Luettelo Helsingin olympiarakennuksista

Luettelo Helsingin olympiarakennuksista käsittää Helsingin kesäolympialaisia vuonna 1952 varten tehdyt rakennukset, rakenteet ja alueet niillä paikkakunnilla, joissa olympialaisia järjestettiin. Olympiakisojen viralliset kisakaupungit olivat Helsinki ja Hämeenlinna. Jalkapallo-otteluja pelattiin Helsingin ohessa myös Tampereella, Turussa, Lahdessa ja Kotkassa. == Urheiluareenoita ja palvelurakennuksia == Olympialaisten pitkästä valmisteluajasta johtuen Helsingin olympiarakennuksia valmistui 1930-luvulta vuoteen 1952 asti. Ne ovat kaikki varhaisempaa 1930-luvun tai toisen maailmansodan jälkeistä funktionalismia. Olympialaisia varten rakennettiin sekä urheiluareenoita, että erilaisia palvelurakennuksia. Yhteistä olympiarakennuksille on varhaisen funktionalismin mukainen ajatus suunnittelusta, joka mahdollistaa rakennusten muunneltavuuden erilaisiin käyttötarkoituksiin. Esimerkiksi Tennispalatsi suunniteltiin alun perin vuoden 1940 olympialaisten autojen huoltorakennukseksi, mutta siihen rakennettiin myöhemmin neljä tenniskenttää. Lasipalatsin tapaan rakennus tarkoitettiin tilapäiseksi ja se vuokrattiin myöhemmin autojen ja varaosien myyntitilaksi. Olympialaisissa rakennuksessa pelattiin koripalloa. Nykyisin rakennuksessa on ravintoloita, elokuvateattereita ja Helsingin taidemuseo. === Kolme kisakylää === Kisakyliä oli kolme. Käpylän Koskelantien pohjoispuolista aluetta kutsutaan Olympiakyläksi, jonne ehti valmistua 400 asuntoa ennen talvisodan syttymistä. Koskelantien eteläpuolelle rakennettiin toinen Kisakylä vuosina 1950-1952. Otaniemen kisakylään majoitettiin Itäblokin urheilijat ja sen ravintolana toimi Servin mökki ja rantasauna (Heikki Sirén, 1951 ja 1952). Naisurheilijat majoitettiin Meilahden sairaanhoito-opistoon (Uno Ullberg, 1940) ja suomalaiset urheilijat asuivat Santahaminan kadettikoulussa (Olavi Sortta, 1941). Olympiakomitea virallisine vieraineen majoittui Hotelli Vaakunassa (Erkki Huttunen, 1952). Satakuntatalo toimi osin keskeneräisenä olympialaisten lehdistöhotellina: "Satakunta Press Hotel". Viljo Revellin ja Keijo Petäjän suunnittelemaan Palacen hotelliin (1952) majoitettiin kutsuvieraat. === Liikennerakennuksia === Turun kasarmin alueelle rakennettiin Lasipalatsi, joka oli lähellä linja-autoasemaa. Siinä toteutuivat funktionalistisen rakennuksen alkuperäiset rakenteelliset, toiminnalliset ja aatteelliset ihanteet, kuten julkisivujen läpinäkyvät lasipinnat, liiketilojen läpikuljettavuus, julkisivuvalaistus ja -väritys, sekä Bio Rexin ja HOK:n suurravintolan tilat sisäväreineen. Lasipalatsi sai nimensä suurista läpinäkyvistä ikkunapinnoista. Valoa ihannoitiin. Näyteikkunoille tuotteitaan kauniisti sommitellen, yrittäjät esittelivät toimintaansa kaupunkilaisille. Vuonna 1936 avatun Malmin lentokentän kiitoratoja pidennettiin vuonna 1939 seuraavana vuonna järjestettäväksi suunniteltuja kisoja varten. Myös Helsingin lentokenttä Seutulassa avattiin vuonna 1952 tilapäisesti kisaliikenteen käyttöön. Laivaliikenteen palvelurakennus oli Olympiapaviljonki. Postitaloa korotettiin 1950-luvulla ja sen katolle rakennettiin helikopterikenttä. Postinkuljetukseen vuokrattu helikopteri liikennöi päivittäin lentokentän ja pääpostitalon väliä ja helikopteri lennätti myös yleisöä ja teki mainoslentoja. === Kioskit ja puistot === Helsinkiin suunniteltiin olympialaisia varten myös kioskeja, julkisia käymälärakennuksia ja esimerkiksi Kisakylän lämpökeskus (Pauli Salomaa, 1950) Käpylään. Helsingin postikonttoreita tukemaan perustettiin 16 tilapäistä postipalvelupaikkaa ja kymmenen viiden neliömetrin suuruista kioskia. Kahvila Ursula perustettiin Kaivopuiston rantaan olympiavuonna. Frenckellin sormeksi (1951) kutsutaan kisojen lipunmyyntipaikkaa Töölön kisahallin lähellä. Hesperianpuistoa kunnostettiin vuonna 1951 olympiakilpailuja silmällä pitäen. Muun muassa rannan hopeapajukäytävää reunustamaan istutettiin perennoja. Muualle maailmalle haluttiin antaa hyvä kuva Helsingistä ulkomaalaisille vieraille lehtimiesten välityksellä. === Maailmanperintökohteeksi? === Arkkitehti Maija Kairamo on ehdottanut Helsingin olympiarakennuksia lisättäväksi Unescon maailmanperintökohteiden luetteloon. Museovirasto on todennut olympiarakennuksista: "Olympiarakennukset ovat kulttuurihistoriallisesti yhtä merkittäviä kuin esimerkiksi Senaatintorin ympäristö ja Suomenlinna." === Luettelokuvaus === Luettelossa rakennukset on mainittu kronologisessa järjestyksessä valmistumisvuoden mukaan. Alue on rakennuksen sijaintialue, esimerkiksi kaupunginosa ja paikka on rakennuksen tarkempi sijainti. Luettelossa on 48 kohdetta. == Luettelo == Olympiarakennus Kaupunki tai alue Paikka Kartalla Suunnittelija Valmistumisvuosi Kuva Wikidata Westendin tennishalli Espoo Westend Jarl Eklund 1935-1967 100px Töölön kisahalli Taka- Töölö Olympiastadionin ja Töölön pallokentän lähellä Aarne Hytönen ja Risto- Veikko Luukkonen 1935 Lasipalatsi Kamppi Mannerheimintien varrella Viljo Revell, Heimo Riihimäki ja Niilo Kokko 1936 Tennispalatsi Kamppi Salomon­kadun, Fredrikin­kadun, Eteläisen Rautatie­kadun ja Jaakon­kadun välissä Helge Lundström 1937 Kaurialan kenttä Hämeenlinna Brahenkatu 2 1938 Helsingin olympiastadion Taka-Töölö Eläintarhan liikuntapuisto Yrjö Lindegren ja Toivo Jäntti 1938 Soutustadion Taka-Töölö Taivallahti Hilding Ekelund 1939 100px Makeis- ja liikennekioski sekä vedenheittolaitos Kluuvi Rautatientorin Mikonkadun puoleinen reuna Gunnar Taucher ja Väinö Määttä 1939 Sairaanhoitajaopisto Meilahti Tukholmankatu 10 Uno Ullberg 1940 Ruskeasuon ratsastushalli Ruskeasuo Keskuspuisto Martti Välikangas 1940 Laakson ratsastusstadion Laakso Keskuspuisto 1940 Helsingin velodromi Itä-Pasila Käpylän urheilupuisto Hilding Ekelund 1941 100px Santahaminan kadettikoulu Santahamina Saaren pohjoisosa Olavi Sortta 1941 Helsingin uimastadion Taka- Töölö Eläintarha Jorma Järvi 1947 Linnanmäen huvipuisto Alppiharju Tivolikuja 1 1950 Ahveniston urheilukeskus Hämeenlinna, Ahvenisto Ahveniston harjun lomassa, järven uimarannan vieressä Ilmari Niemeläinen ja Olavi Sahlberg 1951 Naistentalo (Asuntoyhteistalo) Laakso Mannerheimintie 93 Arkkitehtuuritoimisto Olli ja Eija Saijonmaa 1951, 1953 Suomenlinnan lautan paviljonki Kaartinkaupunki Kauppatori Aarne Hytönen ja Risto-Veikko Luukkonen 1951 M/S Suomenlinna – Sveaborg (myöh: Suokki) Kaartinkaupunki Kauppatori Valtion Metallitehdas Valmet 1952 100px Helsingin lentoasema Vantaa Lentokenttä 1952 Talin laukkarata Pitäjänmäki Talin liikuntapuisto 1952 100px Keskustoimisto Taka-Töölö Toivonkatu - Urheilukatu risteys 1952 Frenckellin sormi (lipunmyynti) Taka-Töölö, Mannerheimintie Töölön raitiovaunuvarikko, halli 1:n edessä 1952 Julkinen käymälä Taka-Töölö, Mäntymäki Olympiastadionin edustan parkkipaikan vieressä 1952 Julkinen käymälä (ei käytössä) Meilahti Seurasaarentien varrella 1952 Otaniemen rantasauna Espoo, Otaniemi Laajalahden rannalla Heikki Siren 1951 Servin mökki Espoo, Otaniemi Jämeräntaival 4 Heikki Siren 1952 Otaniemen urheiluhalli Espoo, Otaniemi Laajalahden etelärannalla Alvar Aalto 1952 Kisapuiston stadioni Lahti, Kartano Kisapuisto 1952 Ratinan stadion Tampere Ratina Yrjö Lindegren 1952 Kupittaan jalkapallostadion (nyk. Veritas) Turku, Kupittaa Hippoksentie 6 Erik Bryggman 1952 Kotkan jalkapallostadion Hakaniementorin kioski Siltasaari Hakaniementorin itäreuna Gunnar Taucher ja Lasse Björk 1952 Tehtaankadun julkinen käymälä Punavuori Tehtaanpuiston reuna O. Moberg ja P. Aalto 1952 Kaivopuiston julkinen käymälä Kaivopuisto Ravintola Kaivohuoneen takana 1952 Olympiakylä Käpylä Koskelantien pohjoispuolella Martti Välikangas ja Hilding Ekelund 1952 Kisakylä Käpylä Koskelantien eteläpuolella Pauli Salomaa 1952 Kahvila Ursula Kaivopuisto Ehrenströmintie 3 Irmeli ja Markus Visanti 1952 Olympiapaviljonki ja satama Ullanlinna Eteläsatama Aarne Hytönen ja Risto-Veikko Luukkonen 1952 Hotelli Vaakuna Keskusta Mannerheimintien varrella Erkki Huttunen 1952 Hotelli Palace Eteläsatama Eteläranta 10 Viljo Revell ja Keijo Petäjä 1952 100px Domus Academica C-talo Leppäsuo Hietaniemenkatu Pauli Salomaa 1952 Satakuntatalo Kamppi Lapinrinne 1 Einari Teräsvirta 1952 Otaniemen kisakylä Espoo Otaniemi Heikki Siren 1952 Kisakylän lämpökeskus Käpylä, Kisakylä Koskelantie 21 Pauli Salomaa 1952 Kumpulan maauimala Kumpula Allastie 1 Teuvo Lindfors, Pauli Salomaa ja Osmo Sipari 1952 Ulkomaalaisten urheilijoiden telttakylä Lauttasaari Lauttasaaren leirintäalue, nykyinen Pajalahden puisto 1952 Ramsinniementie 24, Iltala 2/2, vapaa-ajanrakennus ja sauna Vuosaari, Ramsinniemi Ramsinniementie 24 Alvar Aalto 1952 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * Luokka:Kesäolympialaiset 1952 olympia