EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vellua

Vellua on Uudenkaupungin kylä, joka sijaitsee noin 10 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella. Se kuului aikaisemmin Kalannin kuntaan. Keskiajalla Vellua oli Uudenkirkon kappeliseurakunta, joka liitettiin emäseurakuntaan 1500-luvun alussa. Kylässä toimi vuonna 1990 lakkautettu Uudenkaupungin radan Velluan seisake. == Lähteet == Luokka:Kalannin kylät
Luettelo Suomen suurimmista uruista

Luettelo Suomen uruista, joissa on vähintään 45 äänikertaa paikka äänikertoja pillejä rakentaja valmistusvuosi Helsingin Musiikkitalo 124 Rieger Orgelbau 2024 Lapuan tuomiokirkko 85+4 6666 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1938 Turun tuomiokirkko 81 6057 Urkurakentamo Veikko Virtanen 1980 Helsinki, Finlandia- talo 70 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1972 Tampereen tuomiokirkko 68+5 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1929 Helsinki, Johanneksenkirkko 65+1 E.F. Walcker restaur. Chr. Scheffler 1891 2005 Oulu, tuomiokirkko 62+2 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1939 Pori, Keski-Porin kirkko 58 Paschen Kiel Orgelbau GmbH 2007 Helsingin tuomiokirkko 57 Marcussen & Søn 1967 Tampere, Aleksanterin kirkko 56+3 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1939 Ylistaro 55+1 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1952 Seinäjoki, Lakeuden Risti 53 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1960 Lahti, Ristinkirkko 53 Urkurakentamo Veikko Virtanen 1979 Lahti, Sibeliustalo 52 Grönlunds Orgelbyggeri Ab 2007 Turku, Mikaelinkirkko 52 3633 Grönlunds Orgelbyggeri Ab 2002 Kuopion tuomiokirkko 52 Bruno Christensen & Sønner 1986 Varkaus 51+2 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1939 Mikkelin tuomiokirkko 50+1 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1956 Kokkolan kirkko 50 Åkerman & Lund Orgelbyggeri Ab 2002 Turku, Martinkirkko 49+2 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1936 Helsinki, Paavalinkirkko 48+4 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1957 Helsinki, Kallion kirkko 48 Åkerman & Lund Orgelbyggeri Ab 1995 Mikkeli, maaseurakunta 48 Kangasalan Urkurakentamo Oy 1986 Pielavesi 47+2 3167 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1955 Kangasniemi 46+1 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1954 Kuusankoski 45+4 Oy Kangasalan Urkutehdas Ab 1932 Leppävirta 45 Kangasalan Urkurakentamo Oy 1989 Vaasa, kolminaisuuden kirkko 45 Marcussen & Søn 1975 Rovaniemi 45 Bruno Christensen & Sønner 1987 Savonlinna, tuomiokirkko 45 Urkurakentamo Martti Porthan Oy 1991 == Lähteet == Luokka:Luettelot musiikista Luokka:Urut Luokka:Luettelot Suomen taiteesta
Vehmaskoski

Vehmaskoski on Virtain Kotalan kylässä sijaitseva koski, joka on suosittu kalastuskohde. Koski on toinen koski Jyrkeejärvestä Vehmasjärveen laskevassa joessa. Vehmaskoski on osa Kotalan koskia. Vehmaskoski on nimensä mukaisesti rannoiltaan vehmas. Noin puolen kilometrin mittainen koski putoaa noin 7 metriä. Silta ylittää kosken puolivälissä. Vehmaskosken luontaisia kalalajeja ovat järvitaimen, hauki ja ahven. Koskeen on istutettu järvitaimenta ja harjusta. Luonnonvaraisella järvitaimenella on rasvaevä, joka on istutetulla leikattu pois. Vain istutettuja, alamitan ylittäviä järvitaimenia saa ottaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen kosket Luokka:Kotala Luokka:Virtain luonto
We Are One (Wild Youthin kappale)

We Are One on irlantilaisen Wild Youth -yhtyeen kappale. Yhtye edusti Irlantia vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista. == Listasijoitukset == * (Irish Singles Chart): 93 == Lähteet == Luokka:Irlannin euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2023 euroviisuedustuskappaleet
Adelina Tahiri

Adelina Tahiri (s. 1991 Skopje) on albanialainen laulaja. Albaniassa asuva Tahiri aloitti ammattiuransa vuonna 2007 ollessaan vain 16 -vuotias singlellä "Më Trego", jonka hän julkaisi albaniaksi ja jota soitettiin Albaniassa ja Kosovossa. Lokakuussa 2010 hän julkaisi toisen albuminsa Nuk Jam Penduar albaniaksi. Tahirista tuli virallisesti Albanian kansalainen vuonna 2011. Adelina Tahirilla on laaja yleisö Kosovossa, Albaniassa, Pohjois-Makedoniassa ja Italiassa. == Albumi == * 2007- Më Trego * 2008-Eliksir * 2010-Nuk Jam Penduar * 2011-Manipulator * 2012-Mjaft Luokka:Albanialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Abu Fuad

Fouad Hanafi-Eweiss (s. 1945 Kairo ), tunnettu nimellä Abu Fuad, on tamperelainen ravintoloitsija, joka avasi kebab-ravintolan Tampereelle vuonna 1982 ja oli yksi Suomen ensimmäisiä kebab-ravintoloitsijoita. Fuad Hanafi- Eweiss kouluttautui Egyptin armeijan lentäjäksi. Hän kuitenkin riitautui ilmavoimien akatemian johtajan Hosni Mubarakin kanssa ja joutui muuttamaan Ruotsin kautta Suomeen 1971. Hän työskenteli Tampereella kahviloissa, ravintoloissa ja pubeissa, kunnes perusti ensin Sadat Padat -ravintolan ja vuonna 1982 omaa nimeään kantavan Abu Fuadin. Alkuperäinen Abu Fuad -ravintola Koskikeskuksessa suljettiin 2012. Sittemmin Abu Fuad -nimellä on toiminut ravintoloita Rautatieaseman ruokatorilla, Nokia Arenalla ja Pirkkalan Prismassa. Abu Fuad jäi eläkkeelle vuonna 2016. Teivon Liha ja myöhemmin Tapola lisensoi Abu Fuad -tuotemerkin ja myy nimellä tuotteita päivittäistavarakaupassa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset ravintoloitsijat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chen Yupeng

Chen Yupeng (; s. 15. tammikuuta 1984) on kiinalainen musiikkituottaja sekä elokuva-, televisio- ja pelimusiikin säveltäjä.James Dennis Escalante, Yu Peng-Chen: The music maker of Genshin Impact Village Pipol 11.12.2022, viitattu 18.2.2023 Chen syntyi perheeseen, jonka äiti oli eläkkeelle jäänyt laulaja ja isä opiskellut pääaineenaan matematiikkaa. Hän suoritti varhaisia opintoja Shenzhenin taidekoulussa klarinetinsoitossa ja sai myös sävellysopetusta. Vuonna 2002 Chen muutti Shanghaihin ja jatkoi opintojaan Shanghain musiikkikonservatoriossa. Hänen pääaineenaan siellä oli aluksi klarinetinsoitto, mutta hän vaihtoi sen musiikkisuunnitteluun ja -tuotantoon. Chen valmistui konservatoriosta kunniamaininnoin. Chen työskenteli televisio- ja elokuvamusiikin parissa ennen liittymistään MiHoYo-peliyhtiön palvelukseen. Hänen yhteistyökumppaneitaan elokuva-alalla ovat olleet muiden muassa Chan Kwong-wing ja Raymond Yip. Chen teki musiikin Genshin Impact -peliin (2020) ja sai tästä palkinnon tulokkaan tai läpimurron tekijän kategoriassa Annual Game Music Awards -jaossa samana vuonna. Kertomansa mukaan Chen sai suurimman osan luovasta innoituksestaan Genshin Impactin musiikkiin klassisesta musiikista ja kiinalaisesta kansanmusiikista.Yu-Peng Chen Interview: The Music of Genshin Impact Video Game Music Online 5.4.2021, viitattu 18.2.2023 == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset säveltäjät Luokka:Elokuvasäveltäjät Luokka:Videopelimuusikot Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Wild Youth

Wild Youth on irlantilainen indie rock -yhtye, joka perustettiin Dublinissa vuonna 2016. He edustivat Irlantia Eurovision laulukilpailussa 2023 kappaleella We Are One. == Diskografia == === Singlet === * "We Are One" (2023) == Lähteet == Luokka:Irlantilaiset yhtyeet Luokka:Irlannin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2023 euroviisuedustajat
Mama šč!

Mama ŠČ! () on kroatialaisen Let 3 -yhtyeen kappale. He edustivat Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa voitettuaan Kroatian euroviisukarsinnan. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 123 pistettä ja sijoittui kolmanneksitoista. == Lähteet == Luokka:Kroatian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2023 euroviisuedustuskappaleet
Alavuden kirkonkylän työväentalo

Alavuden Kirkonkylän Työväentalo on Alavuden kunnan keskustaajamassa sijaitseva työväentalo. == Historiaa == Alavuden Kirkonkylän Työväenyhdistys perustettiin 10. tammikuuta 1907. Perustavassa kokouksessa yhdistykseen liittyi 39 jäsentä. Vuoden lopussa jäseniä oli 85, joista pääosa oli torppareita ja mäkitupalaisia perheenjäsenineen. Mukaan tuli eri alojen ammattilaisia, kuten nahkureita, suutareita, yksi suutarin kisälli, kivimies, maalari, proviisori, postiljooni ja postiljoonin apulainen. Yhdistys ilmoitettiin 19.1.1907 Sos.-dem. Puolueen jäsenrekisteriin. == Rakennus == Oma työväentalo päätettiin rakentaa heti ensimmäisen toimintavuoden aikana, ja rakennus pystytettiin vuonna 1908. Kirkonkylän yhdistys osti Erkki Ranta- Aholta Kiviniemen tuparakennuksen rakennusaineiksi. Kirkonkylästä ostettiin Kauppias M. Nurmelta entinen kauppaliikkeen talo. Kirkonkylän työväenyhdistyksen talo myytiin vuonna 1918. Myynnistä on jäljellä kuitti, jossa K.E. Pellonpää ja Kalle Manninen ilmoittavat saaneensa työväentalon myynnistä 4000 markkaa ja huutokapasta 33 markkaa, mutta ostajien nimiä ei kuitissa ole. Yhdistyksen toiminta oli hiipunut ja jäsenistöä liittynyt Alavuden Aseman työväenyhdistykseen. == Toimintaa == Yhdistys sai perustamisensa jälkeen toimintatilaksi lautamies Härköseltä huoneen, joka toimi kokoustilana. Iltamia pidettiin Aseman yhdistyksen työväentalossa sekä palokunnantalossa. Omassa 1908 valmistuneessa työväentalossa pidettiin iltamia ja kokoukset. Lisäksi siellä toimivat oma kirjasto, ravintola ja puhujaseura. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Alavuden rakennukset ja rakennelmat
Finn T. Isaksen

Finn Trond Isaksen (26. huhtikuuta 1924 Frogn – 29. syyskuuta 1987) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1983–1985. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Finn T. Isaksen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan maatalousministerit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Hengaillaan (täsmennyssivu)

Hengaillaan voi tarkoittaa seuraavia asioita: * ”Hengaillaan”, Kirkan vuoden 1984 musiikkikappale ja Suomen saman vuoden Euroviisujen edustuskappale * Hengaillaan, Kirkan vuoden 1984 musiikkialbumi * Hengaillaan, tammikuussa 2023 alkanut suomalainen televisio-ohjelma
Horna

Horna tarkoittaa helvettiä ja myös seuraavia: * Horna, suomalainen black metal -yhtye * Horna, Ilkka Remeksen kirja vuodelta 2014 * Classic Old Western Societyn Horna-airsoft-larp
Svein Sundsbø

Svein Sundsbø (s. 3. heinäkuuta 1943 Lindås) on norjalainen keskustapolitiikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1985–1986. Koulutukseltaan hän on agronomi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Svein Sundsbø Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan maatalousministerit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jämijärven kirkonkylä

Jämijärven kirkonkylä on Jämijärven kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa koulu. Kirkonkylän väkiluku oli 584 vuonna 2021. == Lähteet == Luokka:Jämijärvi Luokka:Satakunnan maakunnan taajamat Luokka:Satakunnan maakunnan kylät Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset
Lapuan lukio

Lapuan lukio on Lapualla sijaitseva lukio. Lukion rehtorina toimii Kaisa Piiparinen. Alkuperäinen tiilirakennus, jossa lukio toimi vuosina 1974–2019, on rakennettu vuonna 1959 mutta se poistettiin lukion käytöstä sisäilmaongelmien vuoksi. Sen viereen on rakennettu keväällä 2019 valmistunut Arkkitehdit von Boehm – Renell Oy suunnittelema lukiorakennus. Lapuan yhteiskoulu perustettiin vuonna 1904 ja se sai ylioppilastutkinto-oikeuden vuonna 1912. Vuonna 1974, kun peruskoulujärjestelmä otettiin käyttöön, yhteislyseon tilalle tuli Lapuan yläaste ja Lapuan lukio. Lapuan lukioon yhdistettiin Lapuan yhteislyseon, Kiviristin yhteiskoulun ja Tiistenjoen yhteiskoulun lukioluokat ja se toimi Kiviristin yhteiskoulun entisessä koulutalossa. == Lähteet == Luokka:Lapua Luokka:Suomen lukiot
Fredrik Henrik Oranialainen

Fredrik Henrik Oranialainen (; 29. tammikuuta 1584 – 14. maaliskuuta 1647) oli Orania-Nassau-sukuun kuulunut Alankomaiden kolmas käskynhaltija vuosina 1625–1647. Hän taisteli menestyksekkäästi Alankomaiden itsenäisyyden puolesta kahdeksankymmenvuotisessa sodassa espanjalaisia vastaan. == Elämä ja ura == Fredrik Henrik oli Vilhelm Vaiteliaan nuorin lapsi, ja syntyi noin kuusi kuukautta ennen isänsä murhaa. Hänen äitinsä Louise de Coligny oli kuuluisan hugenottijohtajan, amiraali Gaspard de Colignyn tytär ja Vilhelmin neljäs vaimo. Fredrik Henrik sai sotilaallisen koulutuksen vanhemmalta veljeltään Moritsilta, joka oli yksi aikansa merkittävimpiä sotapäälliköitä. Moritsin kuoltua vuonna 1625 Fredrik Henrik peri häneltä isänsä aseman ja maaomaisuuden sekä Hollandin, Zeelandin, Utrechtin, Overijsselin ja Gelderlandin viiden provinssin käskynhaltijan ja valtakunnan kenraalikapteenin ja kenraaliamiraalin virat. Fredrik Henrik avioitui vuonna 1625 Amalia von Solmsin kanssa. Heidän poikansa oli Vilhelm II Oranialainen. Fredrik Henrik osoittautui sotapäällikkönä veljensä tasoiseksi ja valtiomiehenä ja poliitikkona paljon kyvykkäämmäksi. Hän oli 22 vuoden ajan Yhdistyneiden provinssien johdossa, ja hänen aikanaan käskynhaltijan valta saavutti huippunsa. Valtiaana hän harjoitti maltillista sisäpolitiikkaa ja pyrki erityisesti ratkaisemaan vallitsevia uskonnollisia riitoja. Fredrik Henrikin aikaa pidetään yleisesti Alankomaiden tasavallan kultakautena. Sitä leimasivat suuret maa- ja merivoitot, maailmanlaajuinen merenkulun ja kaupan laajeneminen sekä taiteen ja kirjallisuuden alojen voimakas kehitys. Fredrik Henrik tunnettiin erityisesti piiritystekniikan mestarina, ja muun muassa Ruotsin Kaarle X Kustaa haki hänen päämajassaan sotilasoppia. Fredrik Henrikin tärkeimmät sotilaalliset saavutukset olivat ’s-Hertogenboschin piiritys ja valloitus vuonna 1629, Maastrichtin piiritys vuonna 1632, Bredan piiritys vuonna 1637, Sas van Gentin piiritys vuonna 1644 ja Hulstin piiritys vuonna 1645. Liitto Ranskan kanssa Espanjaa vastaan oli ollut Fredrik Henrikin ulkopolitiikan keskipisteenä suurimman osan hänen hallintokaudestaan, mutta viimeisinä vuosinaan hän uhrasi liiton Ranskan kanssa tehdäkseen Espanjan kanssa erillisrauhan. Fredrik Henrik kuoli 14. maaliskuuta 1647, ja hänet haudattiin isänsä ja veljensä viereen Delftissä. Alankomaiden itsenäisyyden varmistanut Münsterin sopimus, joka päätti hollantilaisten ja espanjalaisten välisen pitkän sodan, allekirjoitettiin vasta 30. tammikuuta 1648, koska Fredrik Henrikin sairaus ja kuolema viivästyttivät neuvotteluja. Se oli osa Westfalenin rauhaa, joka päätti kolmikymmenvuotisen sodan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaiden kuninkaalliset Luokka:Vuonna 1584 syntyneet Luokka:Vuonna 1647 kuolleet
Vääntelä

Vääntelä on kylä Liedossa. Se sijaitsee 1 kilometrin päästä Ilmarisista. Vääntelässä on muun muassa Ilmaristen matkailutila. Vääntelällä on pitkä historia: siellä on yksi Liedon kolmesta keskiajalta periytyvästä kartanosta. Vääntelänkoski Aurajoessa virtaa kylän kaakkoispuolella. Koskessa oli mylly jo 1500-luvulla. Joen yli tehtiin ajokelpoinen silta vuonna 1907. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vääntelä Liedon kotiseutuportaali Luokka:Liedon kylät
55 Cancri c

{{Eksoplaneetta | nimi = 55 Cancri c | kuva = 55 Cnc c rv.pdf | kuvateksti = Kaavio 55 Cnc c:n keskustähteensä aiheuttamista säteisliikkeen muutoksista. | löytäjät = | löytöpäivä = 13. kesäkuuta 2002 | löytötapa = Säteisnopeusmenetelmä | tähden nimi = 55 Cancri A | etäisyys auringosta = 40,3 ± 0,4 vv | tähden massa = 0,95 ± 0,10 Auringon massaa | tähden spektriluokka = G8V | tähden metallipitoisuus = 0,29 | luminositeetti = 0,63 / 0,0076 | tähden ikä = 7,4-8,7 mrd. vuotta | isoakselin puolikas = | eksentrisyys = | kiertoaika = | peri pituus = | peri aika = | massa = >0,217 ± 0,04 | massa maa = | säde = | säde maa = | tiheys = | lämpötila = | putoamiskiihtyvyys = }} 55 Cancri c on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Se on kaasujättiläinen ja sen massa on verrattavissa Saturnukseen. 55 Cancri c on kolmas tunnettu planeetta etäisyysjärjestyksessä sen tähdestä. Eksoplaneetan kiertorata kestää 44,34 päivää. Se löytyi vuonna 2002, mutta sen löydöstä ilmoitettiin vuonna 2004. Kuten suurin osa tunnetuista eksoplaneetoista, 55 Cancri c havaittiin tarkkailemalla muutoksia sen tähden säteittäisnopeudessa. Löytöhetkellä sen tähdellä tiedettiin olevan vain yksi planeetta, 55 Cancri b. Koska planeetta havaittiin epäsuorasti havainnoimalla sen tähteä, sen ominaisuuksia, kuten sen sädettä, koostumusta ja lämpötilaa, ei tunneta. 55 Cancri c on todennäköisesti kaasujättiläinen ilman kiinteää pintaa. == Lähteet == Luokka:Eksoplaneetat Luokka:Ravun tähdistö Luokka:Jättiläisplaneetat
Okakataja

Okakataja (Juniperus oxycedrus) on Välimeren seudulla kasvava katajalaji. Se voi jäädä pensaaksi tai kasvaa jopa kuusi metriä korkeaksi puuksi. Sen kaarna on sileää ja harmahtavaa. Neulaset ovat 15–20 mm pitkiä. Marjat ovat kypsinä punaruskeita ja 6–12 mm halkaisijaltaan. Okakatajan oksista ja puuaineksesta uutetaan aromaattista öljyä, jota käytetään sekä rohtona ihottumien hoitoon että tuoksuaineena esimerkiksi saippuoissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Okakataja (Juniperus oxycedrus) * European Atlas of Forest Tree Species: Juniperus oxycedrus (pdf) Luokka:Katajat
Kaarlo Länkelä

Kaarlo Länkelä, sukunimi aik. Dahlström (20. helmikuuta 1853 Viitasaari – 2. lokakuuta 1928 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri ja rehtori.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Kaarlo Länkelä 75-vuotias, Aamulehti, 19.02.1928, nro 49, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotRehtori Kaarlo Länkelä, Aamulehti, 03.10.1928, nro 271, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Kaarlo Länkelän vanhemmat olivat Viitasaaren kappalainen, varapastori Karl Magnus Dahlström (1812–1875) ja Margareta Elisabet Petrelius (k. 1885). Hän pääsi ylioppilaaksi 1871 Jyväskylän alkeisopistosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1880 ja filosofian maisteriksi 1882.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Magnus Dahlström. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 18.2.2023. Länkelä oli vt. kollegana Viipurin yksityis- ja valtionlyseossa 1881–1885 ja sen jälkeen Tampereen ruotsalaisen alkeiskoulun suomen ja ruotsin kielen lehtorina ja koulun rehtorina 1885–1900. Hän toimi Tampereen suomalaisen tyttökoulun ja vuodesta 1918 Tampereen tyttölyseon suomen kielen opettajana ja vanhempana lehtorina 1885–1925. Länkelä harrasti puutarhanhoitoa. Hän oli useita vuosikymmeniä Puutarha-lehden toimitussihteerinä ja toimi Tampereen puutarhaseuran puheenjohtajana. Länkelä oli Helsingin ja Tampereen puutarhaseurojen kunniajäsen. Hän toimi myös Tampereen talouskoulun johtokunnan puheenjohtajana ja Tampereen säästöpankin isännistön puheenjohtajana. Länkelä avusti myös säännöllisesti Tampereella ilmestyvää Aamulehteä ja kuului 1890-luvulla lehden johtokuntaan.Rehtori Kaarlo Länkelä, Puutarha, 01.10.1928, nro 10, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Kaarlo Länkelä oli naimisissa vuodesta 1883 Sofie Elise Länkelän kanssa. Kaarlo Länkelän veli oli Turun lyseon suomen ja ruotsin kielen nuorempi lehtori Frans Fredrik Airola, ent. Dahlström (1863–1938). == Lähteet == Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Vilhelm II Oranialainen

Vilhelm II Oranialainen (; 27. toukokuuta 1626 – 6. marraskuuta 1650) oli Orania-Nassau-sukuun kuulunut Alankomaiden neljäs käskynhaltija vuosina 1647–1650. Hänen lyhyttä kauttaan leimasi sisäpoliittinen valtakamppailu. == Elämä ja ura == Vilhelm oli Oranian ruhtinaan Fredrik Henrikin ja hänen vaimonsa Amalia von Solmsin poika ja Vilhelm Vaiteliaan pojanpoika. Vuonna 1631 hyväksytyllä lailla Fredrik Henrikin virat ja arvonimet tehtiin perinnöllisiksi hänen suvulleen. 14-vuotias Vilhelm avioitui 12. toukokuuta 1641 Whitehallin kuninkaallisessa kappelissa Englannin Kaarle I:n vanhimman tyttären, yhdeksänvuotiaan Maria Stuartin (1631–1660) kanssa. Vilhelm oli jo varhaisesta nuoruudestaan lähtien isänsä mukana tämän sotaretkillä, ja hän kunnostautui ratsuväkitaistelussa Burgerhoutissa 5. syyskuuta 1643. Isänsä kuoleman jälkeen maaliskuussa 1647 Vilhelm sai Oranian ruhtinaan arvonimen sekä kaikkien muiden Alankomaiden maakuntien paitsi Friisinmaan käskynhaltijan ja tasavallan kenraalikapteenin ja kenraaliamiraalin virat. Vuoden 1648 alussa Münsterissä solmittiin rauha, joka päätti kahdeksankymmenvuotisen sodan. Sopimuksella Espanja tunnusti Alankomaiden itsenäisyyden ja teki suuria myönnytyksiä Alankomaiden maakunnille erityisesti niiden kaupan osalta. Vilhelm, joka oli aina vastustanut politiikkaa, joka luopui Alankomaiden ja Ranskan liitosta saadakseen Espanjalta paremmat ehdot, teki kaikkensa estääkseen sopimuksen ratifioinnin, mutta ei onnistunut. Hän ei kuitenkaan luopunut kunnianhimoisista suunnitelmistaan, vaan aloitti neuvottelut Ranskan hallituksen kanssa ja suunnitteli jatkavansa sotaa valloittaakseen osan Espanjan Alankomaista (nykyinen Belgia). Hän tuki myös lankoaan Kaarle II:ta toivoen voivansa palauttaa tämän Englannin valtaistuimelle. Hollandin maakunnan johtajat pelkäsivät, että Vilhelmin kunnianhimoiset tavoitteet johtaisivat sotaan, ja hajottivat osan maakunnan palkkalistoilla olleista joukoista. Tämän jälkeen Vilhelm kääntyi Alankomaiden parlamentin puoleen, jossa oli kateutta Hollandin vaikutusvaltaa kohtaan. Parlamentti myönsi hänelle poikkeuksellisia valtuuksia, ja 30. heinäkuuta 1650 Vilhelm vangitsi kuusi Hollandin maakunnan johtajaa ja määräsi armeijansa marssimaan Amsterdamiin. Yritys vallata kaupunki epäonnistui, mutta Holland alistui kuitenkin Vilhemin valtaan. Vilhem aloitti nyt uudet neuvottelut Ranskan hallituksen kanssa, ja jo lokakuun alussa Pariisissa laadittiin sopimusluonnos, mutta Vilhem kuoli isorokkoon marraskuussa. Viikko hänen kuolemansa jälkeen hänen leskensä synnytti pojan, josta tuli myöhemmin Englannin kuningas Vilhelm III. Tasavallan käskynhaltijan virka jäi Vilhelmin kuoltua täyttämättä, ja valta siirtyi joksikin aikaa parlamentille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1626 syntyneet Luokka:Vuonna 1650 kuolleet
Temppeliasoka

Temppeliasoka (Saraca asoca) on hernekasvien heimoon kuuluva punakukkainen puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Intiassa ja Sri Lankalla sekä Burmassa ja Malakan niemimaalla. Temppeliasoka voi kasvaa 10 metriä korkeaksi. Sen tuuheassa lehvästössä oksat kasvavat melko vaakasuoraan. Tiiviit kukinnot kasvavat suoraan rungosta tai oksista. Kukat poikkeavat muiden hernekasvien kukista, niissä ei ole lainkaan terälehtiä mutta verholehdet ovat aluksi keltaiset ja muuttuvat vanhetessaan oransseiksi ja punaisiksi. Temppaliasoka kukkii pitkin vuotta, mutta eniten helmikuusta toukokuuhun, jolloin koko puu voi olla kukkien peitossa. Nahkamaiset hedelmät ovat 20 cm pitkiä palkoja. Temppeliasoka on pyhä puu sekä hindulaisessa että buddhalaisessa perinteessä. Sen monia osia käytetään rohtoina. Carl von Linnén nimeämä Saraca indica mainitaan toisinaan tämän synonyymina, toisinaan eri lajina. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Uhanalaiset kasvit
Daniel Cacina

Daniel Andrei Cacina (s. 17. lokakuuta 2001 Brașov) on romanialainen mäkihyppääjä. Hän on pituudeltaan 190 cm. Cacina sijoittui nuorten MM- kilpailuissa 2021 normaalimäessä 14:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurmäessä 46:s ja normaalimäessä 48:s. Cacina kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Râșnovissa helmikuussa 2021 sijoittuen normaalimäessä 42:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 29:s niin ikään Râșnovin normaalimäessä helmikuussa 2023. Cacina on sijoittunut Continental Cupin kilpailussa parhaimmillaan 12:nneksi Zhangjiakoussa joulukuussa 2021. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chek Lap Kok

