EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sapotillapuut

Sapotillapuut (Manilkara) on sapotillakasvien (Sapotaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 80 lajia. == Lajeja == * Manilkara dissecta * Manilkara excelsa * Manilkara fischeri * Manilkara ilendensis * Manilkara kauki * Manilkara kribensis * Manilkara sansibarensis * Manilkara sulcata * Manilkara zapota – makeasapotillapuu eli sapotillapuu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Manilkara * Suomen Lajitietokeskus: Sapotillapuut (Manilkara) Luokka:Sapotillakasvit
Markus Henriksson

Markus Henriksson (s. 1958Markus Henriksson jatkaa Valviran ylijohtajana Valvira) on suomalainen psykiatrian erikoislääkäri ja dosentti sekä lääkintöneuvos. Hänestä tuli Valviran ylijohtaja 1. toukokuuta 2017 Marja- Liisa Partasen jäätyä eläkkeelle.Valviran ylijohtajaksi lääkintöneuvos Markus Henriksson Valvira Henriksson on koulutukseltaan lääketieteen tohtori.Markus Henriksson jatkaa Valviran ylijohtajana Valtioneuvosto Henriksson oli Keskussotilassairaalan psykiatrian ylilääkäri vuosina 1995–2005 ja sairaalan johtajalääkäri 2003–2005. Hän johti myös Sotilaslääketieteen Keskusta vuonna 2006. Hän työskenteli Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen ja Valviran ylilääkärinä vuosina 2007–2010. Ennen pääsyään Valviran ylijohtajaksi Henriksson työskenteli Valviran terveydenhuollon valvontaosaston ryhmäpäällikkönä. Marraskuussa 2019 hän sai nimityksen jatkokaudelle Valviran ylijohtajana vuosien 2020–2024 ajaksi. Näiden tehtäviensä ohella Henriksson on työskennellyt muun muassa Kansanterveyslaitoksen tutkijana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset psykiatrit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joanna Laajisto

Joanna Laajisto (s. 1977) on suomalainen sisustusarkkitehti ja entinen lumilautailija. Laajisto opiskeli sisustusarkkitehtuuria Los Angelesissa, valmistui 2004 ja työskenteli sitten viitisen vuotta Yhdysvalloissa maailman suurimmassa arkkitehtitoimistossa nimeltä Gensler Architects, kunnes palasi Suomeen. Vuonna 2018 Sisustusarkkitehdit SIO ry valitsi Laajiston vuoden 2021 sisustusarkkitehdiksi.Vuoden sisustusarkkitehdiksi Joanna Laajisto. Ornamo. Viitattu 20.10.2021Joanna Laajisto, Finnish Design Shop. Viitattu 20.10.2021. Vuonna 2010 Laajisto perusti Helsinkiin oman suunnittelutoimiston, joka on erikoistunut julkisten tilojen suunnitteluun. Laajiston studio on suunnitellut muun muassa Supercellin toimiston, ravintola Löylyn, Atelier Torbjörn Tillanderin myymälätilat ja Finnish Design Shop -verkkokaupan Turussa sijaitsevan, vuonna 2021 avatun pääkonttorin ja logistiikkakeskuksen. Joanna Laajistolla on oma valaisinmallistonsa, minkä lisäksi hän on suunnittelut tuotteita muun muassa Made by Choicelle (Airisto-istuimet), Lundialle (System- säilytyslaatikot), Timberwise Oy:lle (parketit),Designparketti – Punos by Joanna Laajisto. Timberwise Oy]. Viitattu 20.10.2021. Hakola Huonekalulle (Bobo-olohuonekalusteet),Joanna Laajisto, Hakola. Viitattu 20.10.2021. Roots Livingille ja espanjalaiselle valaisinvalmistaja Marsetille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Studio Joanna Laajisto *Weekly Studio: Studio Joanna Laajisto, Helsinki Design Weekly. Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset sisustusarkkitehdit Luokka:Suomalaiset lumilautailijat
Länsiafrikanmakorepuu

Länsiafrikanmakorepuu (Tieghemella heckelii) on sapotillakasvien (Sapotaceae) heimoon, makorepuiden (Tieghemella) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monien läntisen Afrikan alueiden metsien suurin puulaji. Lajia tavataan trooppisessa Länsi-Afrikassa Sierra Leonesta Ghanaan. Länsiafrikanmakorepuu voi kasvaa 50 metriä korkeaksi ja sen runko voi kasvaa suorana 25 metrin korkeuteen tai korkeammallekin. Länsiafrikanmakorepuu kasvaa kosteissa ainavihannissa tai osittain kausivihannissa metsissä. Se suosii erityisesti käsittelemättömiä metsiä. Länsiafrikanmakorepuun siemeniä on kerätty luonnosta ravinnoksi ja lajia on hakattu puutavaraksi sekä paikalliseen käyttöön että kansainväliseen kauppaan. Lajin laajamittaisten hakkuiden myötä se onkin nykyisin vaarassa hävitä kokonaan luonnosta, etenkin Ghanassa ja Liberiassa. Läntisellä Norsunluurannikolla lajia on myös kasvatettu, joskin vain pienessä mittakaavassa. Lajin puuaines sisältää saponiinia. == Lähteet == * Useful Tropical Plants: Tieghemella heckelii === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Länsiafrikanmakorepuu (Tieghemella heckelii) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tieghemella heckelii * UniProt: Taxonomy – Tieghemella heckelii Luokka:Sapotillakasvit Luokka:Puut Luokka:Uhanalaiset kasvit
Kaikki muuttuu (Jani Wickholmin albumi)

