Tanskan kieli

Tanskan kieli (omakielinen nimi: dansk) on indoeurooppalaiseen kielikunnan pohjoisgermaaniseen haaraan kuuluva kieli. Se on läheistä sukua ruotsin ja norjan kielille. Tanskan kieli on virallinen kieli Tanskassa ja toinen Färsaarten virallisista kielistä. Saksan Schleswig-Holsteinissa puhutaan myös tanskaa ja se on siellä virallisesti suojeltu vähemmistökieli. == Erityispiirteitä == Piirteitä, jotka erottavat tanskan muista skandinaavisista kielistä: * Vanhat spirantit ovat osittain säilyneet vokaalien jälkeen. * Vanhat klusiilit /k/ ja /ɡ/ ovat säilyneet sanan alussa. * ”stød” (suomen glottaaliklusiilia vastaava ”tauko”) vastaa ruotsin ja norjan musikaalista aksenttia * kaikki konsonantit lausutaan lyhyinä == Tanskan aakkoset == Tanskassa käytetään latinalaisia aakkosia ja kolmea muuta kirjainta: Æ/æ, Ø/ø ja Å/å. Ennen vuoden 1948 reformeja aa:ta käytettiin å:n sijasta. Vanhoissa nimissä aa saattaa yhä esiintyä, jolloin se on aakkosjärjestyksessä samanarvoinen å:n kanssa. * A, a – a * B, b – be * C, c – se * D, d – de * E, e – e * F, f – æf * G, g – ge * H, h – hå * I, i – i * J, j – jåd * K, k – kå * L, l – æl * M, m – æm * N, n – æn * O, o – o * P, p – pe * Q, q – ku * R, r – ær * S, s – æs * T, t – te * U, u – u * V, v – ve * W, w – dobbelt-ve * X, x – æks * Y, y – y * Z, z – sæt * Æ, æ – æ * Ø, ø – ø * Å, å – å == Historiaa == Tanska ja ruotsi alkoivat erottautua muista skandinaavisista kielistä vuoden 1000 paikkeilla. Noihin aikoihin tapahtui seuraavia muutoksia: * vanhoista diftongeista tuli monoftongeja (ai → e, au → ö/o, eu → ö) * 3-sukujärjestelmästä siirryttiin 2-sukujärjestelmään * substantiivien taivutus yksinkertaistui huomattavasti Ruotsi ja tanska eriytyivät toisistaan 1500-luvulla , kun Raamattua alettiin kääntää kansankielille. Ruotsalainen Kustaa Vaasan Raamattu julkaistiin 1541, ja sen kääntäjät halusivat tarkoituksella kirjoittaa mahdollisimman puhtaalla ruotsin kielellä, jossa ei olisi tanskalaisia vaikutteita. Tanskan kirjakielen perusta oli Kristian III:n käännös, joka valmistui vuonna 1550. Aikaisemmin tanskassa aloitettiin saksan tavoin jokainen substantiivi isolla alkukirjaimella. Kieli oli toinen Grönlannin virallisista kielistä kunnes grönlannista tuli ainut virallinen kieli kansanäänestyksellä vuonna 2009. == Fonologia == === Vokaalit === Useimmissa tanskan muodoissa analysoidaan nykyään olevan 12 pitkää ja 13 lyhyttä vokaalia sekä kaksi švaa-vokaalia, jotka esiintyvät vain painottomissa tavuissa. Näin ollen tanskassa on yhteensä 27 vokaalifoneemia, joka on maailman mittapuulla poikkeuksellisen suuri määrä. Lisäksi diftongeja on ainakin 19, joista kaikkien alkusegmentti on lyhyt vokaali ja loppusegmentti , tai . Vokaalit etu keski taka lavea pyöreä lavea lavea pyöreä suppea lähes suppea puolisuppea väli puoliväljä lähes välja väljä === Konsonantit === Labiaalit Alveolaarit Palataalit Velaarit Uvulaarit/ Faryngaalit Glottaalit Nasaalit Klusiilit ⠀ ⠀ ⠀ Frikatiivit ( Approksimantit Useimmilla konsonanttifoneemeista on huomattavan erilaisia allofoneja riippuen siitä, sijaitseeko se tavun alussa vai koodassa. Foneettisesti klusiilien välillä ei ole eroa soinnillisuudessa, vaan konsonanttien ja välinen ero ilmenee enemmänkin aspiraatiossa sekä fortis–leenis-erona. Tavun alussa soinnilliset konsonantit ääntyvät aspiroituneina tavun alussa. Tavun lopussa ääntyvät , kun taas voi ääntyä tai ; esimerkiksi bage, bagværk ja bagt ääntyvät . Tavunloppuinen ääntyy . Äänne esiintyy muun muassa sanoissa sekä . Se analysoidaan joskus omaksi foneemikseen, mutta yleensä sitä pidetään :n allofonina konsonanttien jäljessä. Tavunalkuinen ääntyy , mutta tavun lopussa se ääntyy vokaalina tai yhdistyy edeltävään vokaaliin. === Prosodia === Foneemisen sanapainon lisäksi tanskassa esiintyy suprasegmentaalinen stød, jota merkitään yleensä yläindeksissä olevalla glottaaliklusiilin merkillä . Stød ilmenee yleensä laryngalisaationa, mutta se voi ilmetä myös glottaaliklusiilina. Stødillä on foneeminen merkitys: esimerkiksi sanat ven ’ystävä’ ja vend ’käänny’ (imperatiivi) äännetään ja . == Numerot == Tanskassa lukusanat eroaa muun muassa suomen ja ruotsin lukusanojen muodostamisesta. Ensinnäkin 20:n jälkeen ykkösluvut luetaan ennen kymmenlukuja, eli esimerkiksi 21 on en og tyve (yksi-ja-kaksikymmentä). Toisekseen 49:ään asti kantalukuna toimii kymmenen, kun taas 50:stä 99:ään 20. Tanskalaiselle siis 50 ei ole 5 × 10 vaan 2½ × 20 eli halvtreds, alun perin halvtredsindstyve, ja 51 on en og halvtreds. == Kielinäyte == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Danish 101 Learn Danish online Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *