Tietosanakirja

Tietosanakirja eli ensyklopedia on aakkostettujen hakusanojen mukaan järjestetty kokoelma lyhyehköjä kirjoituksia tietyiltä tiedonaloilta. Tietosanakirja voi olla yleinen ja sisältää tietoa useista eri aiheista, tai se voi keskittyä johonkin tiettyyn aiheeseen, kuten taiteeseen tai tekniikkaan. Tietosanakirja-artikkeleiden pituus voi vaihdella teoksesta riippuen muutamasta lauseesta useiden sivujen mittaisiin esseisiin. Internetin suosion myötä maailman suosituimmaksi tietosanakirjaksi on noussut avoin tietosanakirja Wikipedia. == Historia == Sana ensyklopedia johtuu kreikan sanoista enkyklios (”kehämäinen”) ja paideia (”opetus”). Ensyklopedian oli määrä kattaa vapaalle miehelle tarpeellinen yleissivistys. Tietosanakirjalla oli rooli Ranskan suuressa vallankumouksessa 1789. Niin sanotut ensyklopedistit muokkasivat suuren ranskalaisen tietosanakirjan Encyclopédien avulla mielialoja kuningasvaltaa vastaan. Teoksen toimittajat Denis Diderot ja Jean le Rond d’Alembert antoivat artikkelien kirjoittajien julkaista siinä piilotetusti poliittisia ja uskonnonvastaisia kannanottoja. Kannanotot oli piilotettava, koska erityisesti uskonnolliset piirit vastustivat kirjasarjan julkaisua ja vaativat sen takavarikointia. Suomessa painettujen tietosanakirjojen julkaisu on tyrehtynyt internetin ilmaisen aineiston vuoksi. Vuonna 2023 englanninkielisen maailman ainoa painetussa muodossa julkaistava tietosanakirja on chicagolainen The World Book Encyclopedia. Se saattaa olla koko maailman viimeinen paperinen tietosanakirja. Vuoden 2023 versiossa on artikkelia sivulla 22 niteessä. == Tiedon kokonaisesityksiä == * Aristoteleen teokset * Plinius vanhempi: Naturalis historia, 77 jaa. * Suda, bysanttilainen ensyklopedia 900-luvun lopulta * Encyclopaedia synoptica, ensimmäinen suomalainen ensyklopedia vuodelta 1672 * Yrjö Karilas: Pikku jättiläinen, 1924 * Tiedon portaat, 8 osaa, 1966–1970 == Tunnettuja tietosanakirjoja == * Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers; 28-osainen ranskalainen klassikko vuosilta 1751–1772 * Encyclopædia Britannica, alettiin julkaista 1768. Julkaisu painetussa muodossa päättyi 2012. Julkaistaan edelleen verkossa. * Brockhaus Enzyklopädie * Nordisk familjebokhttps://runeberg.org/nf/ Projekt Runebergissa * Meyers KonversationslexikonMeyers Konversationslexikon . 4. ed. 1885–1892. * Catholic Encyclopedia * Entsiklopeditšeski slovar, Brockhaus–Jefron * Encyclopedia Americana * Nationalencyklopedin (NE), ruotsalainen ensyklopedia 1989–1996 * Encarta * Wikipedia == Suomalaisia tietosanakirjoja == ;Suomenkielisiä * Sanakirja yleiseen sivistykseen kuuluvia tietoja varten, 12 vihkoa, 12 000 hakusanaa, 1883–1890 toimittanut Agathon Meurman * Tietosanakirja, 10 osaa, 1909–1919, täydennysosa 1922, Tietosanakirja Oy (myös verkossaTietosanakirja, Runeberg-projektin digitaalinen näköispainos) * Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1925–1928. 3 000 sivua, Otava (myös verkossaPieni Tietosanakirja, Runeberg- projektin digitaalinen näköispainos.) * Uusi tietosanakirja, 2 osaa, 1929–1932, Karisto * Iso tietosanakirja, 15 osaa 1931–1939, 2 täydennysosaa 1957–1958. 14 000 sivua, Otava * Kodin tietokirja, 1-osainen, 1935, Otava * Jokamiehan tietosanakirja, 1-osainen, 1947 * Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1949–1952, 3 000 sivua, Otava * Oma maa, 12 osaa, 1958, WSOY * Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1958–1959, 3 200 sivua, Otava * Otavan yksiosainen tietosanakirja, 1 osa, 1960, Otava * Uusi tietosanakirja, 24 osaa, 1960–1966, 2 täydennysosaa 1972, Tietosanakirja Oy * Otavan iso tietosanakirja. Encyclopaedia Fennica, 10 osaa, 1963–1967, Otava * Fokus, 4 osaa + 1 täydennys-, taulukko- ja hakemisto-osa, 1963−1966, Otava * Koululaisen tietosanakirja 5 osaa, 1966–1969, WSOY * Combi tietosanakirja, 5 osaa + 2 hakusanaosaa, 1969–1970, Tammi * Facta, 10 osaa + hakemisto-osa, 1969–1971, WSOY * Otavan iso Fokus, 8 osaa, 1971–1975 * Koululaisen uusi tietosanakirja 7 osaa 1972–1975 * Apollo, peruskoululaisen tietosanakirja 4 osaa 1972–1974, Weilin+Göös * Kodin suuri tietosanakirja, 15 osaa, 3 täydennysosaa. 1975–1983, Weilin+Göös * Otavan Suuri Ensyklopedia, 10 osaa + 2 osaa käsitetietosanakirja ja hakemisto, 1976–1982, Otava * Spectrum Tietokeskus, 17 osaa, 1976–1987, WSOY * TOP koululaisen tietokeskus, 8 osaa + lisäosa. 1979–1983, WSOY * Facta 2001 18 osaa + 2 hakemisto-osaa 1981–1987 + täydennysosat, WSOY, myös cd ja verkossa, päivitys päättyi 2011 lopussa * Suomalainen tietosanakirja, 11 osaa, 1983–1993, Weilin+Göös * Gummeruksen uusi tietosanakirja, 4 osaa, 1987 (vuoden 1993 painoksessa 5. osana Suomen kielen sanakirja), Gummerus * Suuri Suomalainen Tietosanakirja, 2 osaa, 1988, Otava * WSOY iso tietosanakirja 1-10, 1995–1997, WSOY ISBN 951-0-20153-7 * Studia junior, 2001, Weilin+Göös * Factum, 8 osaa, 2003–2005, Weilin+Göös * Tietojätti, yksiosainen Gummeruksen julkaisema tietosanakirja (useita painoksia). Samaan aineistoon pohjautuu Tietosanakirja: A-Ö, Gummerus, 1997 – 10. painos 2004 * ;Ruotsinkielisiä *Uppslagsverket Finland, viimeinen osa 2007, julkaistu verkossa ilmaiseksi == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Tietosanakirjoista. Suomen Kuvalehti 21.11.1925, nro 47, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit