EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Martti Issakainen

Martti Issakainen (s. 14. maaliskuuta 1943 Heinävesi) on suomalainen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän on toiminut aiemmin myös luomuviljelijänä. Issakainen on kirjoittanut romaaneita, matkakirjoja, radiokuunnelmia ja näytelmiä. Vuonna 2008 Issakainen perusti Soisalo-kirjat nimisen kustantamon. == Teoksia == * Uusiku, nuolenampuja : nuortenkirja. Suomen Lähetysseura, Helsinki 1969 * Traktori suossa : radiokuunnelma. 1970 * Niin äkkiä on taas kevät : radiokuunnelma. 1971 * Laitapuolella leirin : tarina nuoruudesta, rakkaudesta, tuntureilla : nuortenkirja. Kirjaneliö, Helsinki 1972 * Tääll’ on sota, kilvoitus : romaani. Weilin+Göös, Helsinki 1972 * Daavidin ja Goljatin mailla : matkakirja. Kuva ja Sana, Helsinki 1974 * Kurkiaura : maamiehen vuosi kylvöstä kylvöön : romaani. Weilin+Göös, Espoo 1977 * Namibialaisia sydänääniä : ennen kuin valtakunta syntyy : matkakirja. Weilin+Göös, Espoo 1978 * Punainen tupa : radiokuunnelma. Yleisradio 1978 * Punainen tupa : näytelmä. 1980 * Pekka Pantsu : Kamtšatka : nuoren erämiehen muistoja ; muistiin merkinnyt ja kertonut Martti Issakainen. Weilin+Göös, Espoo 1980 * Talvensydän : radiokuunnelma. Yleisradio 1980 * Keskipäivän karhea veisu : romaani. Kirjapaja, Helsinki 1992 * Seppo ja sello. Kirjapaja, Helsinki 1993 * Toinen vyöttää sinut : Paul Saarin tie papiksi Viroon ja Inkerinmaalle. Kirjaneliö, Helsinki 1994, 2. täydennetty painos nimellä Jatkosodasta vankileirien saaristoon : Paul Saarin tie papiksi Viroon ja Inkerinmaalle. Soisalo-kirjat, Heinävesi 2011 * Hyvästi, hevoseni : romaani. Kirjapaja, Helsinki 2000 * Rakkauven korkee veisu : Laulujen laulu savon murteella. Kirjapaja, Helsinki 2003 * Kievarin kaunis Kaarina : näytelmä. 2003 * Ensin oli radio ja sitten tuli kuva. Radio ja kuva, Heinävesi 2007 * Jaakon tiellä : Santiagon vaeltajan päiväkirja : matkakirja. Suomen Lähetysseura, Helsinki 2008 * Heinävesi - nimien kirja : seikkailumatka nimien historiaan. Soisalo-kirjat, Heinävesi 2008 * Huumorin kotiseutu : Kerman Kallen kaskumailla ja luostarin puutarhassa. Soisalo-kirjat, Heinävesi 2009 * Happosen tapaus - Kyyditysten ja lapualaisajan kertomukset Heinävedellä. Soisalo-kirjat, Heinävesi 2010 * Happosen tapaus : näytelmä. 2012 == Palkinnot == * Kirjakerhojen palkinto 1978 * Suomen Maakuntakirjailijoiden kirjallisuuspalkinto 1978 * Heinäveden kunnan taidepalkinto 1979 == Lähteet == * * Taustatietoa : Martti Issakainen Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset kirjankustantajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tapani Immonen

Tapani Immonen (30. marraskuuta 1945 Helsinki – 19. syyskuuta 2011) oli suomalainen Outokummussa asunut kansakoulunopettaja ja jännityskirjailija. ==Henkilöhistoria== Immosen vanhemmat olivat opettajat, kirjailijat Lauri Immonen ja Kyllikki Pellinen.Geni: Lauri (Lavrenti) Immonen Viitattu 28.4.2023. Hän kävi kuusi luokkaa oppikoulua ja sitten opettajaseminaarin. Jatko-opintoja Immonen suoritti muun muassa Turun yliopistossa. Hän toimi kansakoulun ja peruskoulun opettajana. Lounakirjailijat : Tapani Immonen == Teoksia == * Kissat ovat pimeässä harmaita : jännitysromaani. Gummerus 1968 * Kuolema kukkien aikaan : poliisiromaani idylliseltä 1920-luvulta. Gummerus 1969 * Kukkopilli ja kuolema. Loimijoki-teos, Forssa 1973 == Lähteet == * * Riihimäki kaunokirjallisuudessa : Tapani Immonen - puutaloidylliä 1920-luvulta ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Tapani Immonen Kirjasampo.fi:ssä Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Toimitusinsinööri

Toimitusinsinööri on kiinteistötoimituksen (maanmittaustoimituksen) suorittamisesta vastaava kunnan tai valtion virkamies, joka tekee kiinteistötoimituksia joko yksin tai yhdessä uskottujen miesten kanssa. Toimitusinsinöörin tulee olla Maanmittauslaitokseen tai kuntaan virkasuhteessa oleva maanmittausalan diplomi-insinööri, insinööri (amk) tai maanmittausteknikko. Diplomi-insinööri, maanmittausinsinööri (AMK) ja maanmittausteknikko voivat tehdä kaikki mahdolliset kiinteistötoimitukset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Maanmittaus
Jalkapallon Suomensarjan kausi 1950

Suomensarjan kausi 1950 oli Suomen toiseksi korkein sarjataso Suomessa kaudella 1950. Sarjassa pelasivat Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton joukkueet yhdessä. Yhteistoiminta käsitti kaksi ylintä sarjatasoa sekä karsinnat Suomensarjaan. Lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi mestaruussarjaan ja kummankin lohkon 2 viimeistä putosi maakuntasarjaan tai TUL:n suursarjaan. == Suomensarjan sarjataulukot == ===Itälohko=== # Joukkue O V T H M+ M- Pst 1 SudetPalloliiton toimintakertomus 1950, sivu 5 - nimenmuutos, Viipurin Sudet -> Sudet 18 14 3 1 70 22 31 2 Helsingin Jalkapalloklubi 18 13 3 2 56 17 29 3 Kajaanin Palloilijat 18 7 8 3 36 20 22 4 Kuopion Pallotoverit 18 10 2 6 31 28 22 5 Kotkan Jäntevä 18 9 1 8 51 31 19 6 Kallion Palloseura 18 7 2 9 30 40 16 7 Helsingin Palloseura 18 6 2 10 42 51 14 8 Helsingin Ponnistus (TUL) 18 6 2 10 21 37 14 9 Hukat 18 4 2 12 32 65 10 10 Viipurin Reipas 18 1 1 16 12 70 3 ===Länsilohko=== # Joukkue O V T H M+ M- Pst 1 Turun Pallokerho 18 13 5 0 56 20 31 2 Helsingin IFK 18 10 3 5 47 27 23 3 Turun Pyrkivä (TUL) 18 10 3 5 41 28 23 4 Kokkolan Palloveikot 18 6 7 5 40 41 19 5 Rosenlewin Urheilijat-38 18 7 4 7 40 32 18 6 Porin Palloilijat 18 4 9 5 30 33 17 7 Turun Toverit (TUL) 18 6 4 8 27 32 16 8 Ekenäs IF 18 6 4 8 42 52 16 9 Hämeenlinnan Pallokerho 18 4 4 10 33 47 12 10 Jakobstads Bollklubb (TUL) 18 1 3 14 26 70 5 ==Lähteet== * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1950 * Ottelutulokset ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 1950 jalkapallo 1950
Tieoikeus

Tieoikeus tarkoittaa kiinteistön (useimmiten tila) oikeutta toisen kiinteistön alueen pysyvään käyttämiseen tietarkoituksiin. ==Tieoikeus== Tieoikeuteen sisältyy oikeus tienpitoon eli tien tekemiseen ja tien kunnossapitoon, oikeus liikennöimiseen tiellä ja oikeus mm. puiden ja pensaiden sekä muiden tienpitoa haittaavien luonnonesteiden poistamiseen tiehen kuuluvalla alueella. Tiehen luetaan kuuluvaksi ajorata ja tarpeen mukaan jalkakäytävä ja polkupyörätie sekä niiden käyttämistä varten tarvittavat alueet kuten esimerkiksi piennar, luiska, oja ja kohtaamis- ja kääntöpaikka. Vakiintuneen käytännön mukaan tieoikeudet jaotellaan perustieoikeuksiin ja lisätieoikeuksiin. Perustieoikeus on uuden tien tekemistä varten annettu oikeus. Perustieoikeus tarkoittaa, että oikeus annetaan kiinteistölle siinä yhteydessä, kun perustetaan kokonaan uusi tie. Perustieoikeus voidaan perustaa vain viranomaisen tekemässä kiinteistötoimituksessa.Maanmittauslaitos - Perustieoikeus". (Sivu vaatii käyttäjätunnuksen.) Myöhemmin myös kunnan tielautakunta voi antaa tiehen lisätieoikeuksia. Lisätieoikeus taas tarkoittaa sitä, että uusi oikeus annetaan kiinteistölle ennestään olevaan tiehen, johon on jo aikaisemmin annettu jollekin kiinteistölle perustieoikeus."Maanmittauslaitos - Lisätieoikeus". (Sivu vaatii käyttäjätunnuksen.) Tieoikeuksia syntyy kiinteistötoimituksissa muun muassa yksityistie-, lohkomis-, ja halkomistoimituksissa. Viranomaisen tekemän kiinteistötoimituksen jälkeen tieoikeus näkyy asiakirjoissa ja kartoissa sekä kiinteistörekisterissä. Nykyään uudet tieoikeudet merkitään lisäksi kiinteistörekisterikarttaan käyttöoikeusyksikköinä, josta selviää tieoikeuden sijainti. Vanhat tieoikeudet joudutaan usein selvittämään arkistotutkimusten perusteella. == Karttatie == Karttatie on arkikieleen vakiintunut sana tiestä, joka näkyy viranomaisten tekemässä kartassa. Kaikki karttatiet eivät sisällä oikeutta käyttää tietä pysyvästi eikä edes satunnaisesti. Jos syntyy epätietoisuutta siitä, onko tietä oikeus käyttää, viranomainen (Maanmittauslaitos) selvittää asian arkistotutkimusten, kuten virallisten toimituskarttojen ja -pöytäkirjojen, perusteella. ==Katso myös== *Rasite == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maanmittauslaitos Luokka:Kiinteistöoikeus Luokka:Maanmittaus
Texas A&M University

Texas A&M; University on julkinen yliopisto College Stationissa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1871, ja syksyllä 2012 siellä opiskeli yli 53 000 opiskelijaa. Texas A&M; on Virginia Techin ohella maan ainoa julkinen yliopisto, jossa annetaan myös laajamittaista sotilaskoulutusta. ==Aiheesta muualla== *Virallinen kotisivu *Virallinen urheilusivu Luokka:Texasin yliopistot ja korkeakoulut
Kitamonnit

Kitamonnit, aikaisemmalta nimeltään piilomonnit (Chacidae) on monnikaloihin kuuluva kalaheimo, jonka lajit luonnossa elävät Aasian eteläosien makeissa vesissä. Toisinaan eräitä kitamonnilajeja pidetään myös akvaarioissa. == Lajit ja anatomia == Kitamonnien heimoon kuuluu vain yksi suku, jossa on kolme lajia: kitamonni (Chaca chaca), burmankitamonni (C. burmensis) ja pikkukitamonni (C. bankanensis). Kitamonnit ovat ruumiinrakenteeltaan litteitä kaloja, jotka kasvavat suurimmillaan noin 24 cm:n pituisiksi. Niille on tyypillistä hyvin leveä ja litteä, muodoltaan lähes suorakulmainen, pää sekä suuri suu. Silmät ovat pienet ja kuonossa on neljä paria viiksisäikeitä. Selkäevä on pienehkö ja rasvaevä on yhtynyt pyöreähkön pyrstöevän kanssa. == Levinneisyys ja elintavat == Kitamonnilajeja tavataan joista ja järvistä Etelä-Aasiasta. Kitamonni elää Intiassa ja Bangladeshissä, burmankitamonni Myanmarissa ja pikkukitamonni Sumatralla ja Borneolla. Kitamonnit viettävät aikaa makaamalla joen tai järven pohjassa ja huokuttelevat saaliskaloja luokseen heiluttelemalla päänsä viiksisäikeitä. == Lähteet == Luokka:Monnikalat
Pohjois-Texasin yliopisto

Pohjois-Texasin yliopisto on julkinen yliopisto Dentonissa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1890, ja vuonna 2017 siellä opiskeli yli 38 000 opiskelijaa. NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa yliopistoa edustavat North Texas Mean Greenin nimellä kulkevat joukkueet.University of North Texas - US News Viitattu 18.7.2014. Kampukselle valmistui yli 30 000 katsomopaikan amerikkalaisen jalkapallon stadion, nimeltään DATCU Stadium vuonna 2011. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Texasin yliopistot ja korkeakoulut
Winkel tripel -projektio

Winkel tripel -projektio (Winkel III) on yksi Oswald Winkelin vuonna 1921 esittämistä kolmesta karttaprojektiosta. Projektio on tasavälisen lieriö­projektion ja Aitoffin projektion aritmeettinen keskiarvo. Sana tripel johtuu kolmin­kertaista tarkoittavasta saksan kielen sanasta ja viittaa siihen, että Winkelillä oli tarkoituksena minimoida kolme kartta­projektioissa esiintyvää vääristymää: pinta-alan, suunnan ja etäisyyden vääristymät. == Matemaattinen määritelmä == Winkel tripel -projektiossa maan­pinnan piste, jonka leveysaste on \phi ja pituusaste \lambda, kuvautuu suora­kulmaisen koordi­naatiston pisteeseen, jonka koordinaatit ovat: :x = \frac{1}{2}\left[\lambda \cos(\phi_1) + \frac{2 \cos(\phi)\sin\left(\frac{\lambda}{2}\right)}{\mathrm{sinc}(\alpha)}\right] :y = \frac{1}{2}\left[\phi + \frac{\sin(\phi)}{\mathrm{sinc}(\alpha)}\right] missä \phi_1 on vastaavan tasa­välisen lieriö­projektion perus­leveys­piiri, jonka kohdalla se on oikea­pituinen, ja :\alpha = \arccos\left[\cos(\phi) \cos\left(\frac{\lambda}{2}\right)\right] Merkintä \mathrm{sinc}(\alpha) tarkoittaa funktiota :\mathrm{sinc}(\alpha) = \frac{\sin(\alpha)}{\alpha}, kun \alpha ≠ 0 :\mathrm{sinc}(\alpha) = 0, kun \alpha = 0. Winkel ehdotti perus­leveys­piirinä \phi_1 käytettäväksi leveys­piiriä: :\phi_1 = \arccos\left(\frac{2}{\pi}\right)\, Näiden funktioiden käänteisfunktioita ei voida esittää matemaattisilla kaavoilla, ja niiden laskeminen numeerisestikin on melko mutkikasta. == Käyttö == Vuonna 1998 yhdys­valtalainen National Geographic Society alkoi käyttää maailman­kartoissaan Winkel tripel -projektiota aikaisemmin käyttämänsä Robinsonin projektion sijasta. Monet oppi­laitokset ja oppikirjat seurasivat esi­merkkiä ja alkoivat käyttää samaa projektiota, jota useimmat niistä käyttävät edelleen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Table of common projections Luokka:Karttaprojektiot
Aune Hämäläinen

Aune Hillervo Hämäläinen, o.s. Laakso (26. elokuuta 1909 Kuopio – 13. maaliskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Aune Hämäläisen vanhemmat olivat metsänhoitaja August Oskar Laakso ja Ester Kianstén. Hän oli naimisissa 1945–1982 kirjakauppias Heikki Harald Hämäläisen kanssa. Hämäläinen kävi Värtsilän keskikoulua ja työskenteli 1945–1965 libristinä Outokummussa. == Teoksia == Nimellä Aune Laakso: * Pyy pivossa : romaani. WSOY 1934 Nimellä Aune Hämäläinen: * Mihin, Tuula? : romaani. Karisto 1948 * Arvaapas uudestaan : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Gummeruksen näytelmiä 61. Gummerus 1952 * Suuria tapahtumia : koululaisromaani. Gummerus 1953 * Kuinkas sitten kävikään : näytelmä. 1958 * Tänään, huomenna ja ikuisesti : 3-näytöksinen näytelmä. 1958 * Uusi opettaja : 3-näytöksinen näytelmä. 1958 * Vilenin pojat ja Juvonen. Nuorten toivekirjasto 134. WSOY 1960 * Näpistelijä : komedia. 1962 * Kipinöitä tuhkassa : näytelmä. 1963 * Tavoite : komedia. 1963–1964 * Kenttäsairaalan lotat : muistelmaromaani talvisodasta. WSOY 1965 * Suhteet : 3-osainen komedia. 1966 == Palkinnot == * Nuorten kirjan palkinto 1961 == Lähteet == * * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Aune Hämäläinen * Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli : Aune Hämäläinen * Kirjasampo.fi : Aune Hämäläinen Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Volume 4

Volume neljä, Volume Four, Volume 4 tai Volume IV voi tarkoittaa: * All Hope Is Gone, Slipknotin neljäs studioalbumi, jota usein viitattiin nimellä "Vol. 4" ennen julkaisuaan * Vol. 4, Black Sabbathin studioalbumi vuodelta 1972 * Vol. 4 (Pate Mustajärven albumi), Pate Mustajärven studioalbumi vuodelta 1994 * Vol. 4 (Lucio Battistin albumi), Lucio Battistins studioalbumi vuodelta 1971 * Volume 4 (Joe Jacksonin albumi), Joe Jacksonin albumi vuodelta 2003 * Vol. 4 (Lullacryn albumi), Lullacryn studioalbumi vuodelta 2005 * Volume IV: The Lions of Love, Two-Minute Miraclesin albumi vuodelta 2007
Toini Ikonen

Toini Tellervo Tuulikki Ikonen (o.s. Pajari, myöhemmin Honkanen; 10. lokakuuta 1908 Asikkala – 3. heinäkuuta 1988 Nurmes) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.Suomen Kirjailijat 1945–1980, Ikonen, Toini Tellervo Tuulikki, sivu 173, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985 Ikonen kävi keskikoulun ja Jyväskylän seminaarin vuonna 1928. Kansakoulunopettajana hän oli Pielisjärvellä, jossa asui vuosina 1938–1958. Ikonen toimi Pankajärven kyläosaston puheenjohtajana ja myös lottien Pielisjärven paikallisosaston puheenjohtajana, varapuheenjohtajana ja valistushuoltajana. Ikosen vanhemmat olivat Suomalaisen puolueen kansanedustaja ja kansakoulunopettaja Olli Pajari ja Maria Helena (o.s. Laatunen). Ikosen veli oli kenraalimajuri Aaro Pajari. Puoliso oli Juho Henrik Ikonen. == Teoksia == * Vaarat nousevat soista 1-2. Painopalvelu, Tikkurila 1946 * Yhdistys ja koti. Helsinki 1949 * Lauantai-illat kodille. Marttaliitto, Helsinki 1954 == Lähteet == * * Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli : Toini Ikonen === Viitteet === Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Juha Hintikka

Juha Hintikka (k. toukokuussa 2022) oli suomalainen pitkän linjan muusikko ja rumpali. Hän tuli tunnetuksi thrash metal -yhtye Airdashin rumpalina ja soitti sen jälkeen useissa yhtyeissä, kuten Thy Serpent, Gloomy Grim ja Barathrum. Yhtyeissä Airdash ja Corporal Punishment Hintikka käytti taiteilijanimeä ”Ykä” ja Soulgrindissa nimeä ”Agathon the Beast”.http://www.metalstorm.net/bands/bandmember.php?member_id=9013 Hintikan ensimmäinen yhtye oli Hellstorm, johon hän liittyi kitaristina vuonna 1984. Perustettuaan Gloomy Grimin vuonna 1994 Hintikka alkoi keskittyä rumpujen soittamiseen. Hän on tehnyt yhtyeen albumeille myös levynkansia.http://www.metal-archives.com/artists/Agathon/4983#artist_tab_misc Hintikan ensimmäisiä musiikillisia vaikuttajia olivat Venom, Hellhammer ja Bathory. Hintikalta löydettiin aivokasvaimia loppuvuodesta 2019. Hän kuoli toukokuussa 2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset metallimusiikin rumpalit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Nydalan luostari

Nydalan luostari on Ruotsissa nykyisen Värnamon kunnan alueella sijaitseva entinen luostari. Ranskan Clairvauxista tulleiden munkkien vuonna 1143 perustama luostari on yksi Ruotsin vanhimmista sistersiläisluostareista. 1500-luvulla tanskalaiset tuhosivat luostarin osittain ja uskonpuhdistuksen aikaan luostarin maaomaisuutta siirtyi kuninkaan omistukseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Nydala klosterträdgård * Länsstyrelsen i Jönköpings län: Nydala kloster Luokka:Ruotsin luostarit Luokka:Sisterssiläiset luostarit Luokka:Värnamon kunta
Montaukin hirviö

Montaukin hirviöksi kutsutaan tunnistamatonta nisäkkään raatoa, joka ajautui rantaan Montaukissa, Yhdysvaltain New Yorkin osavaltiossa heinäkuussa 2008.Montauk Monster burning up the Web - Star Tribune *What was the Montauk monster? – Tetrapod Zoology Tapahtuma herätti paljon mediajulkisuutta. Vaikka raato tunnistettiin pesukarhun raadoksi, siitä jäi elämään "kaupunkitarinoita". ==Lähteet== Luokka:Kryptozoologia
Luettelo suomalaisista kansansääennustajista

* Nastolan Okkerin ”sääprofeetta” Aimo Arraste Etelä-Suomen Sanomat 2.12.2011 : Sääprofeetta ennustaa joulusään - ja lupaa ensi viikoksi talvea * Vilppulan ”sääprofeetta” Pentti Heinonen Sääprofeetta ennustaa poutaa ja lämmintä vapuksi ja juhannukseksi, KMV-lehti 22.4.2012 * Kerman Kalle (Kerman kanavan sulkumestari Kalle Pakarinen Heinävedeltä) * Koivuniemen Janne tai Rymättylän Janne (kalastaja Johan Koivuniemi Rymättylästä)Koivuniemen Janne - pahanilmanlintu, Veli Junttilan kolumni, Turun Sanomat 2.7.2012 * Isonkyrön ”sääprofeetta” Juhani Luoma Tulossa hurja hellekesä, Seinäjoen Sanomat 18.4.2012 * Pohjan ”sääprofeetta” Hessu (Heikki Malmström Pohjan Kuovilasta) YLE uutiset Helsinki 29.3.2012 : Pohjan sääprofeetta Hessu povaa hellekesää * Torniolainen ”sääprofeetta” Vilho Marttila YLE uutset Perämeri 17.2.2010 : Sääprofeetta ennustaa ailahtelevaa kevättä * Mäntyharjun ”sääprofeetta” Matti Paasonen YLE uutiset Etelä-Savo : Matti Paasonen ennustaa rajuja säävaihteluita kesäkuulle * Rajaojan äijä (maanviljelijä Lauri Rajaoja Kokemäeltä) * Orimattilan ”sääprofeetta” Ahti Rantanen YLE uutiset Lahti 26.3.2012 : Sääprofeetta Ahti Rantasen viimeinen ennuste on synkkä * Suupohjan ”sääprofeetta” Unto Riihiluoma Isojoelta Unto ennustaa elokuulle hellettä, Satakunnan Kansa 4.5.2012 * Sammakkoprofessori (maanviljelijä Taisto Heikkinen Hyrynsalmelta) * Pentti Sjöblom Porin Pihlavasta YLE uutiset Satakunta 20.2.2012 Sääprofeetta: Luvassa kaunis pääsiäinen ja sateinen vappu * Tapio Kallenautio Ylöjärveläinen ilmojen haistelija http://moro.aamulehti.fi/2013/05/08/kymmenien-vuosien-saatilastot-todistavat-nyt-tulee-hellekesa/ ==Lähteet== Kansansäänennustajat Luokka:Suomalaiset ennustajat
Merinahkiainen

Merinahkiainen (Petromyzon marinus) on nahkiaisten heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan satunnaisesti Suomessa. == Ulkonäkö ja koko == Merinahkiaisen erottaa helposti tavallisesta nahkiaisesta harmahtavan vihreän selkäpuolen marmorikuvioinnin ansiosta, kun taas nahkiaisen selkä on tasavärinen. Merinahkiaisen suu on pyöreä imusuu ja alaleuka puuttuu kokonaan. Lajilta puuttuu selkäranka ja luuston tilalla on rustoa. Merinahkiainen erottuu muista kaloista myös siten, että siltä puuttuu kylkiviiva-aisti ja uimarakot. Sillä on kaksi selkäevää. Merinahkiainen kasvaa 55–120 senttimetrin pituiseksi ja voi painaa 1–2,5 kiloa, joten se on suurin nahkiaislaji. == Kutu == Merinahkiaisten kutu tapahtuu touko-heinäkuussa joissa. Naaras munii 30 000–100 000 munaa uroksen kaivamaan pesään. Sekä uros että naaras kuolevat pian kutemisen jälkeen. Toukat kaivautuvat kuoriutumisensa jälkeen pohjan sedimenttikerrokseen ja ovat siellä 3–5 vuotta. Sinä aikana ne syövät orgaanisia hiukkasia vedessä. Kasvuvaihe meressä kestää noin kolme vuotta, jonka jälkeen ne palaavat jokiin kutemaan. Laji saavuttaa sukukypsyyden 3–5 vuoden iässä. == Ravinto == Merinahkiainen saalistaa tarttumalla imusuullaan kalojen kylkeen. Tartuttuaan se imee ja järsii saalista. Merinahkiainen erittää saaliiseen veren hyytymistä estäviä aineita. == Levinneisyys == Merinahkiainen elää Pohjoisen Atlantin vesissä. Sitä tavataan Itämeressä harvalukuisena ja Suomen alueella satunnaisena. Laji nousee kutemaan Britannian tai Länsi-Euroopan vesiin kaikkialle Välimeren ja Pohjanmeren välille. == Uhat == Merinahkiaista uhkaavat vesistöjen rehevöityminen, patojen ja sulkujen rakentaminen jokiin ja kalastus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Levinneisyysalue * Merinahkiainen saatu Helsingin läheltä, Aamulehti, 13.07.1934, nro 184, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Ympyräsuiset
Centro Sperimentale di Cinematografia

Centro Sperimentale di Cinematografia (CSC) on italialainen säätiö, jonka alaisuudessa toimivat Roomassa sijaitseva elokuvakoulu ja kansallinen elokuvainstituutti. Se perustettiin 1935, ja sen tehtävänä on edistää elokuvataidetta ja elokuvauksen tekniikkaa Italiassa. == Tehtävä == Centro Sperimentale di Cinematografialla on kolme päätehtävää. Yksi sen tehtävistä on opettaa elokuva- ja audiovisuaalista taidetta sekä niihin liittyivä tekniikoita. Opetukseen liittyy tutkimustyötä, kokeiluja, tuotantoja ja harjoittelua. Toinen päätehtävä on elokuvaperinnön säilyttäminen, vahvistaminen jatkaminen sekä Italiassa että ulkomailla. Tässä tehtävässä Centro Sperimentale di Cinematografia tekee yhteistyötä muiden kulttuurisäätiöiden ja koulujen kanssa. Kolmas tehtävä on uusien metodien, tekniikoiden ja kuvakielen tutkiminen ja testaaminen. == Organisaatio == Centro Sperimentale di Cinematografia on jaettu kahteen osastoon, Kansalliseen elokuvakouluun ja elokuva-arkistoon. Koulu tarjoaa opetusta sekä säätiön päämajassa Roomassa että sen sivutoimipisteissä L'Aquilassa, Milanossa, Torinossa ja Palermossa. Elokuva-arkisto puolestaan on säilönyt italialaista elokuvaperintöä, ja sen suojissa on noin 120 000 elokuvaa. Arkistolla on toimipiste Rooman lisäksi Ivreassa. == Historia == Idean kansallisesta elokuvakoulusta esitti ensimmäisenä ohjaaja Alessandro Blasetti vuonna 1930. Galeazzo Ciano perusti 1934 Direzione generale per il cineman -viraston, jonka johtoon asetettiin Luigi Freddi. Freddi koki, että nuorien elokuvientekijöiden kouluttuminen oli tarpeellista. Centro Sperimentale di Cinemtaografia ja kansallinen elokuvakoulu perustettiin 1935 erään keskikoulun kellarikerrokseen. Centron ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Luigi Chiarini. Centro syntyi tilanteeseen, jossa Italian elokuva oli kriisissä. Monet elokuvantekijät ja -teoreetikot sekä valtio halusi keskittää ja edistää elokuvausta ja taata Italian elokuvateollisuuden tulevaisuuden, sillä 1920-luvun lopulla Italiassa tuotettiin enää vain muutamia elokuvia vuodessa. Vaikka fasistihallinto olikin perustamassa elokuvakoulua, se sai toimia melko itsenäisesti eikä sillä ollut erityisiä poliittisia päämääriä.Vincendeau, s. 76. Centro Sperimentale di Cinematografia alkoi 1937 julkaista omaa elokuvalehteä, Bianco e Neroa ja muutti 1940 sille rakennettuun rakennelmaan Cinecittàa vastapäätä.Molitero, s. 76–77. Uuden rakennuksen olivat suunnitelleet arkkitehdit Antonio Valente ja Pietro Aschieri. Toisen maailmansodan aikana Centro oli jonkin aikaa toimimattomana, mutta sodan jälkeen sen toiminnot palasivat. Se otti 1949 haltuunsa myös Italian elokuva- arkiston. Centron Luigi Chiarnin mukaan nimetyn kirjaston tehtäviin lisättiin virallisesti 1965 jokaisen Italiassa tuotetun elokuvan käsikirjoituksen tallettaminen. Centro muutettiin säätiöksi 1997, ja sen nimi vaihdettiin Scuola Nazionale di Cinemaksi. Alkuperäinen nimi kuitenkin palautettiin protestien jälkeen vuonna 2004. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Centro Sperimentale di Cinematografian kotisivut Luokka:Säätiöt Luokka:Italian elokuva
Tokelaun lippu

Tokelaun lippu hyväksyttiin Tokelaun parlamentissa toukokuussa 2008 alueen kansalliseksi tunnukseksi. Tätä lippua ei ole vielä käytetty usein virallisiin tarkoituksiin, mutta uuden lipun julkaisua suunniteltiin lokakuulle 2009. Kenraalikuvernööri esitteli lipun Ulu-o-Tokelaulle Tokelaun ensimmäisenä virallisena lippuna 7. syyskuuta 2009. Koska Tokelau on ei-itsehallinnollinen alue Uudessa-Seelannissa, käytetään Uuden-Seelannin lippua Tokelaun virallisena lippuna. Tokelaun asemaa käsittelevä kansanäänestys vuonna 2006 epäonnistui (ei saanut tarpeellista enemmistöä), ja toinen äänestys lokakuussa 2007 jäi 16 ääntä vajaaksi. ==Vuoden 1989 ehdotus== Vaihtoehtoisesta ja epävirallisesta lipusta kerrottiin. Lipun kolme tähteä symboloivat kolmea atollia, joista muodostuvat Tokelaun saaret. ==Vuoden 2007 ehdotus== Kesäkuussa 2007 kansallinen parlamentti päätti Tokelaun tulevasta lipusta, kansallishymnistä ja kansallisesta symbolista. Lippuehdokkaassa kuvattiin tyylitelty polynesialainen kanootti ja neljä tähteä. Tähdet symboloivat kolmea pääsaarta ja myös Tokelaun havittelemaa Swains Islandia, jota hallitsee Yhdysvallat (Amerikan Samoa). Koska riittävää enemmistöä ei saatu vuoden 2007 kansanäänestyksessä, lippua ei virallisesti hyväksytty. ==Vuoden 2008 lopullinen ehdotus== Toukokuussa 2008 Tokelaun parlamentti hyväksyi Tokelaun kansallisten symbolien lopulliset versiot. Hyväksytyn lipun tyyli perustuu vuoden 2007 ehdotukseen sisältäen pieniä muutoksia tähtien asetteluun. Etelän Ristiä käytetään saarten maantieteellisen kuvauksen sijasta. Myös kansallinen symboli hyväksyttiin tällä kertaa. ==Vuoden 2009 kuninkaallinen hyväksyntä== Kenraalikuvernööri esitteli uuden lipun Ululle Tokelaun ensimmäisenä virallisena lippuna 7. syyskuuta 2009. Uuden lipun virallista julkaisua suunniteltiin lokakuulle 2009. File:Flag of Tokelau (local).svg|1980-luvun lippuehdotus File:Tokelau flag reconstruction.svg|Vuoden 2007 lipun entisöinti ==Lähteet== Lippu Luokka:Itsehallintoalueiden liput
Miika Niemelä

Miika Niemelä (s. 12. marraskuuta 1978)http://www.metal- archives.com/artists/Miika_%22Azhemin%22_Niemel%C3%A4/2548 on suomalainen muusikko ja multi-instrumentalisti. Hänen tämänhetkisiä yhtyeitään ovat Soulgrind sekä Thy Serpent. == Diskografia == ;Soulgrind * * * * * ;Thy Serpent * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kari Hillo

Kari Antero Hillo (s. 1952 Kymi)[Sound of Guitar -LP:n takakannen saateteksti] on suomalainen laulaja, muusikko, säveltäjä ja sovittaja. Hillo liittyi 1960-luvulla haminalaisen The Strings -yhtyeen laulajaksi ja kitaristiksi, yhtyeen vaihdettua soittotyylinsä instrumentaalisesta rautalankamusiikista pop-vaikutteisemmaksi. Hän lauloi ja soitti kitaraa The Stringsin vuonna 1969 ilmestyneellä singlellä, joka sisälsi kappaleet Hailii happamii ja Pikku-ukko. The Strings -yhtyeen hajoamisen jälkeen 1970-luvun alussa Hillo perusti Matti Juvan ja Tapio Lepän kanssa psykedeelistä rock- ja popmusiikkia esittäneen Castanja -yhtyeen, joka julkaisi vuonna 1973 Satsanga -levymerkille albumin Castanja ja säesti muun muassa Jukka Kuoppamäkeä. Kari Hillo on julkaissut kolme sooloalbumia, joista ensimmäinen, Jukka Kuoppamäen kappaleita kitaralla soitettuna sisältänyt Sound of Guitar – Kari Hillo soittaa Kuoppamäkeä ilmestyi PSO:n julkaisemana vuonna 1972. Sitä seurasivat Kitaroiden vuonna 1978 ja Oi jouluyö – Joulun tunnelmaa vuonna 1989. Myöhemmin Hillo on toiminut studiomuusikkona eri artistien levytyksillä ja myös sovittanut runsaasti iskelmä- ja lastenmusiikkia. == Osittainen diskografia == === Sooloalbumit === * Sound of Guitar – Kari Hillo soittaa Kuoppamäkeä (PSO, 1972) * Kitaroiden (Satsanga, 1978) * Kari Hillo ja Studio-orkesteri: Oi jouluyö – Joulun tunnelmaa (Musiikki-Laiho, 1989) === Castanja === * Ilmalaivalaulu / Nuoruuden sävel (Love Records, 1972) * Kesäkukka / Svengidisco (Love Records, 1972) * Castanja (Satsanga, 1973)Castanja Discogs-sivustolla * Tahdon elää / Shalalaa (Satsanga, 1973) === Jukka Kuoppamäki === * Valtatie (1972) * Wounded Knee (1973) * Kultaa tai kunniaa (1973) * Lapsuuteni lumijoulu (1973) * Aurinkomaa (1974) * Väinämöinen (1974) * Rakkautta maailmaan (1978) === Muusikkona ja sovittajana === * Martti Garam: Marton Garam (Heliander Production, 1980) * Leni Hiltunen, Seppo Hanski ja Vuosaaren Lastentarhan lapset: Lapsuuteni joululaulut (AAC-opisto, 1980) * Eri esittäjiä: Lapsuuteni kauneimmat lastenlaulut (AAC-opisto, 1981) * Eri esittäjiä: Tiilia taalia tallallaa – Lastenlaulujen aarteita osa 1 (Musiikki-Laiho, 1983) * Ragni Malmstén: Uinu lapsein (Musiikki-Laiho, 1983) * Eri esittäjiä: Miuku mauku, tiuku tauku – Lastenlaulujen aarteita osa 2 (Musiikki-Laiho, 1984) * Finntrio: Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille (Musiikki-Laiho, 1986) * Allu Tuppurainen: Röllin laulut 1 (Musiikki-Laiho, 1986) * Allu Tuppurainen: Röllin laulut 2 (Musiikki-Laiho, 1987) * Finntrio: Vie tuuli laivaa (Musiikki-Laiho, 1987) * Eri esittäjiä: Aja hiljaa, isi – Lastenlaulujen aarteita osa 3 (Musiikki- Laiho, 1988) * Allu Tuppurainen: Hirmuisia kertomuksia – Elokuvan laulut (Musiikki-Laiho, 1991) * Arja Sipola: Alastomat kasvot / Alla sateenkaaren (Musiikki-Laiho, 1992) * Allu Tuppurainen: Röllin laulut 3 (Musiikki-Laiho, 1993) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nauruun kuoleminen

Nauruun kuoleminen on harvinainen kuolemansyy. Kuolema saattaa yleensä seurata voimakkaan nauramisen aiheuttamasta sydämenpysähdyksestä tai riittämättömästä hapensaannista. Tapauksia tunnetaan Antiikin Kreikasta nykypäivään. Historiassa tunnetaan ainakin yhdeksän tapausta, jolloin ihminen on kuollut nauruun: 9 People Of History Who Expired Because Of Extreme Laughing * Vuonna 1975 englantilainen pariskunta katsoi tv-sarjaa Hyväkkäät, jolloin aviomies alkoi nauraa ja puolen tunnin naurun jälkeen sai sydänkohtauksen. Rouva kirjoitti myöhemmin kiitoskirjeen sarjan tekijöille siitä, että he tekivät hänen puolisonsa viimeisistä hetkistä hauskan. * Tuorein tapaus on vuodelta 1989. Tanskalainen mies katsoi elokuvaa Kala nimeltä Wanda ja alkoi nauraa John Cleeselle. Hänen naurunsa aiheutti sen, että hänen sydämensykkeensä nousi liian korkealle ja hän sai sydänkohtauksen, johon hän kuoli. == Katso myös == *Maailman hauskin vitsi == Lähteet == Luokka:Kuolemansyyt
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1997–1998

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1997–1998 Forssan Alku voitti seuran kuudennen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Äänekosken Huima ja pronssia SB-Girls Lahdesta. Alku voitti loppuottelusarjan Äänekosken Huimaa vastaan voitoin 3-1. Runkosarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka kahdeksan parasta selvisivät kevään jatkosarjaan. Jatkoon selvinneet kahdeksan joukkuetta pelasivat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Jatkosarjan neljä parasta selviytyivät pudotuspeleihin. Välierissä kohtasivat jatkosarjan voittaja Forssan Alku ja sarjan neljäs Tampereen Pyrintö sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Äänekosken Huima ja SB-Girls. Sekä välierät että loppuottelut pelattiin paras viidestä -järjestelmällä. Pronssimitalit jaettiin pelaamalla kaksi ottelua, joiden yhteistulos ratkaisi voittajan. SM-sarjasta putosi Forssan Koripojat. Tilalle nousi Pantterit Helsingistä. ==Runkosarja== Jatkosarjaan # Joukkue O V T P 1 Äänekosken Huima 18 15 3 30 2 Forssan Alku 18 14 4 28 3 SB-Girls 18 12 6 24 4 Tampereen Pyrintö 18 11 7 22 5 Tapiolan Honka 18 9 9 18 6 Pussihukat 18 8 10 16 7 Espoo Basket Team 18 8 10 16 8 Peli-Karhut 18 6 12 12 9 Forssan Koripojat 18 5 13 10 10 Torpan Pojat 18 1 17 2 ====Jatkosarja==== Pudotuspeleihin # Joukkue O V T P 1 Forssan Alku 32 27 5 54 2 Äänekosken Huima 32 24 8 48 3 SB-Girls 32 22 10 44 4 Tampereen Pyrintö 32 18 14 36 5 Tapiolan Honka 32 14 18 28 6 Pussihukat 32 13 19 26 7 Espoo Basket Team 32 12 20 24 8 Peli-Karhut 32 9 23 18 ==Pudotuspelit== ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1997 koripallo Luokka:Vuoden 1998 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Unkarin taide

Unkarin taiteeseen on monissa vaiheissa vaikuttanut sen asema poliittisten tapahtumien keskipisteessä. Unkarin kuvataiteen historia alkaa romaanisen ajan seinämaalauksista. Gotiikan ja renessanssin aikana luotiin miniatyyrejä, alttaritauluja ja kaiverruksia. Keskiajan ja varhaisrenessanssin freskoja tunnetaan yli 550 rakennuksesta, mutta turkkilaisvalloittajat tuhosivat monia kristillisaiheisia maalauksia. 1600-luvun alttarimaalaukset ja epitafit kuvaavat usein Neitsyt Mariaa, jota pyhä Tapani oli pyytänyt Unkarin suojelijaksi. Kuvanveistäjät tekivät hautamuistomerkkejä. 1700-luvun vaihteessa alkoi maallinen kuvataide yleistyä. Varakkaampi väki kokosi itselleen gallerian esi-isiensä muotokuvista. Myös asetelmista tuli suosittuja. 1700-luvun puolella painopiste siirtyi jälleen kirkkotaiteeseen, ja etenkin jesuiitat vaikuttivat kulttuurin muovautumiseen ja toivat maahan länsimaisia vaikutteita. Kansalliset pyrkimykset nousivat taiteessa esiin 1800-luvun puolivälissä. Kansallisromantiikkaa edusti kuvanveistäjä Miklós Izsó. Kriittisemmän realismin edustajia oli Mihály Munkácsy, ja ensimmäisiä impressionisteja oli Pál Szinyei Merse. Paljon vaikutusta oli naturalismia edustaneen Simon Hollósyn perustamalla Nagybányan taiteilijaryhmällä. Avantgardistiset kokeilut alkoivat saada sijaa akateemiselta taiteelta 1900-luvun alussa. Uusi taide sai Unkarissa osin radikaalimpia muotoja kuin muualla, ja monet taiteilijat joutuivat muuttamaan ulkomaille 1919 jälkeen vallankumouksen epäonnistuttua. Emigranttien ansiosta kuitenkin unkarilainen moderni taide tuli näkyville laajemmin. Kansainvälisesti tunnetuimpia modernisteja ovat László Moholy-Nagy ja Victor Vasarely, sekä arkkitehti Marcel Breuer. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Täpläselkäkoralliahven

Täpläselkäkoralliahven (Chrysiptera brownriggii) on koralliahveniin kuuluva kala. Se kasvaa noin 8 cm pitkäksi. Kalan kyljet ovat keltaiset ja selässä kulkee sininen raita, jota koristaa tummempi täplä. Täpläselkäkoralliahvenia elää Indopasifisella merialueella. Niiden levinneisyysalue ulottuu Etelä- Afrikasta Marquesan- ja Seurasaarille, pohjoisessa Japaniin ja etelässa Australiaan asti. == Lähteet == Luokka:Meriakvaariokalat Luokka:Koralliahvenet
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1995–1996

Koripallon naisten SM-sarjakausi 1995–1996 oli forssalaisten joukkueiden dominoima, kun Forssan Alku voitti seuran neljännen perättäisen Suomen mestaruuden Forssan Koripoikien tyytyessä hopeamitaleihin. Pronssia voitti Peli-Karhut Kotkasta. Alku voitti loppuottelusarjan puhtaasti voitoin 3-0. Runkosarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka kuusi parasta selvisivät kevään jatkosarjaan. Jatkoon selvinneet joukkueet pelasivat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Jatkosarjan neljä parasta selviytyivät pudotuspeleihin. Välierissä kohtasivat jatkosarjan voittaja Forssan Alku ja sarjan neljäs Tampereen Pyrintö sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Forssan Koripojat ja Peli-Karhut. Sekä välierät että loppuottelut pelattiin paras viidestä -järjestelmällä. Pronssimitalit jaettiin pelaamalla kaksi ottelua, joiden yhteistulos ratkaisi voittajan. SM-sarjasta putosi Pandat Helsingistä. Tilalle nousi Äänekosken Huima. ==Runkosarja== Jatkosarjaan # Joukkue O V T P 1 Forssan Alku 18 16 2 32 2 Forssan Koripojat 18 14 4 28 3 Tapiolan Honka 18 13 5 26 4 Peli-Karhut 18 12 6 24 5 Tampereen Pyrintö 18 11 7 22 6 Karhun Pojat 18 7 11 14 7 Pussihukat 18 6 12 12 8 Espoo Basket Team 18 5 13 10 9 Pandat 18 3 15 6 10 Korinokia 18 3 15 6 ====Jatkosarja==== Pudotuspeleihin # Joukkue O V T P 1 Forssan Alku 28 23 5 46 2 Forssan Koripojat 28 22 6 44 3 Peli-Karhut 28 18 10 36 4 Tampereen Pyrintö 28 17 11 34 5 Tapiolan Honka 28 16 12 32 6 Karhun Pojat 28 7 21 14 ==Pudotuspelit== ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM- sarjakaudet Luokka:Vuoden 1995 koripallo Luokka:Vuoden 1996 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Tomi Ullgrén

Tomi Ullgrén (s. 7. kesäkuuta 1978 Vantaa)http://www.metal- archives.com/artists/Tomi_Ullgr%C3%A9n/923 on suomalainen metallimuusikko ja doom metal -yhtye Rapturen perustajajäsen. Hän soittaa myös Impaled Nazarenessa, Shape of Despairissa sekä Diableriessa. == Diskografia == ;Wanderer * ;I flow in depths * ;With the winds * ;Haven in Shadows * * ;Rapture * * * * ;Shape of Despair * * * * * * * * * * * Return to the Void (2022, Season of Mist) ;Impaled Nazarene * * * * * * * * Eight headed Serpent (2021, Osmose Productions) ; ;Diablerie * * * * ;Thy Serpent * ;Counting Hours * * The will (2020, Ardua Music) * The wishing tomb (2024, Ardua Music) ;Wintermoon * * ;Disciples Of The Void * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Tomi Ullgrén metalfromfinland.com -sivustolla * Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääpallon Suomensarja 1969–1970

Jääpallon Suomensarja kaudella 1969-1970 pelattiin nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan, jonka kaksi parasta nousivat SM- sarjaan seuraavaksi kaudeksi. == Sarjataulukko == === Etelälohko === Joukkue O V T H Maalit P Porvoon Akilles 8 7 0 1 60-16 14 Pallokerho-35, Helsinki 8 6 1 1 47-13 13 Botnia-69, Helsinki 8 6 1 1 57-31 13 Tolkis Bollklubb, Porvoon mlk 8 5 2 1 63-28 12 Kontulan Urheilijat, Helsinki 8 3 1 4 45-41 7 IF Vesta, Helsinki 8 3 1 4 22-35 7 Lohjan Kisa-Veikot 8 2 0 6 28-51 4 Dicken, Helsinki 8 0 1 7 17-46 1 IF Gnistan, Helsinki 8 0 1 7 18-96 1 === Länsilohko === Joukkue O V T H Maalit P Porin Palloseura 6 4 2 0 20-9 10 Jääpallo-64, Tampere 6 3 1 2 18-14 7 Sandvikens IK 6 2 1 3 16-22 5 Narukerä, Pori 6 1 0 5 12-21 2 === Itälohko === Joukkue O V T H Maalit P Imatran Pallo-Salamat 8 8 0 0 94-16 16 Varkauden Pallo-Pojat 8 5 1 2 65-34 11 Vaajakosken Pallo 8 3 1 4 25-57 7 Varkauden Työväen Palloilijat 8 1 1 6 26-37 3 Jyväskylän seudun Palloseura 8 1 1 6 11-77 3 === Pohjoislohko === Joukkue O V T H Maalit P Pateniemen Vesa 4 3 0 1 22-13 6 Oulun Tarmo 4 3 0 1 18-16 6 Tornion Palloveikot 4 0 0 4 14-25 0 Uusintaottelu: Tarmo-PatV 4-2 === SM-sarjakarsinta === Joukkue O V T H Maalit P PaSa Akilles Tarmo PoPS Imatran Pallo-Salamat 3 2 1 0 18-5 5 3-3 - 10-0 Porvoon Akilles 3 2 1 0 17-5 5 - - 8-1 Oulun Tarmo 3 1 0 2 12-14 2 2-5 1-6 – Porin Palloseura 3 0 0 3 4-27 0 - - 3-9 Akilles ja PaSa nousivat SM-sarjaan, josta putosivat KUV ja JMP. ==Lähteet== * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1970 * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1970 (jatkuu) ===Viitteet=== 1970 Luokka:Vuoden 1969 jääpallo Luokka:Vuoden 1970 jääpallo
Valtanen

Valtanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Eila Valtanen (s. 1957), Kuhmon kaupunginjohtaja *Eino Valtanen (1939–1985), iskelmälaulaja *Jaakko Valtanen (1925–2024), kenraali, Puolustusvoimain komentaja *Juha Valtanen (s. 1952), kilpapurjehtija *Julia Valtanen (s. 2001), keihäänheittäjä *Kimmo Valtanen (s. 1968), Suomen Sony BMG:n toimitusjohtaja *Tiia Valtanen (s. 2001), pesäpalloilija *Unto Valtanen (1929–1989), diplomi- insinööri, Helsingin metrotoimiston toimitusjohtaja *Vieno Valtanen (1901–1952), linja-autoyrittäjä, Valtasen liikenne Oy:n perustaja
Vauhkonen

Vauhkonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Elmer Vauhkonen (s. 2006), jalkapalloilija *Inkeri Wallenius (o.s. Vauhkonen, s. 1947), näyttelijä *Jonni Vauhkonen (s. 1975), jääkiekkoilija *Juha Vauhkonen (s. 1962), kontra-amiraali *Olavi Vauhkonen (s. 1989), jääkiekkoilija *Panu Vauhkonen (s. 1972), näyttelijä *Reijo Vauhkonen (s. 1939), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos *Vilho Vauhkonen (1887–1957), ampuja, olympiamitalisti.
Vehanen

Vehanen tai Wehanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Kosti Vehanen (1887–1957), pianisti *Kosti Vehanen (1858–1887), suomalainen opettaja, toimittaja ja valtiopäivämies *Kyllikki Villa, o.s. Wehanen (1923–2010), kirjailija ja suomentaja *Laina Vehanen (1893–1989), agronomi ja ylilehtori *Petri Vehanen (s. 1977), jääkiekkoilija ==Yritys== *Vehasen saha, hirsitalojen rakentaja
Veikkanen

Veikkanen on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Jussi Veikkanen (s. 1981), kilpapyöräilijä *Arvo Veikkanen (1919–1999), Mannerheim-ristin ritari
Vihavainen

Vihavainen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Ari Vihavainen (s. 1966), ralliautoilija *Jukka Vihavainen (s. 1971), kehonrakentaja *Satu Vihavainen (s. 1957), oopperalaulaja *Timo Vihavainen (s. 1947), historiantutkija, professori ja tietokirjailija *Tuija Vihavainen (s. 1941), VTT:n tutkimusprofessori.
Viinikainen

Viinikainen on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Alpo Viinikainen (s. 1941), pesäpalloilija *Antero Viinikainen (s. 1941), kirjailija *Heikki Viinikainen (s. 1984), kitaristi *Joonas Viinikainen (s. 1998), jääkiekkoilija *Juha Viinikainen (s. 1977), jääkiekkoilija *Olli-Petteri Viinikainen (s. 1998), jääkiekkoilija *Taru Viinikainen (s. 1983), lastenkirjailija ja äidinkielenopettaja *Teemu Viinikainen (s. 1975), jazzkitaristi *Urho Viinikainen (1998–1961), kansakoulunopettaja ja näytelmäkirjailija.
Suomihitit 2012 Vol 21

Suomihitit 2012 Vol 21 on Smurffien 21. albumi. Se julkaistiin 26. lokakuuta 2012. == Kappaleet == # (Frontside Ollie) # (Kohtalon oma) # (Jos mun pokka pettää) # (Soutaa huopaa) # (Sokka irti) # (Kran turismo) # (Puumaa mä metsästän) # (Enemmän duoo ku sooloo) # (You Got to Be, What You Want to Be) # (Here in Smurfworld) # (Soccer Loco) # (The Beautiful Game) # (We're Gonna Win the Cup)(While the Smurfs Are Asleep) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomihitit 2012 Vol 21 itunes.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2012 albumit Luokka:Smurffien albumit
John Dawson-Damer