Chek Lap Kok () on saari Uusien territorioiden läntisillä vesillä Hongkongissa. Saarella on vuonna 1998 avattu Hongkongin kansainvälinen lentoasema. Nykyään osittain keinotekoinen saari laajennettiin merentäytöillä ja Lam Chaun saaren yhdistämisellä 12,48 neliökilometrin kokoiseksi lentoasemaa varten. Sitä ennen Chek Lap Kok oli huomattavasti pienempi ja mäkinen. Saaren eteläpuolella sijaitsee Lantaun saari. == Lähteet == Luokka:Hongkongin saaret Luokka:Keinotekoiset saaret Luokka:Uudet territoriot
Lappo (Brändö)

Lappo on saari ja kylä Brändön kunnassa Ahvenanmaan maakunnassa. Lappo on yksi kahdestatoista kylästä Brändön kunnassa. Kylässä asuu noin 30 ympärivuotista asukasta. Kylässä on lähikauppa, vierassatama, museo, ravintola, huoltoasema, frisbeegolfkenttä ja majatalo. == Lähteet == == Katso myös == * Kylän omat sivut Luokka:Brändö Luokka:Ahvenanmaan saaret Luokka:Ahvenanmaan maakunnan kylät
Puolangan kirkonkylä

Puolangan kirkonkylä on Puolangan kunnan kuntakeskus, kirkonkylä ja hallinnollinen keskustaajama Kainuun maakunnassa. Kirkonkylä sijaitsee Puolankajärven pohjoisrannalla. Puolangan kirkonkylästä on maakunnan pääkaupunki Kajaaniin maanteitse 98 kilometriä ja yliopistokaupunki Ouluun 127 kilometriä. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Puolangan kirkonkylän pinta-ala oli 3,74 neliökilometriä ja väkiluku 1 361. Kirkonkylä on Puolangan ainoa taajama. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta. Puolangan ensimmäiset asukkaat olivat lappilaisia. Paikannimi Puolanka on esiintynyt ensimmäisiä kertoja kirjallisissa lähteissä muodossa Polangajärffuiby (1637), Polango Jerfui (1650) ja Puolanga (1654). Nimi on saamelaisperäinen; mahdollisesti jokin on palanut järven rannalla, sillä pohjoissaameksi buollán ’palomaa, palopaikka’ (verbistä buollit ’palaa’). Paikannimi päättyy -nka on paikannimijohtimeen. Vakituinen asutus muodostui 1550-luvulta alkaen, kun seudulle saapui savolaisia. Asutus tiheni 1560-luvulla. Vuonna 1786 Puolangasta tuli Hyrynsalmen kappeliseurakunta, jolle valmistui kappeli vuonna 1792 Jacob Rijfin suunnittelemana. Vuonna 1867 Hyrynsalmen seurakunnan alainen Puolangan kappeliseurakunta itsenäistyi ja Puolangan kunta perustettiin, kun kuntakokous alkoi toimia. Vanha puinen kirkko paloi vuonna 1949. Puolangan nykyinen kirkko on vuonna 1954 valmistunut, Olavi Suortan suunnittelema torniton pitkäkirkko, jonka harjakatto jatkuu miltei maan tasalle. Puolangan kirkonkylässä toimii Puolankajärven koulu, joka on noin 150 oppilaan yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9), ja sen kanssa samassa kiinteistössä on myös Puolangan lukio. Puolangan kunnankirjasto on osa Kainuun kattavaa Kainet-kirjastokimppaa. Kesäisin auki olevana Puolangan museona toimii Puolanka-Pirttinä tunnettu, alkujaan vuonna 1910-luvulla Lylykylässä valmistunut rakennus, joka on siirretty kirkonkylälle museokäyttöön. Puolanka centre.JPG|Puolangan keskusväylää. Puolanka church.JPG|Puolangan kirkko (Olavi Sortta, 1954). Puolanka- Pirtti2.jpg|Puolangan museo eli Puolanka-Pirtti. ==Lähteet== Luokka:Puolangan kylät Luokka:Kainuun maakunnan taajamat Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset
Suihkugeeli

Suihkugeeli tai suihkusaippua on vartalon pesuun tarkoitettu pesuaine. Palmoliven perustaja B.J. Johnson kehitti suihkugeelin 1900-luvun aikana suosituksi nousseen nestesaippuan pohjalta: nestesaippuan hän oli keksinyt vuonna 1865 ja alkanut myydä sitä vuonna 1898. Suihkugeelit ovat tavallisesti verrattain viskooseja eli paksuja nesteitä, joiden pH on 6–7 välillä. Joihinkin suihkugeeleihin on sekoitettu pieniä muovihelmiä, jotka lasketaan mikromuoviksi. 2010-luvun jälkipuoliskolla monet valtiot kielsivät muovihelmiä sisältävien suihkugeelien myynnin ja valmistuksen sillä perusteella, että helmet ovat geelissä tarpeettomia ja ajautuvat jäteveden mukana mereen. Helmiä korvaamaan on kehitetty eri vaihtoehtoja, kuten selluloosarakeita, kasviperäisiä jauheita ja siemenmurskaa. == Kemiallinen koostumus == Suihkugeelin sisältämät tensidit sisältävät sekä rasva- että vesiliukoisia ainesosia ja poistavat niiden avulla iholle kertyneen lian ja rasvat. Kaksi yleistä suihkugeeleissä käytettyä tensidiä ovat ammoniumlauryylisulfaatti ja natriumlauryylisulfaatti. Ne myös vaahtoavat ja alentavat saippuan jäätymislämpötilaa. Suihkugeelien tensideinä käytetään myös alkyyliglukosideja, tauraatteja ja sulfosukkinaatteja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Peseytyminen
Epoch Casette Vision

Epoch Casette Vision on japanilaisen Epoch Co., Ltd:n valmistama ja vuonna 1981 julkaistu pelikonsoli. Konsolin hinta oli 13 500 jeniä ja pelien hinta oli 4 000 jeniä. Konsoleita myytiin Japanissa 300 000 kappaletta vuoteen 1982 mennessä. Laitteelle oli saatavissa myös valopistooli. Pelejä konsolille julkaistiin 11 kappaletta. Myöhemmin julkaistiin pelikonsoli nimeltä Super Casette Vision. == Tekniset tiedot == * Keskusmuisti: 128 tavua * Värit: 8 kappaletta * Resoluutio: 54x62 * Audio: mono == Lähteet == Luokka:Pelikonsolit
Valhallavägen

pienoiskuva|Valhallavägeniä pohjoiseen päin Sturegatanin risteyksessä. Valhallavägen on Tukholman koillisosassa sijaitseva katu, joka ulottuu luoteis-kaakkosuunnassa Roslagstullilta Ladugårdsgärdetille. ==Kuvia== Roslagstull 2019 01.jpg|Valhallavägen alkaa Roslagstullin liikenneympyrästä. Trädlärkan 6, Sköldungagatan 9, sept 2022b.jpg|Sveitsin suurlähetystö Valhallavägenin varrella Lärkstadenin alueella. KTH logotype.jpg|Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu (KTH) sijaitsee Valhallavägenin pohjoispuolella. Stockholms östra vid Drottning Kristinas väg 2005-06-27-3.jpg|Tukholman itäinen rautatieasema KTH:n vieressä. Engelbrektsskolan, Valhallavägen.jpg|Engelbrektsskolan rautatieasemaa vastapäätä. Stockholm Stadion aerial.jpg|Rolling Stonesin konsertti Tukholman olympiastadionilla vuonna 1995. Valhallavägen kulkee kuvan alalaidassa. Kungliga Musikhögskolan i Stockholm, 2016 02.jpg|Kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu (KMH) stadionin vieressä. Gamla Försvarshögskolan Valhallavägen Stockholm 20060509.jpg|Entinen Svean tykistörykmentin kasarmi Valhallavägen 117:ssä. Arkkitehti Ernst Jacobsson, 1877.Andersson & Bedoire, 235 Swedish patent office 20050731 001.jpg|Ruotsin patentti- ja rekisterilaitos osoitteessa Valhallavägen 136. Vuonna 1921 valmistuneen rakennuksen suunnitteli Ragnar Östberg.Andersson & Bedoire, 222 Fältöversten September 2014.jpg|Asuinkerrostalo- ja kauppakeskuskompleksi Fältöversten. Valhallavägen kulkee kuvassa vaakasuoraan kompleksin takana, edustalla Karlaplan. ==Lähteet== * Andersson, Henrik O. & Bedoire, Fredric. Stockholms byggnader. Bokförlaget Prisma, 1991. ISBN 91-518-1841-8. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== Luokka:Tukholman kadut Luokka:Östermalm Luokka:Gärdet
Super Casette VIsion

Super Casette Vision on Epochin valmistama ja vuonna 1984 julkaistu pelikonsoli. Sitä tuotettiin myös esimerkiksi Ranskassa. Laitteesta julkaistiin myös naisille tarkoitettu Lady Casette Vision. Pelejä julkaistiin 30 kappaletta ja Euroopassa oli myynnissä 16 peliä kyseiselle koneelle. == Tekniset tiedot == * Värit: 16 kappaletta * RAM: 128 tavua * Resoluutio: 256x256 * VRAM: 4 kilotavua Luokka:Pelikonsolit
Krista Lagus

Krista Hannele Lagus (s. 1969) on suomalainen tietotekniikan asiantuntija ja yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut digitaalisen yhteiskuntatieteen professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. elokuuta 2017 lähtien.Täytetyt professorin tehtävät, Helsingin yliopisto, arkistoitu 4.8.2018. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi tietotekniikan oppiaineessa Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 2000. Hän työskenteli tutkijana Aalto-yliopistossa ennen siirtymistään Helsingin yliopistoon.Curriculum Vitae, Krista Lagus, Helsingin yliopisto, viitattu 19.2.2023. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Lagus oli Itsenäisyyspuolueen ehdokas Uudenmaan vaalipiirissä. Hän sai 212 ääntä eikä tullut valituksi.Krista Lagus – Uudenmaan vaalipiiri, Yleisradio, viitattu 19.2.2023. == Julkaisut == * Krista Lagus: Text mining with the WEBSOM (väitöskirja). Espoo: Teknillinen korkeakoulu, 2000. https://www.researchgate.net/publication/33759355_Text_mining_with_the_WEBSOM == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Krista Lagus Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa * Krista Lagus ORCID:ssa * Krista Lagus ResearchGatessa * Krista Lagus Google Scholarissa Luokka:Suomalaiset tietojenkäsittelytieteilijät Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karri Silventoinen

Karri Tapani Silventoinen (s. 26. syyskuuta 1972) on suomalainen kansanterveystieteilijä, joka on toiminut sosiaalisten terveyserojen professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2019 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2000. Vuodesta 2014 lähtien hän on ollut vieraileva professori Osakan yliopistossa Japanissa.Curriculum Vitae, Karri Silventoinen, Helsingin yliopisto, 7.3.2019, viitattu 19.2.2023. == Julkaisut == * Karri Silventoinen: Body height: determinants and associations with adult life (väitöskirja). Helsinki: Helsingin yliopisto, 2000. * Eero Lahelma, Tea Lallukka, Pekka Martikainen, Ossi Rahkonen, Sirpa Sarlio- Lähteenkorva, Karri Silventoinen, Katariina Kivelä & Eva Roos: Henkilöstön työolot, terveydentila ja terveyskäyttäytyminen: Helsingin kaupungin henkilöstön terveystutkimus. Helsinki: Helsingin kaupungin tietokeskus, 2001. * Mikko Laaksonen & Karri Silventoinen (toim.): Sosiaaliepidemiologia: Väestön terveyserot ja terveyteen vaikuttavat sosiaaliset tekijät. Helsinki: Gaudeamus, 2011. * Antti Latvala & Karri Silventoinen (toim.): Käyttäytymisgenetiikka: Geeneistä yhteiskuntaan. Helsinki: Gaudeamus, 2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karri Silventoinen Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa * Karri Silventoinen ORCID:ssa * Professori Karri Silventoinen tutkii väestön terveyttä ja sen riskitekijöitä – Silventoisen haastattelu Helsingin yliopiston verkkosivuilla 4.5.2020 Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pål Sverre Hagen

Pål Sverre Valheim Hagen (s. 6. marraskuuta 1980 Stavanger) on norjalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa päärooleista elokuvissa Kon-Tiki ja Amundsen sekä Williamina tv-sarjassa Exit. Hagen valmistui Norjan teatterikorkeakoulusta vuonna 2003. Hagenin isä Roar Hagen on Verdens Gang -sanomalehden pitkäaikainen pilapiirtäjä. ==Palkinnot== * 2007 – Heddaprisen (paras miessivuosa näytelmissä Verdas mest forelska par ja Ingen skriv til obersten) * 2013 – Amandaprisen (paras miespääosa elokuvassa Kon-Tiki) * 2017 – Gullruten (paras miespääosa televisiosarjassa Valkyrien) * 2022 – Amandaprisen (paras miespääosa elokuvassa The Middle Man) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Internet Movie Database Luokka:Norjalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Putsaari

Putsaari on Selkämerellä Uudenkaupungin saaristossa sijaitseva saari, jossa aikaisemmin oli myös samanniminen kylä. Uudenkaupungin keskustasta saareen on matkaa noin 13 kilometriä. Osa Putsaaresta kuuluu Selkämeren kansallispuistoon. Noin 0,4 km²:n laajuinen Putsaari on muodostunut useista pienemmistä kallioluodoista, jotka maankohoamisen johdosta ovat kuroutuneet yhteen. Saaressa on Kulju- ja Ruonanjärvi- nimiset järvet sekä useita pienempiä lampia. Putsaaren eteläisimmän osan Ramsion ja saaren pohjoisosan välissä on Salmi-niminen flada, joka on kuroutumassa irti merestä. Professori Sakari Hinnerin mukaan Putsaaren nimi on johdettu keskiaikaisesta kauppa- aluksesta ”bussa” tai ”butsa”. == Historiaa == Putsaari sijaitsi Tukholmasta Ahvenanmaan kautta Pohjanlahden rannikolle vuosisatojen ajan kulkeneen purjehdusreitin varrella. Saaressa oli lukuisia suojaisia ankkuripaikkoja, johon alukset usein matkoillaan poikkesivat. Avomeren puolella Putsaaren länsirannalla on säilynyt useita kummeleita ja kallioon hakattuja kompassiruusuja. Putsaari mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1411. Putsaaressa oli merenkulkijoiden ylläpitämä kirkko jo keskiajalla. Purjehtijoiden ohella sitä käyttivät myös Kalannin saaristolaiset. Nykyään sen paikalla on Putsaaren piilokirkoksi kutsuttu pieni puinen kappeli, joka on valmistunut ilmeisesti 1680-luvulla. Tarinan mukaan sen ovat rakentaneet Rauman fransiskaanikonventin munkit. Iikka Kronqvist tutki kappelia vuonna 1930 ja löysi merkkejä paikalla aikaisemmin sijainneesta suuremmasta rakennuksesta. Kappelin ympäristöä on käytetty myös hautausmaana. Kappeli on alun perin rakennettu Satamalahti-nimisen kapean lahden pohjukkaan. Se on kuitenkin vuosisatojen kuluessa maatunut umpeen ja kirkko on nykyään saaren sisäosassa. Putsaaren sijainti oli purjelaivakaudella niin mainio, että vuonna 1802 ehdotettiin jopa Rauman ja Uudenkaupungin yhteisen tullikamarin perustamista saareen. Krimin sodan aikana Putsaareen rakennettiin optisen lennättimen lennätinasema, jota hoiti saarelle sijoitettu venäläinen varuskunta. 1900-luvun vaihteessa Suomen Kiviteollisuus perusti Putsaareen kivilouhoksen, jonka pääasiallinen tuote olivat katukivet. Työntekijät tulivat pääosin mantereelta. 1950-luvulle saakka jatkunut louhinta tuhosi saaren keskiosien maisemat ja jätti jälkeensä suuret jätekasat. Putsaaren kylä sijaitsi saaren itäosassa. Vuonna 1929 Putsaaressa vierailleen Edvin Luotosen mukaan tiheästi rakennetussa kylässä oli tuolloin neljä taloa ja lukuisia mäkitupalaisten asumuksia. Kalastuksen ohella väestö sai toimeentulonsa maanviljelystä ja karjanhoidosta. Uudenkaupungin maalaiskuntaan kuuluneessa Putsaaressa toimi myös kiertokoulu. Kivilouhosten sulkemisen jälkeen Putsaaren asutus hiipui ja nykyään kylässä on ainoastaan kesäasukkaita. == Kirjallisuutta == * == Lähteet == Luokka:Uudenkaupungin saaret Luokka:Uudenkaupungin kylät Luokka:Selkämeren kansallispuisto
Voksenåsen

Voksenåsen on Oslon keskustan luoteispuolella sijaitseva noin 500 metrin korkeuteen kohoava mäki. Siellä on samanniminen hotelli- ja konferenssikeskus, jonka Norjan valtio lahjoitti Ruotsille kiitokseksi avusta toisen maailmansodan aikana. Voksenåsenin vieressä sijaitsee Holmenkollen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Voksenåsen.no Luokka:Mäet ja kukkulat Luokka:Norjan maantiede Luokka:Oslo
Onni Vilho Luostarinen

Onni Vilho Luostarinen (14. helmikuuta 1888 Lapinlahti – 4. joulukuuta 1961 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.2.2023. Luostarisen vanhemmat olivat vaatturi Olli Luostarinen ja Maria Mykkänen ja puoliso vuodesta 1913 Elsa Sorsa, aiemmin Forsström. Luostarinen tuli ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta 1908, valmistui metsänhoitojaksi 1912 ja sai metsäkonduktöörin arvon. Hän oli Metsähallituksen metsänhoidontarkastajan apulainen Kolarin, Kuhmon, Pohjois-Kemijärven, Kemin ja Virtain hoitoalueilla 1912–1916, Viitasaaren hoitoalueen apulaismetsänhoitaja 1917, metsänarvostelija 1917–1919 ja metsänhoidontarkastaja 1919–1920. Wilh. Schaumans Fanerfabrik Ab:n metsänhoitaja Luostarinen oli 1920–1930, Schälfabrik A. Bisdom & Zoon GmbH:n vaneritehtaan johtaja ja johtokunnan jäsen Memelissä Liettuassa 1930–1932 ja A. Ahlström -yhtiön metsänhoitaja 1932–1934 ja metsäpäällikkö 1934–1952. Valtakunnan metsätyöpäällikkönä ja valtioneuvoston ylimääräisenä esittelijänä Luostarinen toimi 1945–1946. Hän oli Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1925–1930 ja hänellä oli lisäksi useita omaan alaansa liittyviä asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Luostarinen sai 1940. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Savonlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Jake Wesley Rogers

Jake Wesley Rogers (s. 19. joulukuuta 1996 Springfield, Missouri) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. == Elämäkerta == Rogers varttui Springfieldissä, Missourissa, missä hän oppi soittamaan kitaraa 6-vuotiaana ja aloitti pianonsoiton ja äänenharjoittelun 12-vuotiaana. Hän aloitti esiintymisen teatteriesityksissä viidennellä luokalla ja kirjoittaa kappaleita pian sen jälkeen. Nuorena hän osallistui Lady Gagan ja Nelly Furtado kaltaisten artistien muodostaviin konsertteihin. Hän tuli esiin homona kuudennella luokalla, ja vaikka hänen perheensä tuki häntä, hän tunsi, että hänen oli piilotettava suuntautumisensa kotikaupunkinsa kulttuurisen ilmaston vuoksi. Rogers muutti Nashvilleen 18-vuotiaana opiskelemaan lauluntekijää Belmontin yliopistossa. Hän valmistui vuonna 2018. Rogers aloitti musiikin julkaisemisen itsenäisesti vuonna 2016, mikä johti debyytti-EP:ään Evergreen kesäkuussa 2017. Julkaisttuaan kaksi seuraavaa singleään "Jacob from the Bible" ja "Little Queen" helmikuussa ja maaliskuussa 2019, hän julkaisi toisen vuoden EP:n Spiritual huhtikuussa. 2019, jota seurasi Euroopan kiertue ja esitys BBC Radio 4:ssä sinä syksynä. Marraskuussa 2020 Rogers esiintyi Justin Tranterin tuottamassa Happiest Season -soundtrack-johtajassa muiden LGBTQ- lauluntekijöiden ja -artistien ohella. Toukokuussa 2021 paljastettiin, että Rogers oli tehnyt sopimuksen Warner Recordsin kanssa Tranterin Facet Recordsin kautta. Hän teki tv-debyyttinsä 5. lokakuuta 2021 The Late Late Show with James Corden kanssa (kausi 7, jakso 17) esittäen kappaleen "Middle of Love". Rogers esiintyy Ben Plattin Reverie Tourin avausnäytöksessä syys- ja lokakuussa 2022. == Diskografia == * Evergreen (2017) * Spiritual (2019) * Pluto (2021) * LOVE (2022) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.jakewesleyrogers.com * * Jake Wesley Rogers Facebookissa * Jake Wesley Rogers Instagramissa Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Yhdysvaltalaiset poplaulajat
AJ Ginnis

Alexandros Ioannis ”AJ” Ginnis (; s. 17. marraskuuta 1994 Ateena) on kreikkalais-yhdysvaltalainen alppihiihtäjä. AJ Ginnis varttui Ateenan eteläpuolella sijaitsevassa Vouliagménin rannikkokaupungissa. Hänen isänsä oli tavannut vaimonsa, AJ:n äidin, pitäessään hiihtokoulua. AJ Ginnis aloitti hiihdon harrastamisen kaksivuotiaana Parnassóksen rinteillä. AJ Ginnis muutti vanhempiensa mukana 12-vuotiaana Itävaltaan isän saatua hiihdonopettajan töitä sieltä. Ginnisin perhe muutti Yhdysvaltoihin AJ:n ollessa 15-vuotias. Ginnis sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden, ja kohensi alppihiihtotaitojaan opiskelleessan vermontilaisessa Green Mountain Valley Schoolissa. Hän kuului Yhdysvaltojen maajoukkueeseen vuosina 2011–2018, mutta pettyi pudottuaan olympiajoukkueesta 2018. Koronapandemian alettua hän tiedusteli mahdollisuutta edustaa synnyinmaataan Kreikkaa, ja tämä onnistui sponsorin löydyttyä. Ginnis saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia pujottelussa 2015. St. Moritzin MM- kilpailuissa 2017 hän oli joukkuekilpailussa Yhdysvaltojen joukkueessa yhdeksäs. Ginnisin nousua huipulle ovat hidastaneet virheherkkyys ja useat vammat; hänelle on tehty kuusi polvileikkausta. Näiden vuoksi häneltä jäivät väliin Pekingin olympialaiset 2022. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 Ginnis saavutti pujottelussa hopeaa ollen alppihiihdon ensimmäinen kreikkalainen arvokilpailumitalisti. Ginnis kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 26:s niin ikään Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2016. Seuraavan kerran hän sai maailmancupin pisteitä vasta tammikuussa 2021 oltuaan yhdestoista Flachaun pujottelussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Chamonix'n pujottelussa helmikuussa 2023. Se oli Kreikan kaikkien aikojen ensimmäinen palkintosija alppihiihdon maailmancupissa. Ginnis on voittanut kaksi Nor-Am Cupin pujottelukilpailua, ja oli Nor-Am Cupin pujottelucupissa kolmas kaudella 2019–2020. Eurooppa-cupissa hänellä on yksi kaupunkikilpailun kakkossija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Kreikkalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset alppihiihtäjät
Pixel gun 3d (videopeli)

Pixel Gun 3D on vuonna 2013 julkaistu videopeli. Se on yhdysvaltalaisen pelistudion Lightmapin kehittämä ja kyproslaisen Cubic Gamesin julkaisema. Vuonna 2022 pelistudio Nexters osti Pixel Gun 3D:n ja Cubic Gamesin. Pelillä on yli 100 miljoonaa latausta. == Pelaaminen == Pixel Gun 3D on ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Siinä on yli 70 karttaa ja yli tuhat asetta. Pixel Gunissa on kaksi pelitilaa: moninpeli, jossa taistellaan muita pelaajia vastaan, kerätään aseita, hankitaan hahmonmuokkausesineitä ja pelataan kavereiden kanssa. Se vaatii internet-yhteyden. Yksinpelitilassa pelataan pelin omaa "Campaign-pelitilaa". Kampanjatilassa taistellaan NPC-hirviöitä ja boss-hahmoja vastaan. Yksinpeli ei vaadi internet-yhteyttä. Moninpelissä on yli yhdeksän taistelupelitilaa kuten Battle Royale, Team Fight, Deathmatch, Team Assault, Escort, Duel, Raids, Capture ja Free Play. Moninpelissä on myös monta minipelipelitilaa kuten Glider Rush, Deadly Games, Extreme Run, Imposter, Red Light, Arena, Block Crash, Racing, Parkour Challenge, Sandbox ja Sniper Tournament. == Lähteet == Luokka:Ensimmäisen persoonan ammuntapelit Luokka:Vuoden 2013 videopelit
Jewel Changi

Jewel Changi on Singaporessa, Changin kansainvälisellä lentoasemalla sijaitseva kauppakeskus ja matkakohde. Rakennus on 37,08 metriä korkea, 200 m pitkä ja 150 m leveä. Sitä peittää toroidin muotoinen lasikatto, jonka alla on viisi kerrosta tilaa maan päällä ja toiset viisi maan alla. Kerrosalaa on yhteensä 135 700 m2, josta vähittäiskaupalle on omistettu 90 000 m2, sisäpuutarhalle ja muille nähtävyyksille 21 100 m2, lentokentän toiminnoille 19 400 m2 ja 130:n huoneen hotellille 5 200 m2. Jewel Changin nähtävyyksiin kuuluvat mm. IMAX-elokuvateatteri, 1 400 puuta sisältävä metsä ja 280 kauppaa tai ravintolaa. Jewel Changin rakentaminen maksoi 1,25 mrd Yhdysvaltain dollaria. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Moshe Safdie. Rakennuksen keskellä, lentokentän Skytrain-junanradan vuoksi hieman keskipisteestä sivussa, sijaitsee 40 metriä korkea, täyden kehän muotoinen vesiputous. Se on maailman korkein sisätiloissa sijaitseva vesiputous. Vesi valuu rakennuksen katolta asti, maan tasossa sijaitsevan suppilon läpi, rakennuksen kellarissa sijaitsevaan läpinäkyvään akryylistä valmistettuun sylinteriin ja siitä vesisäiliöihin, joista se pumpataan jälleen ylös. Vesiputouksessa virtaa vettä parhaimmillaan 37 850 litraa minuutissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.jewelchangiairport.com/ Verkkosivut Luokka:Kauppakeskukset Luokka:Singaporen rakennukset ja rakennelmat
Kristian Kvakland

Kristian Kvakland (5. helmikuuta 1927 Orkdal, Norja – 2. lokakuuta 2011) oli norjalainen kuvanveistäjä. Hänen tunnetuin työnsä on pronssinen Amanda-patsas, joka liittyy vuosittaiseen Amanda-elokuvapalkintoon. Ensimmäinen patsas painoi 4,5 kilogrammaa, mutta myöhemmin patsaiden paino on vakiintunut 2,5 kilogrammaan. Kvaklandin töitä on monissa Norjan julkisissa taidekokoelmissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen verkkosivusto Luokka:Norjalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Kituskosket

Kituskosket on Virtain Kotalan kylässä sijaitseva koski, joka on suosittu kalastuskohde. Koski on Kitusjärvestä lähtevässä Vironjoessa. Kituskosket on osa Kotalan koskia. Kituskosket on vähän yli kilometrin mittainen koskialue, joka putoaa lähes 20 metriä. Kituskoskien luontaisia kalalajeja ovat hauki, ahven ja järvitaimen, jolla on hyvä luontainen lisääntyminen. Istutettuja lajeja ovat järvitaimen ja harjus. Luonnonvaraisella järvitaimenella on rasvaevä, joka on istutetulla leikattu pois. Vain istutettuja, alamitan 50 senttimetriä ylittäviä järvitaimenia saa ottaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen kosket Luokka:Kotala Luokka:Virtain luonto