Kaikki muuttuu on Jani Wickholmin debyyttialbumi. Se julkaistiin 8. syyskuuta 2004. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelu == * Soundi: Jani Wickholm: Kaikki muuttuu Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 esikoisalbumit Luokka:Jani Wickholmin albumit
Stay (Rihannan kappale)

Stay on barbadoslaislaulaja Rihannan kappale, jolla vierailee Mikky Ekko. Se julkaistiin 28. tammikuuta 2013 toisena singlenä Rihannan albumilta Unapologetic. Kappale julkistettiin marraskuussa 2012, kun se esitettiin Saturday Night Live -ohjelmassa. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Sophie Muller, joka on aiemmin työskennellyt muun muassa No Doubtin, Beyoncén ja Pinkin kanssa. Yksinkertaisella ja surumielisellä videolla kuvataan Rihannaa, joka riisuutuu ja menee kylpyyn. Välillä kuva siirtyy Mikky Ekkoon, mutta kaksikkoa ei näytetä videolla kertaakaan yhdessä. Videosta on julkaistu myös leikkaamaton versio, jolla Ekko ei esiinny lainkaan. == Listasijoitukset == Lista Sijoitus Lähde Britannian singlelista 4. VG-lista 2. Saksan singlelista 2. Hitlisten 1. Billboard Hot 100 3. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2012 kappaleet Luokka:Rihannan kappaleet Luokka:Balladit
Alumiinitähdet

Alumiinitähdet on Jani Wickholmin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 28. syyskuuta 2005. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Soundi: Jani Wickholm: Alumiinitähdet Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Jani Wickholmin albumit
M-62 (1939)

M-62 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Nikolajevista Martin telakalta, missä köli laskettiin 20. tammikuuta 1938. Se laskettiin vesille 5. lokakuuta 1939 nimellä M-59 ja otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1940.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Varustamisen aikana M-59:ksi nimetyn aluksen piti liittyä Neuvostoliiton Itämeren laivastoon, mutta se siirrettiin syyskuussa 1940 Neuvostoliiton Mustanmeren laivastoon nimettynä M-62:ksi. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
M-63 (1939)

M-63 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Nikolajevista Martin telakalta, missä köli laskettiin 20. tammikuuta 1938. Se laskettiin vesille 5. lokakuuta 1939 nimellä M-60 ja otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1940.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Varustamisen aikana M-60:ksi nimetyn aluksen piti liittyä Neuvostoliiton Itämeren laivastoon, mutta se siirrettiin syyskuussa 1940 Neuvostoliiton Mustanmeren laivastoon nimettynä M-63:ksi. Alus siirrettiin lopulta (mahdollisesti 1941) Tyynenmeren laivastoon. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Yhden lauseen mies

Yhden lauseen mies on Jani Wickholmin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 17. tammikuuta 2007. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2007 albumit Luokka:Jani Wickholmin albumit
Aivan eri mies

Aivan eri mies on Jani Wickholmin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 20. kesäkuuta 2012. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 albumit Luokka:Jani Wickholmin albumit
Sininen tie (Jani Wickholmin albumi)

Sininen tie on Jani Wickholmin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 15. toukokuuta 2015. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:Jani Wickholmin albumit
Raritan Township (New Jersey)

Raritan Township on kunta (township) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 23 447 vuonna 2020, ja se oli Hunterdonin piirikunnan suurin kunta. == Väestö == Vuonna 2020 Raritan Townshipin 23 447 asukkaasta valkoisia oli 87,7 %, aasialaisia 7,3 % ja mustia 2,8 %. Vuonna 2019 13,9 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 12,2 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia kunnasta == Kuva:NORTHLANZ MUSEUM, HUNTERDON COUNTY, NJ.jpg|Northlandzin museo. Kuva:Reformed Church, Clover Hill, NJ.jpg|Clover Hillin reformoitu kirkko. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:New Jerseyn kunnat
M-91 (1937)

M-91 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Sudomekhilta, missä köli laskettiin 29. toukokuuta 1937. Se laskettiin vesille 12. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 22. kesäkuuta 1938.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Se siirrettiin toukokuussa 1939 Pohjoiseen laivastoon, jossa alus nimettiin uudelleen M-174:ksi. Alus katosi marraskuussa 1943 Norjan rannikolla tuntemattomasta syystä. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
M-92 (1937)

M-92 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Sudomekhilta, missä köli laskettiin 29. toukokuuta 1937. Se laskettiin vesille 12. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 29. syyskuuta 1938.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Se siirrettiin toukokuussa 1939 Pohjoiseen laivastoon, jossa alus nimettiin uudelleen M-175:ksi. Saksan laivaston sukellusvene U-584 upotti 10. tammikuuta 1942 torpedoimalla aluksen. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
M-93 (1937)

M-93 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Sudomekhilta, missä köli laskettiin 29. toukokuuta 1937. Se laskettiin vesille 12. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1938.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Se siirrettiin toukokuussa 1939 Pohjoiseen laivastoon, jossa alus nimettiin uudelleen M-176:ksi. Alus katosi kesäkuussa 1942 Norjan rannikolla tuntemattomasta syystä. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Tiffanylasi

Tiffanylasi on nimitys, jota käytetään yhdysvaltalaisen taideteollisuusyritys Tiffany & Co:n lasituotteista, kuten maljakoista ja lasimaalausikkunoista. Yritys alkoi valmistaa niitä lasisuunnittelija Louis Comfort Tiffanyn johdolla. Kuuluisimpia Tiffany-tuotteita ovat epäsäännöllisistä lasinpaloista kootut, mosaiikkimaiset Tiffany-valaisimet. Tiffanylasia edustaa myös Louis Comfort Tiffanyn 1800-luvun lopulla patentoima Favrile-lasi. Se on himmeää, osittain läpikuultavaa lasimassaa, jota käytetään käsin valmistetuissa tuotteissa, kuten jugendtyylisissä lampunvarjostimissa. Lasiin sekoitetut metallit saavat sen loistamaan sateenkaaren väreissä.Konttinen & Laajoki 2000, s. 107. File:Spring panel from the Four Seasons leaded-glass window by Louis Comfort Tiffany.jpg | "Kevät"-paneeli teoksesta The Four Seasons File:WLA nyhistorical 1910 desk lamp.jpg | Venetian-pöytälamppu, n. 1910-1920 File:Wiki-Tiffany-daffodil-low-.jpg | Clara Driscollin suunnittelema Daffodil-pöytälamppu ==Oikeinkirjoitus== Kielitoimiston mukaan tiffanylasi voidaan kirjoittaa suomen kielessä pienellä alkukirjaimella, koska sen yhteys erisnimeen on jo haalistunut. ==Lähteet== Luokka:Lasi Luokka:Taidekäsityö
Indium(III)jodidi

Indium(III)jodidi (InI3) on indiumin ja jodin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa indium(III)jodidi on kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdiste on polymorfista ja sillä on keltainen alkeiskopiltaan monokliininen muoto ja punainen romboedrinen muoto. Keltainen indium(III)jodidi on rakenteeltaan dimeeri In2I6 ja alhaisissa lämpötiloissa stabiili punainen muoto on rakenteeltaan monimutkainen. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu sen vaikutuksesta. Aine liukenee hiilivetyihin. Indium(III)jodidi on Lewis- happo ja muodostaa useita komplekseja, esimerkiksi tetrajodoindaatti(III)ionin ([InI4]-). Indium(III)jodidia voidaan valmistaa kuumentamalla indiumin ja jodin seosta 150-200 °C:n lämpötilaan. Toinen tapa on indiumin ja vetyjodidin reaktio. :2 In + 3 I2 → 2 InI3 :2 In + 6 HI → 2 InI3 \+ 3 H2 Indium(III)jodidia voidaan käyttää katalyyttinä esimerkiksi vaihtoesteröineissä, Strecker-synteeseissä, syklisointireaktioissa ja kytkentäreaktioissa. ==Lähteet== Luokka:Indiumyhdisteet Luokka:Jodidit
M-94 (1939)

M-94 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Sudomekhilta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1938. Se laskettiin vesille 11. syyskuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 20. marraskuuta.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Saksan laivaston sukellusvene U-140 upotti 21. heinäkuuta 1941 veneen torpedoimalla. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
M-95 (1939)

M-95 oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Sudomekhilta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1938. Se laskettiin vesille 11. syyskuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 20. marraskuuta.Polmar & Noot 1991 s. 257-258 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Alus upposi 15. kesäkuuta 1942 Suursaaren edustalla osuttuaan miinaan. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:M-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Idols 2005

Idols 2005 on vuoden 2005 Idols-finalistien laulamista kappaleista koottu albumi, joka julkaistiin 2. joulukuuta 2005. Albumi saavutti kultalevyn rajan julkaisuvuonnaan 2005. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 albumit
Easy Love (Kim Heroldin albumi)

Easy Love on malli-laulaja Kim Heroldin 5. lokakuuta 2011 julkaistu toinen studioalbumi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Kim Herold: Easy Love Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit
Viron herttuakunta (1561–1721)

Viron herttuakunta (, , ) oli vuodesta 1561 vuoteen 1721 olemassa ollut Ruotsin valtakunnan hallitsema herttuakunta. Sen johdossa oli kuninkaan asettama käskynhaltija, jolla oli laajat valtuudet. Alue luovutettiin Venäjälle Suuren Pohjan sodan jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Euroopan entiset monarkiat Luokka:Ruotsin historia Luokka:Viron entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Jakob Kronlund

Jakob Kronlund (7. elokuuta 1869 Jepua – 21. tammikuuta 1946 Seinäjoki) oli suomalainen rautatievirkamies, jolla oli merkittävä rooli Östermyran eli Seinäjoen taajaväkisen yhdyskunnan (1920–1931) ja sen jälkeisen kauppalan perustamisessa ja kehittämisessä. Ruotsinkielinen Jakob Kronlund syntyi Jepuan Bron tilalla 1869 ja kävi kansakoulua ensin kotipitäjässään ja sitten naapuripitäjässä Munsalassa. Isä lähti silloisen tavan mukaan Amerikkaan töihin ja uskoi maatilan hoidon siksi aikaa pojalleen. Lisätuloja nuorukainen sai itse tekemistään raamatunlausetauluista. Vuonna 1892 Kronlund avioitui jepualaistytön kanssa ja astui varusmiespalvelukseen Nikolainkaupungissa eli Vaasassa. Sen päätyttyä hän sai ”volontäärin” paikan Östermyran rautatieasemalta ja sitten ylennyksen 1895 asemamieheksi Kannukseen. Vuonna 1901 nelilapsiseksi kasvanut perhe palasi Seinäjoelle, jossa Jakob Kronlund yleni ylijunailijaksi 1920-luvun alussa ja jäi eläkkeelle 1927. Kronlund vaurastui taitavilla kiinteistökaupoilla ja oli myöhemmällä iällään Seinäjoen varakkaimpia asukkaita, melkein koko Seinäjoen keskusta-alueen tonttien omistaja ja merkittävä lahjoittaja, jonka varoin paikkakunnalle saatiin muun muassa ruotsinkielinen kansakoulu. Hän laati Seinäjoen keskustan ensimmäisen asemakaavan yhdessä maanmittausinsinööri J. E. Sjöstedtin kanssa ja keksi perheensä kanssa kaduille nimiä, joista yhä ovat käytössä ainakin Vapaudentie, Valtionkatu ja Kalevankatu. Kronlund oli mukana myös Seinäjoen kauppalan paikallispolitiikassa ja harjoitti maataloutta uusia viljelymenetelmiä kokeillen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomenruotsalaiset henkilöt Luokka:Seinäjoen historia Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Alatás

Alatás () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa Pílion niemimaan länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,55 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Alatás kuuluu Nótio Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Alatás sijaitsee Milínan ja Mávri Pétran kylien edustalla. Saari on pitkä ja kapea. Sen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 2,4 kilometriä ja leveys kapeimmassa kohdassa vain noin 45 metriä. Suurin korkeus on 61 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella sijaitsee Pyhän Neljänkymmenen luostari (Moní Agíon Tessarákonta). Alatásta on yritetty kehittää turistikohteeksi sekä 1960- että 1990-luvulla, mutta hankkeet ovat epäonnistuneet. == Lähteet == Luokka:Nótio Pílio Luokka:Pagasitikóslahden saaret
Kávouras (Antíparos)

Kávouras () eli Epáno Fýra (Επάνω Φύρα, myös Áno Fyrá, Άνω Φυρά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,27 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kávouras kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kávouraksen saari eli Epáno Fýra (”Ylempi Fýra”) sijaitsee Antíparoksen pohjoiskärjen ja Diplón saaren eli Káto Fýran (”Alempi Fýra”) pohjoispuolella länteen Pároksesta. Monissa lähteissä Kávouraksen ja Diplón eri nimissä esiintyy sekaannusta, ja nimet on yhdistetty toisiinsa ja merkitty karttoihin eri tavoin. == Lähteet == Luokka:Antíparos Luokka:Kykladit
Ktapódia

Ktapódia () eli Stapódia (Σταπόδια) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Mýkonoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,39 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ktapódia kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Mýkonos
Mikrí Akradiá

Mikrí Akradiá () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Míloksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,087 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mikrí Akradiá kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Mikrí Akradián (”Pieni Akradiá”) saarella on majakka, joka on rakennettu vuonna 1892. Sen korkeus on seitsemän metriä ja kokonaiskorkeus 77 metriä merenpinnasta laskettuna. Mikrí Akradián itäpuolella sijaitsee suurempi Akráthi eli Megáli Akradiá (”Suuri Akradiá”). == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Mílos
Panteronísi

Panteronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,48 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panteronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Panteronísi muodostaa pienten lähisaarten Tigáni ja Glarómpouta kanssa saariryppään nimeltä Panteronísia (Παντερονήσια). Saaren vesissä noin 30 metrin syvyydessä sijaitsee Panteronísin luola. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Lake Mungo

Lake Mungo on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut australialainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Joel Anderson. Se yhdistelee mokumentaarista tarinankerrontaa sekä found footagen ja dokufiktion elementtejä. Elokuva seuraa Palmerin perhettä, joka yrittää selvitä perheen tyttären kuolemasta sekä siitä aiheutuvista mystisistä yliluonnollisista tapahtumista. Elokuvan tarinaa kerrotaan pääosin käsikirjoitettujen haastattelujen kautta. Lake Mungo sai maailmanensi-iltansa Sydneyn elokuvajuhlilla 18. kesäkuuta 2008. Se esitettiin myös Austinissa järjestettävässä South by Southwest -tapahtumassa maaliskuussa 2009. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2008 australialaiset elokuvat‎ Luokka:Psykologiset kauhuelokuvat
Prasonísi (Kykladit)

Prasonísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Kimoloksen saaren itärannikon ja Prássan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,045 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Prasonísi kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kímolos Luokka:Kykladit
Pythoú

Pythoú () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa pohjoiseen Pílion niemimaan kärjestä ja Palaió Tríkerin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,167 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pythoú kuuluu Nótio Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. == Lähteet == Luokka:Nótio Pílio Luokka:Pagasitikóslahden saaret
Skylonísi

Skylonísi () eli Skoulonísi (Σκουλονήσι) eli Trígono (Τρίγωνο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja sijaitsee Donoúsan saaren pohjoiskärjen itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,24 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skylonísi kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Pienet Kykladit
Strongyló (Ermoúpoli)

Strongyló () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sýroksen ja Didýmin saarten itäpuolella Ermoúpolin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,053 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Strongyló kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Sýros-Ermoúpoli
Tigáni (Kykladit)

Tigáni () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,077 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tigáni kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuuluu läheisten Panteronísin ja Glarómpoutan saarten kanssa samaan Panteronísian saariryppääseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Tsimintíri

Tsimintíri () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen ja Despotikón saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,083 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tsimintíri kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Antiikin aikana saari oli osa Despotikóa eli tuolloista Prepesinthoksen saarta, ja niitä yhdisti kannas. Tämän vuoksi saarelta on tehty Prepesinthoksen Apollonin temppeliin liittyviä löytöjä. == Lähteet == Luokka:Antíparos Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Kykladit
Vous

Vous () eli Vóidi (Βόιδι) eli Polóni (Πολώνη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,168 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Vous kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on jyrkkärinteinen ja sen suurin korkeus on 149 metriä merenpinnasta laskettuna. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Sérifos
Somer (järvi)

Somer on syvä ja kapea järvi Hossan kansallispuiston luoteisosassa Pohjois- Pohjanmaan ja Kainuun maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 180 kilometriä itäkoilliseen ja Kajaanista 160 kilometriä pohjoiskoilliseen.Somer. Järviwiki. Viitattu 12.10.2021. == Maantiede == Somerin ulottuvuus lännestä itään on noin kahdeksan kilometriä. Leveys on enimmillään noin viisi prosenttia pituudesta. Järven länsiosa sijaitsee Taivalkoskella, keskiosa Kuusamossa ja itäosa Suomussalmella. Vähintään 10 metriä syvä vyöhyke ulottuu järven päästä päähän. Vähintään 20 metriä syviä alueita on useita ja vähintään 30 metriä syviä alueita on kaksi. Toinen niistä sijaitsee järven länsiosassa ja toinen itäosassa. Itäinen syvänne on järven syvin kohta. Somerin keskiosassa sijaitsee noin 25 hehtaaria laaja Isosaari. Sen länsipuolella sijaitsee Reuhkasaari. Saarten välinen vesialue on matalahkoa. Isosaaren kaakkoinen osa on Kainuuta, muut osat Pohjois- Pohjanmaata. Somerin syvän itäosan rannat ovat jyrkät. Siellä on Värikallion kalliomaalaus. Järven luusua on kalliomaalausten itäpuolella, josta alkaa koilliseen Ala-Ölkkyyn (234,5 metriä mpy) johtava vesiväylä. Somerin eteläpuolinen Syrjä-Somer (253,5 metriä mpy) laskee Syrjä-Someren puroa Someriin. Somer (59.536.1.001) kuuluu Somerin valuma-alueeseen (59.536), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Iijärven valuma-alue (59.53) ja ensimmäinen Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Somer on laajin Somerin valuma-alueen 13:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Syrjä-Somer.Somerin valuma-alue (59.536). Järviwiki. Viitattu 12.10.2021. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Suomussalmen järvet Luokka:Taivalkosken järvet Luokka:Kiantajärven reitin valuma-alue
Lower Township

Lower Township on kunta (township) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kunta sijaitsee Cape Mayn piirikunnan eteläkärjessä. Sen väkiluku oli 22 057 vuonna 2020, ja se oli Cape Mayn piirikunnan suurin kunta. == Väestö == Vuonna 2020 Lower Townshipin 22 057 asukkaasta valkoisia oli 94,4 %, mustia 1,5 % ja aasialaisia 0,9 %. Vuonna 2019 8,2 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,7 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia kunnasta == Kuva:7.23.15SunsetBeachByLuigiNovi3.jpg|Sunset Beach. Kuva:2018-10-09 08 54 21 Cape May Lighthouse in Cape May Point State Park, Lower Township, Cape May County, New Jersey.jpg|Cape Mayn majakka. Kuva:Cape May Canal NJ 162 bridge.JPG|Cape Mayn kanaali. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:New Jerseyn kunnat
Liittolaissota (täsmennyssivu)

Liittolaissota voi viitata seuraaviin sotiin: * ensimmäinen liittolaissota, sota toisen Ateenan liiton ja sen liittolaisten välillä 357–355 eaa. * toinen liittolaissota eli Aitolian sota, sota Makedonian johtaman helleenisen liiton ja Aitolian liiton sekä näiden liittolaisten välillä 220–217 eaa. * liittolaissota, sota Rooman ja sen itaalisten liittolaisten välillä 91–87 eaa.
Syrinks

Syrinks () tai syrinx (lat.) voi viitata seuraaviin: * syrinks eli panhuilu, soitin * Syrinks, nymfi kreikkalaisessa mytologiassa * syrinx, lintujen äänielin == Lähteet ==
Koskelanlammanne

Koskelanlammanne on läpivirtausjärvi Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 8,68 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 33 kilometriä pohjoiseen.Koskelanlammanne. Järviwiki. Viitattu 14.10.2021. == Maantiede == Koskelanlammanne on matala ja sen länsiranta on soistunut. Järveen virtaa vettä Suolijokea pohjoisesta, järvestä virtaa vesi etelään Salosveteen. Koskelanlammanteen itäpuolella Lapinkosken suulla sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen saari. Järven rannoilla ei ole rakennuksia, pohjoispuolella Petäjäveden alueella on peltotilkku. Koskelanlammanne on osa Wanhan Witosen melontareittiä. Koskelanlammanteen vesitilavuus on 153 000 kuutiometriä eli 153 miljoonaa litraa. Koskelanlammanne (14.524.1.001) kuuluu Suoliveden alueeseen (14.524), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue (14.52) ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Koskelanlammanne on neljänneksi laajin Suoliveden alueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Suoliveden alue (14.524). Järviwiki. Viitattu 14.10.2021. == Jämsän reitti == Koskelanlammanne sijaitsee Jämsän reitillä. Ohessa reitin kulku Petäjävedeltä Päijänteelle, eli reitin keski- ja eteläosa. Suluissa pinnankorkeus metreinä merenpinnan yläpuolella : Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1) → Hankakoski (109,9) → Piesasjärvi (108,5) → Suolijoki (108,2) → Koskelanlammanne (108,2) → Salosvesi (102,5) → Kalmavesi (102,4) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8) → Naiskoski / Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3) → Päijänne (78,3). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Ruuhasjärvi

Ruuhasjärvi on monialtainen järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen. == Maantietoa == Ruuhasjärvi on 3,2 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 131 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Ruuhasjärvi koostuu lounaisesta, luoteisesta ja itäisestä altaasta, jotka edelleen jakautuvat useisiin lahtiin. Itäinen allas on lounais–koillissuuntaisesti pitkä ja ja sen keskiosassa sijaitsee noin neljä hehtaaria laaja 15–16 metriä syvä alue. Luoteinen allas on matala, lounaisen altaan syvin kohta on 11,5 metriä. Kaikkiaan Ruuhasjärvestä noin kahdeksasosa on vähintään 10 metriä syvä. Järven ulottuvuutta lisää koilliseen johtava Orisalmi, joka päättyy luusuaan, josta lähtee laskuoja koilliseen Huhdasjärveen. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 6,12 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00612 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,7 metriä. Sen syvänteessä on 16,4 metriä syvää. Siinä on yksi saari, jonka pinta-ala on 4 aaria. Järven rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä, josta saaren rantaviivan osuus on 50 metriä. Ruuhasjärven länsirannalla sijaitsee Hartolan kylän kulttuurimaisema. Koillisessa sijaitsee Huhdasjärven kyläkeskus. Ruuhasjärven keskellä sijaitsee Viikinniemi, jonka korkein kohta on noin 30 metriä järven pintaa ylempänä. Järven itäinen ranta on muita rantoja jyrkempää. == Vesistösuhteet == Ruuhasjärvi (14.942.1.011) kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma- alue (14.9). Ruuhasjärvi on Huhdasjärven alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Huhdasjärvi ja kolmanneksi laajin on Kaajärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi.Huhdasjärven alue (14.942). Järviwiki. Viitattu 8.10.2021. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Lukkarinkoulu

Vuoden 1686 kirkkolaissa lukutaidon opettaminen suomalaisille nimettiin lukkarin tehtäväksi, ja hänen pitämänsä oppitunnit kirkonmäellä olivat nimeltään lukkarinkoulu. Tässä koulussa opetettiin sisälukua ja kristinopin alkeita.Nykysuomen sanakirja, s.v. ”lukkarinkoulu”. Helsinki 1958. Kirkkolaissa säädettiin: > Wanhemmita pitä uscollisest manattaman, että he andawat Lapsens heidän > Christilisen Oppins Cappalis hywin ja ahkerast opetetta; ja käskettämän > nijtä, joiden se murhe Seuracunnas pitä tule, Cappalaisen eli Luckarin, että > he caikella wireydel Lasten opettamisen päälle pitäwät, ja opettawat Lapset > lukeman Kirja. (XXIV. Luku, XI. §.)Kyrkio-Lag och Ordning / Kircko-Laki Ja > Ordningi. Lukkarinkoulua kävivät muiden muassa veljekset Aleksis Kiven romaanissa Seitsemän veljestä. ==Viitteet== Luokka:Suomen koulutus Luokka:Kristinuskon historia Suomessa
Huhdasjärvi (järvi)

Huhdasjärvi on järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta- ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 33 kilometriä pohjoiseen. == Maantietoa == Huhdasjärvi on 2,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista, joista laajin on kaakkoon työntyvä Pitkälahti. Järven koillisosa jakautuu Kinturinlahteen, Sorsanlahteen ja Paskolahteen. Huhdasjärven keskiosan syvänteen lounaispuolella sijaitsee järven ainoa saari, 1,96 hehtaaria laaja Pukkisaari, jonka pohjoisosassa on kivikautinen asuinpaikka. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,06 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00506 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,7 metriä. Huhdasjärven keskiosassa on lähes kolmen hehtaarin laajuinen vähintään 15 metriä syvä alue, jonka sisällä sijaitsee järven syvin kohta, 18,6 metriä . Lisäksi järven koillisosassa ja Pitkälahdessa on noin 13-metrinen syvänne. Järven rantaviivan pituus on 10,5 kilometriä, josta ainoan saaren osuus on 600 metriä. Järven rannoilla on useita peltoalueita ja pientaloja. Huhdasjärven kyläkeskus sijaitsee Ruuhasjärven ja Huhdasjärven välissä. == Vesistösuhteet == Huhdasjärvi kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Huhdasjärvi on Huhdasjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Ruuhasjärvi ja kolmanneksi laajin on Kaajärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 73,8 metriä mpy.Huhdasjärven alue (14.942). Järviwiki. Viitattu 8.10.2021. Huhdasjärveen virtaa laskuoja lounaasta Ruuhasjärveltä (74,2 metriä mpy) ja pohjoisesta Maajärveltä (86,1 metriä mpy). Huhdasjärven luusua sijaitsee Sorsanlahden lounaiskolkassa, josta lähtee noin 600 metriä pitkä Vesalanjoki kaakkoon Niskajärven Raikoonlahteen. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Kaajärvi (Kouvola)

Kaajärvi on pyöreähkö, saareton järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen. Viikate on tehnyt albumin Kaajärven rannat sekä kuvannut kaksi musiikkivideota järven maisemissa Jaalassa. Yhtye on myös tehnyt lauluja, joissa järvi mainitaan. == Maantietoa == Kaajärvi on 1,2 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,51 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00551 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,7 metriä. Luoteisosan matalaa vyöhykettä lukuun ottamatta järvi syvenee varsin tasaisesti rannoilta kohti keskiosan 15,4 metrin syvännettä . Noin viidennes järvestä on vähintään 10 metriä syvä, lähimpänä rantaviivaa 10 metrin syvyyskäyrä kulkee järven kaakkoisosassa. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Kaajärven länsiranta on viljelysmaata, itäranta on metsämaata. Pientaloja on tiheään. == Vesistösuhteet == Kaajärvi (14.942.1.030) kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Kaajärvi on Huhdasjärven alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Ruuhasjärvi ja toiseksi laajin on Huhdasjärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi.Huhdasjärven alue (14.942). Järviwiki. Viitattu 15.10.2021. Kaajärven luusua on koillisessa, josta lähtee Myllyjoki koilliseen ja laskee Lapjärven (75,4 metriä mpy) länsirantaan. Kaajärven länsipuolella sijaitsee Karijärvi, järvien välinen kannas on 150–250 metriä leveä. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Odd Roger Enoksen

Odd Roger Enoksen (s. 25. syyskuuta 1954 Andøy) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko ja moninkertainen ministeri. Vuosina 1999–2003 hän oli puolueensa puheenjohtaja. ==Elämä ja ura== Enoksen on syntynyt vuonna 1954 Nordlandissa. Hän suoritti 1970-luvulla agronomin tutkinnon. Hän oli kunnanvaltuutettuna kotikunnassaan Andøyssa vuosina 1978–1993 ja suurkäräjäedustajana Nordlandin vaalipiiristä vuosina 1993–2003. Vuosina 2000–2003 hän toimi puolueensa ryhmänjohtajana suurkäräjillä. Vuosina 1999–2000 hän oli Norjan kunta- ja alueministeri, ja vuosina 2005–2007 öljy- ja energiaministeri. Enoksen joutui huhtikuussa 2022 eroamaan Norjan hallituksesta, kun paljastui, että hänellä oli ministeriaikanaan vuosina 2006–2007 ollut avioliiton ulkopuolinen salasuhde tuolloin parikymppiseen naiseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Odd Roger Enoksen Norjan suurkäräjien nettisivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjan puolustusministerit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Without You (The Kid Laroin kappale)

Without You (tyyliteltynä suuraakkosin) on australialaisartisti The Kid Laroin kappale, joka julkaistiin hänen F*ck Love -mixtapensa deluxe-versiolla F*ck Love (Savage) 6. marraskuuta 2020. Kappale julkaistiin singlenä saman vuoden joulukuussa. Siitä julkaistiin 30. huhtikuuta 2021 remix, jolla esiintyy myös yhdysvaltalaislaulaja Miley Cyrus. Single nousi ensimmäiselle sijalle Australian ja Suomen singlelistoilla. Isossa-Britanniassa se sijoittui parhaimmillaan toiseksi ja Yhdysvalloissa kahdeksanneksi. Kappaleen ovat kirjoittaneet Charlton Howard, Omer Fedi, Blake Slatkin ja Billy Walsh. Sen tuottivat Fedi ja Slatkin. Kappale on tyyliltään emo rapia ja folk-popia. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 kappaleet Luokka:Australialaiset musiikkikappaleet Luokka:Hip hop -kappaleet Luokka:Folkmusiikkikappaleet Luokka:Popkappaleet Luokka:Suomen singlelistan ykköset
Maajärvi (Kouvola, Hartola)

Maajärvi on saareton järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 34 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantietoa == Maajärvi on 2,4 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Viitainenniemi erottaa järven pohjoisosan Mutalahtea pääaltaasta. Järvi on rannoiltaan polveileva ja syvyyssuhteiltaan vaihteleva. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,31 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00531 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,0 metriä. Syvin kohta, 16,6 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla . Noin kahdeksasosa järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä. Sen rannoilla on viljelysmaata, metsämaata ja pientaloja. == Vesistösuhteita == Maajärvi (14.948.1.001) kuuluu Maajärven valuma-alueeseen (14.948), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Maajärvi on Maajärven valuma-alueen laajin vakavesi. Valuma-alueen muut vähintään hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Lahnajärvi, Markkinajärvi, Ahdinpuulampi ja Pohjaslampi.Maajärven valuma-alue (14.948). Järviwiki. Viitattu 15.10.2021. Maajärven luusua on lounaassa, josta lähtee Mutaoja etelään ja laskee Karijärven (77,3 metriä mpy) itärantaan. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Pauli (lastenohjelma)