John Dawson-Damer (1941 – 24. kesäkuuta 2000) oli brittiläis-australialainen moottoriurheilija. Hän menehtyi Goodwood Festival of Speed -kilpailussa 24. kesäkuuta vuonna 2000, kun hänen ajamansa Lotus 63 suistui ulos radalta kohtalokkain seurauksin. Hän oli kuollessaan 59-vuotias. Dameria ei kuitenkaan virallisesti lasketa F1-kilpailussa menehtyneisiin kuljettajiin, vaikka hän ajoi vuoden 1969 Lotus-autoa. ==Aiheesta muualla== *http://www.stevetarrant- marshal.co.uk/bbc_Inquest_reports.htm *http://www.drive.com.au/editorial/articledetail.aspx?ArticleID=6397&vf;=1 *http://www.telegraph.co.uk/news/uknews/1344980/Brother-of-earl-dies-in- Goodwood-hill-climb.html# Luokka:Brittiläiset autourheilijat Luokka:Moottoriurheilussa surmansa saaneet kuljettajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Volanen

Volanen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Eeva-Kaarina Volanen (1921–1999), näyttelijä *Jarkko Volanen (s. 1971), kirjailija *Jani Volanen (s. 1971), näyttelijä *Max Volanen, Max Vola (s. 1983), suomalainen rap- artisti, laulaja, lauluntekijä ja muusikko *Reino Volanen (1890–1962), näyttelijä *Risto Volanen (s. 1944), yhteiskuntatieteiden tohtori ja entinen poliittinen valtiosihteeri valtioneuvoston kansliassa. *Volmari Volanen (1884–1969), nimismies ja kuoronjohtaja
Äkkitulva

Äkkitulva tai syöksytulva on nopeasti syntyvä tulva, jonka tyypillisesti aiheuttaa rankkasade pienellä alueella. Ukkoseen liittyvä äkkitulvia aiheuttava rankkasade kestää yleensä yhdessä paikassa alle tunnista muutamaan tuntiin, rintamasateisiin liittyen jopa useita vuorokausia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Potamologia
Väkeväinen

Väkeväinen on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Annikki Kuisman, o.s. Väkeväinen (1921–2009) Metro-tyttöjen jäsen *Anna-Liisa Väkeväinen, Metro- tyttöjen jäsen *Hertta Väkeväinen (myöh. Louhivuori), Metro-tyttöjen jäsen *Jukka Väkeväinen (s. 1978), kymmenottelija *Ville-Veikko Väkeväinen (s. 1985), jääkiekkoilija
Helmiäistonkija

Helmiäistonkija (Geophagus brasiliensis) on kirjoahveniin kuuluva kala. Se on suosittu akvaariokala. Helmiäistonkija kasvaa tyypillisesti 9 cm pitkäksi. Se on saanut nimensä värityksestään: harmaanvihreällä pohjalla on sinihohtoisia helmiä. Evät ovat punaiset tai punareunaiset. Helmiäistonkija on kotoisin Etelä-Amerikasta, Etelä- ja Itä-Brasilian ja Uruguayn rannikoiden vesistöalueilta. Yhdysvaltojen Floridassa elää kanta, jonka arvellaan syntyneen akvaariokalakasvattamoilta karanneista yksilöistä. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet Luokka:Akvaariokalat
Keltamolli

Keltamolli (Priapella intermedia) on hammaskarppeihin kuuluva kala. Se on kotoperäinen laji Meksikossa. Keltamolli voi kasvaa 5 cm pitkäksi. Se elää kirjasvetisissä puroissa ja jokien rantavesissä. == Lähteet == Luokka:Akvaariokalat Luokka:Hammaskarpit
Pirkko Talola-Aaltonen

Pirkko Anneli Talola-Aaltonen (o.s. Kunnas; s. 16. kesäkuuta 1940 Tampere) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Talola kävi koulua Vammalassa ja kirjoitti ylioppilaaksi. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa Jolanda di Maria Petrisin oppilaana ja suoritti diplomilaulajan tutkinnon vuonna 1974. Erinomaisen diplominsa ansiosta hän sai ensikonserttiinsa (1975) stipendin. Papagenan roolissa hän esiintyi 1982–1986. Suomen Kansallisoopperassa hän oli vieraileva solisti vuosien ajan.Pääkonsertit. Kirkkomusiikkijuhlat. Viitattu 18.7.2019. Talola-Aaltonen on esiintynyt useissa oopperoissa, muun muassa Papagenana Savonlinnan oopperajuhlilla Taikahuilussa (1986). Hän on esiintynyt solistina useasti myös Singing Strings -yhtyeen kiertueilla ja konserteissa, muun muassa Valkoisessa talossa joulukuussa 1994 Bill ja Hillary Clintonin kutsumana, Torontossa vuonna 2000 ja Suomessa vuonna 2013. Talola toimi yksinlaulun lehtorina Länsi-Uudenmaan musiikkiopistossa Lohjalla. Tästä virasta Talola on jäänyt eläkkeelle. Samanaikaisesti hän on toiminut sivuvirkaisena rehtorina Pitäjänmäen musiikkiopistossaPitäjänmäen musiikkiopisto. Viitattu 18.7.2019. vuodesta 1986.Pitäjänmäen musiikkiopisto. Stadissa.fi. Viitattu 18.7.2019. Ensiesiintyminen oli La Bohèmen Musetta. Don Pasqualen Norina lienee hänen mieliroolejaan. Talola on konsertoinut eri puolilla Suomea. Mittavia kiertueita on ollut useita. Merikanto-konserttisarja kattoi parikymmentä paikkakuntaa. Mittavia konserttimatkoja hän on tehnyt Yhdysvaltojen lisäksi Australiaan. Talola on konsertoinut muun muassa Israelissa, Puolassa, Lontoossa, Espanjassa ja Neuvostoliitossa. ==Yksityiselämä== Pirkko Talola- Aaltosen veli on kirjailija Mauri Kunnas.Tietoa Maurista. Maurikunnas.net. Viitattu 18.7.2019. Talola-Aaltonen solmi avioliiton luokkatoverinsa Heikki Talolan kanssa. Liitto kesti 34 vuotta. Liitosta syntyi poika, Ville Talola, pappi, toimittaja. Sittemmin Talola-Aaltonen avioitui kouluttaja-pastori Tapio Aaltosen kanssa.Eetosta ja paatosta: otsikko "Tuli ero." Tapio Aaltosen blogi. Viitattu 18.7.2019. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Novošahtinsk

Novošahtinsk () on teollisuuskaupunki Rostovin alueella Venäjällä, noin 105 kilometriä Rostov-na-Donusta pohjoiseen. Tämä itäisen Donbass-hiilialueen kaupunki perustettiin 1939 kaupunkimaisten taajamien yhteenliittymisen tuloksena. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 111 087 henkeä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rostovin alueen kaupungit
Synecdoche, New York

Synecdoche, New York on vuonna 2008 julkaistu Charlie Kaufmanin käsikirjoittama ja ohjaama draamaelokuva, jonka pääosassa näyttelee Philip Seymour Hoffman. Muissa rooleissa näyttelevät muun muassa Catherine Keener, Samantha Morton ja Michelle Williams. Elokuva on Kaufmanin esikoisohjaus. Elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa Suomessa. Televisioensi-ilta oli Yle Teemalla 12. joulukuuta 2012. Elokuvan tarina kertoo sairaalloisesta newyorkilaisesta teatteriohjaajasta, jonka tuotannossa faktan ja fiktion rajat alkavat hämärtyä. Vuonna 2016 Synecdoche, New York äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 20. parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.The 21st Century’s 100 Greatest Films, BBC Culture 24.8.2016. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2008 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:New Yorkissa tapahtuvat elokuvat Luokka:Charlie Kaufmanin käsikirjoittamat elokuvat