenä. Käytännössä merikapteeniksi pätevöityminen kestää kauemmin kuin miniminä olevat 36 kuukautta, sillä osa ajasta kuluu maissa lomilla tai työttömänä. Läheskään kaikki merikapteenit (AMK) eivät koskaan pätevöidy merikapteeneiksi. Merikapteenin pätevyyskirja oikeuttaa kaikkiin kansipäällystön tehtäviin kaikissa aluksissa kaikkialla maailmassa (pois lukien kalastusalukset), sekä erilaisiin maaorganisaatioiden hallinto- ja koulutustehtäviin. Pätevyys on voimassa viisi vuotta kerrallaan, ja sinä aikana pätevyyden säilyttämiseksi on palveltava vähintään vuosi merellä tai vastaavissa tehtävissä. Suomessa on myös tarjottu yliopistojen täydennyskoulutuksena kaupallispainotteista ”diplomimerikapteenin” tutkintoa, jota mikään tutkintoasetus ei nykyään tunne. Aiemmin diplomimerikapteeni () oli merikapteenia ylempi tutkinto, jota edellytettiin merenkulkuhallinnon ylempiin virkoihin.Sydväst Sjöfart: Historik Viitattu 12.2.2007 (Arkisto: "Från och med år 1918 fick skolan namnet Navigationsinstitutet vid Åbo svenska sjöfartsläroanstalt enligt en förordning angående sjöfartsläroverken. Förutom styrmän och sjökaptener utbildades även diplomsjökaptener. En diplomsjökapten innehade formell kompetens för vilken post som helst inom sjöfartsväsendet och särskilt för lärartjänster i navigationsskolorna.") Isossa-Britanniassa maan kaikki merikapteenit kuuluvat automaattisesti sotalaivaston reserviin eli Royal Naval Reserveen (RNR); tavallisin arvo on kapteeniluutnantti. ==Katso myös== *Matruusi *Perämies == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Asetus aluksen miehityksestä, laivaväen pätevyydestä ja vahdinpidosta (1256/1997) (kumottu) * Merikapteenin ammatinkuvaus, Opintoluotsi * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit