Parhan tuulivoimapuisto

Parhan tuulivoimapuisto, eli aiemmin Parhalahden tuulivoimapuisto, on Pohjois- Pohjanmaalla Pyhäjoen kohde sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 10 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 56 megawattia ja vuosituotanto on noin 200 gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut ja sen omistaa Puhuri Oy ja sitä operoi Puhuri Oy. == Yleistä == Parhan tuulipuisto sijaitsee Pyhäjoella, Parhalahden kylässä, noin 15 kilometriä Pyhäjoen korkonkylästä koilliseen, kunnan pohjoisrajan tuntumassa ja valtatien 8 itäpuolella. Puistoon johtaa huoltotienä paranneltu metsäautotie, joka alkaa valtatiestä 8 hieman Parhalahden pohjoispuolelta. Matkaa valtatieltä tuulipuiston ensimmäiselle tuulivoimalalle on seitsemän kilometriä. Voimala- alue on pitkänkapea ja se ulottuu Varesnevan, Uusiperkiön, Kallioisnevan, Sarponevan, Kydön ja Jylhän seuduille. Tuulipuiston pituus on 5,3 kilometriä, leveys 0,8 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä. Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on 6,7 neliökilometriä. Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V162-mallia, jonka napakorkeus on 166 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 162 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,6 megawattia. Voimalat sijaitsevat 35–65 metrin korkeudella mpy. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20 kilovoltin jännitteellä alueen keskellä Sarponevalla sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan Varesnevalta kaakkoon päin 110 kilovoltin siirtolinjaa myöten Keskikylälle, jossa sähkö kytketään kantaverkkoon. == Historiaa == === Suunnittelu === Puhuri Oy:n hankkekehitys aloitettiin vuonna 2010 maanvuokrauksella ja esiselvitystöillä. Tuulivoimahanke oli sellainen, että sen käsittely vaati YVA-menettelyn läpiviemisen. Hankkeen arviointiohjelma saapui Pohjois-Pohjanmaan ELY- keskukselle joulukuussa 2012. Ohjelma oli tammi- ja helmikuussa julkisesti nähtävillä Pyhäjoen kunnanvirastossa ja kirjastossa, Raahen kaupungin teknisessä palvelukeskuksessa ja kirjastossa sekä Pohjois-Pohjanmaan ELY- keskuksessa. Hankkeen osalta järjestettiin yleisötilaisuus tammikuussa 2013 Pyhäjoen lukion Parhasalissa. Yhteysviranomainen antoi arviointiohjelmasta lausunnon helmikuussa 2013. Hankenimi oli tuolloin Parhalahden tuulivoimapuisto ja hankkeen pinta-ala oli tuolloin 21 neliökilometriä. Siihen kaavailtiin korkeintaan 18 tuulivoimalaitosta, joiden kokonaiskorkeus olisi ollut 170–235 metriä. Yhteysviranomainen pyysi hankkeen vetäjää esimerkiksi tarkentamaan YVA-selostuksessa yleiskaavoituksen tilannetta, sähkönsiirron reittiä, käyttämään meluvaikutuksien arvioinnissa uudempia ohjearvoja ja sijoittamaan voimalat kauemmaksi asutuksesta. Se muistutti myös paikallisesti arvokkaiden luontokohteiden huomioimista tiestön ja tuulivoimapaikkojen suunnittelussa. Arviointiselostus saapui ELY-keskukselle joulukuussa 2013. Se oli tammi- ja helmikuussa 2014 julkisesti nähtävillä samoissa paikoissa kuin arviointiohjelma ja sen tiimoilta järjestettiin tammikuun puolivälissä yleisötilaisuus. Ympäristöselostuksen pääsisältö oli rakentaa enintään 17 tuulivoimalaitosta, joiden kapasiteetiksi kaavailtiin enintään viisi megawattia. Tuulivioimalat oli ryhmitelty kahteen alueeseen, joista toisessa oli 10 ja toisessa 7 tuulivoimalaa. Voimala-alueelle tulisi rakentaa myös oma sähköasema, jossa paikallisella maakaapeloinnilla koottavan sähköön nostettaisiin 20 kilovoltista 110 kilovolttiin. Sähkönsiirtoon esitettiin kaksi vaihtoehtoa: kaakkoon päin vedetteävä ja Keskikylässä Oulun ja Kokkolan väliselle kantaverkon sähkölinjalle johtava siirtolinja, tai luoteeseen päin Soukkahaan sähköasemalle johtava sähkölinja. Yhteysviranomainen antoi selostuksesta lausunnon huhtikuussa 2014. Yhteysviranomainen totesi muun muassa, että tuulivoimaloista nro 18 ja 11 luopuminen oli vähentänyt melu- ja häiriövaikutuksia paikallisiin asukkaisiin, maisemaan, linnustoon, lepakoihin ja liito-oraviin. Se vaati, ettei arvokkaalle kallioalueelle Kettukaaret- Mörönkalliot (KAO110018) rakennettaisi mitään. Se totesi myös, että laajimmilleen suunniteltuna tuulipuisto vaikuttaisi Pohjanlahden rantatiehen Parhalahdella sekä maakunnallisesti arvokkaaseen Parhalahden kulttuurimaisemaan. Hankkeen vireillepano tapahtui kunnanhallituksen hyväksyttyä sen syyskuussa 2012. Kaavaehdotus käsiteltiin kunnanvaltuustossa marraskuussa 2014 ja hyväksyttiin helmikuussa 2015. Tuulivoimapuistossa olisi kaavaehdotuksen mukaan 15 tuulivoimalaitosta kahdella erillisellä kaava- alueella. Alueiden itäisessä osassa, jonka pinta-ala on 6,7 neliökilometriä, olisi kaavaehdotuksen mukaan 10 voimalaitosta. Läntinen osa sijaitsisi Parhalahden kylän vieressä eikä sille laadittaisi tässä yhteydessä kaavaa. Itäisessä osassa lähin asutus sijaitsi lähimmästä voimalasta 2,5 kilometrin etäisyydellä ja lähin vapaa-ajan asutus lähes kahden kilometrin etäisyydellä. Sähköaseman pinta-alaksi esitettiin 550 neliömetriä. Siinä olisi laitteet nostamaan 20 kilovoltin jännite 110 kilovoltin jännitteeseen. Sähköasemalle oli kaavassa varattu kaksi sijoituspaikkaa. Parhanlahden alue oli merkitty marraskuussa 2015 julkaistuun Pohjois-Pohjanmaan ensimmäiseen vaihemaakuntakaavaan laajana yhteisalueena (tunnus tv-1 331), joka ylitti Raahen ja Pyhäjoen kuntarajan. Maaliskuussa 2019 uutisoitiin, että seitsemän tuulivoimapuistoa sai Energiaviraston kilpailuttaman valtion tuotantotuen. Parhan tuulipuisto oli näistä yksi. Valitut seitsemän tuulivoimapuistoa olivat halvimman tarjouksen tehneet tuulipuistoa, joiden yhteiskapasiteetti täytti ennalta määritetyn 1 400 gigawattitunnin kiintiön. Kilpailutukseen osallistui 26 tuulivoimapuistoa, joiden tarjouksen keskihinta oli 38,52 euroa/MWh. Halvin tarjous oli 31,27 euroa/MWh. Tuotantotukea maksetaan 12 vuoden ajan eli vuoteen 2034 asti. === Rakentaminen === Lopullinen investointipäätös tapahtui heinäkuussa ja rakennustyöt käynnistyivät loppukesällä 2019. Varesnevan ja Keskikylän välisen siirtolinjan rakentamisesta uutisoitiin maaliskuussa 2020. Linjan rakentaja oli Eltel Networks Oy ja sen tuli valmistua kesäkuuhun mennessä. Maanrakennustöistä uutisoitiin huhtikuussa 2020 ja niitä urakoi Pentti Hämeenaho Oy. Maanrakennustöihin kuuluivat tiestön parantaminen, nostokenttien rakentaminen ja voimaloiden perustusten kaivaminen ja louhinta. Yhtiö myös tuotti rakennustöissä tarvittavan kivimurskeen. Tuulipuiston sähköaseman rakensi VEO Oy. Kesäkuussa annettiin tiedote, jossa tuulivoimapuiston arvioiduksi kustannukseksi ilmoitettiin 60 miljoonaksi euroa. Syyskuussa uutisoitiin, että voimaloiden perustuksista oli valettu kahdeksan. Perustukset ankkuroitiin kiinni kallioperään, jotta perustusten kokoa voitiin pienentää. Pohjatyöt oli tarkoitus jatkaa talven läpi ja perustukset valmistuivatkin tammikuussa 2021. Tuulivoimaloiden pystytys voitaisiin aloittaa loppukesällä 2021, kun niiden osia alkoi saapumaan satamaan , ja niitä asennettiin seuraavaan talveen asti. Sähköntuotanto käynnistyi vuoden 2022 puolella, jolloin kolme voimalaitosta oli käynnistetty , ja tuulivoimapuisto vihittiin käyttöön kesäkuun lopulla 2022. === Uutiset === Huhtikuussa 2024 hyväksyi kunnanhallitus Parhan tuulipuiston laajennusaloitteen. Sen mukaan olisi tarkoitus rakentaa seitsemän tuulivoimalaitosta lisää ja liittää mukaan pieni 10 megawatin aurinkovoimalaitos. Myös tämän hankkeen osalta edellyttää ELY-keskus, tammikuussa 2018 tekemässään päätöksessä, YVA-menettelyn toteuttamista. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Pyhäjoen tuulivoimapuistot