Pauli (engl. Bali) on PlanetNemo Animation ja Subsequence Entertainmentin tuottama kanadalais-ranskalainen piirrossarja, joka perustuu Magdalena ja Laurent Richardin ranskalaisten lastenkirjojen sarjaan. Suomessa sarjaa on esitetty YLE TV2:lla. Sarja seuraa Paulin, eskarilaiskoiran, seikkailuita. Hänelle pitävät seuraa mm. äiti, isä, sisko Lea, ystävät sekä pehmolelu Kiki. ==Jaksot== Jokainen jakso sisältää kaksi osiota (vajaa lista): # Onpas kylmää! / Tikkaritehdas # Aika mennä parturiin / Nanna pelastaa pulasta # Minä en pelkää! / Eteenpäin vain! # Paras voittakoon! / Nyt kokataan! # Tahdon olla iso! / Pysy hereillä! # Vauhtihirmut / Oma pikku kalani # Kapteenit kilpasilla / Papan puutarha # Lahja mummille / Huh hellettä! # Löytötavara / Robonalle auttaa! # Yökylässä / En tahdo uusia kenkiä! # Yllätysseikkailu / Kamera käy! # Petkuttaminen on rumaa / Liikaa satuja # Tämä on minun / Kiusaaja # Uusi ystäväni Mikael / Vauhtia, isä, mennään jo! # Katsokaa, kun minä uin! / Älä itke, Tamara! # Minua harmittaa / Eksyksissä # Katso tarkkaan ympärillesi / Mitä teen isona # Tervetuloa, Saba! / Vahinkoja sattuu # Mikä sotku! / Meitä ei väsytä! # Pelottaako? / Isä ja Lea sairastavat # Vanhempien riitely on tylsää! / Au, sattuu! # Vaari ja mummi kadoksissa / Minä tahdon ajaa! # Vanhat lelut ovat kivoja / Nam, ruoka-aika! # Meillä on juhlat! / Miksei saa olla kivaa! # Uudet ystäväni / Alku aina hankalaa # Tahdon katsoa elokuvaa / Nyt on joulu! ==Suomalaiset äänet== * Aku Laitinen * Amira Khalifa * Antti Jaakola * Carla Rindell * Ella Pyhältö * Henna Santalahti * Henni-Liisa Stam * Maija- Liisa Peuhu * Markku Huhtamo * Mika Ala-Panula * Sanna Majuri == Aiheesta muualla == * Luokka:2000-vuosikymmenen piirrossarjat Luokka:Kanadalaiset televisiosarjat Luokka:Ranskalaiset televisiosarjat
Lietukka

Lietukka on järvi Outokummussa Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 48 kilometriä länsiluoteeseen.Lietukka. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. == Maantiede == Lietukan pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Järven länsiosa on itäosaa syvempi. Pohjoisrannan mutkitteleva Palosaari-niemi erottaa järven luoteisosaa selkävedestä. Lietukan laajimmat saaret (Häikkä, Lehtosaari) sijaitsevat luoteessa, kuten myös järven syvin kohta. Lietukan keskiosassa on noin 20-metrisiä syvänteitä, järven koillinen osa on matala. Noin kymmenesosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä. Lietukan saariluku on yhdeksän. Järven länsiranta on suhteellisen suora, muut rannat polveilevat. Rannoilla on pientaloja. Lietukan itäpuolella sijaitsee Saunajärvi, joka on samantasoinen Lietukan kanssa. Kaakossa on Kolmikanta (117,5 metriä mpy). Lietukan vesitilavuus on 11 049 000 kuutiometriä. Lietukka (04.726.1.028) kuuluu Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen (04.726), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rikkaveden alue (04.72) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Lietukka on Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Kolmikanta, Ruokonen ja Särkiselkä. Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Rikkajoen- Lietukkajoen valuma-alue (04.726). Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. Lietukka on neljänneksi laajin Outokummun 112:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltävä Sysmäjärvi on pinta-alaltaan moninkertainen, mutta tilavuudeltaan alle puolet Lietukasta.Outokumpu. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. Suomen kolme Lietukkaa sijaitsevat Pohjois-Karjalassa. Kaksi muuta ovat Juuassa (Lietukka (Juuka, läntinen), Lietukka (Juuka, itäinen)).Lietukka. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. == Lähteet == Luokka:Outokummun järvet Luokka:Juojärven reitin valuma-alue
Pokimane

Pokimane (oik. Imane Anys, s. 14. toukokuuta 1996 Marokko) on marokkolais- kanadalainen striimaaja, tubettaja ja sosiaalisen median vaikuttaja. Hänellä on Twitchissä yli yhdeksän miljoonaa seuraajaa. Forbes nimitti hänet Twitchin suurimmaksi naisstriimaajaksi. Tämän lisäksi Anys on näytellyt vuonna 2021 julkaistussa Free Guy -elokuvassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pokimane Twitchissä Luokka:Striimaajat Luokka:Tubettajat Luokka:Marokkolaiset henkilöt Luokka:Kanadalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kolmikanta (Outokumpu)

Kolmikanta on paikoin syvä järvi Outokummussa Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 45 kilometriä länsiluoteeseen.Kolmikanta. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. == Maantiede == Kolmikanta koostuu itäisestä, lounaisesta ja luoteisesta altaasta. Läntisiä altaita erottaa itäisestä altaasta Mikonniemi ja Ristiniemi; toisistaan niitä erottaa Hiekkaniemi. Itäinen allas jatkuu kaakkoon Uittosalmena ja Kaivantolahtena. Etäisyys Kaivantolahden etelärannalta itäosan pohjoisrannalle on kolme kilometriä. Kolmikannan itäosassa on verraten laaja vähintään 15 metriä syvä alue, jonka sisällä on kaksi 30-metristä syvännettä. Kapea Kaivantolahti on syvä, ja järven syvin kohta sijaitsee sen keskivaiheilla. Lounainen Kuminlahti on matala, luoteisessa Lähtevänlahdessa on kymmenmetrisiä syvänteitä. Noin kahdeksasosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä. Kolmikannan laajin saari on noin puolen hehtaarin laajuinen Aittosaari. Järven rannoilla on asutusta ja jonkin verran peltomaata. Sen luoteispuolella sijaitsee Lietukka (118,8 metriä mpy) ja itäpuolella Särkiselkä (117,7 metriä mpy). Kolmikannan luusua sijaitsee Lähtevänlahden pohjoiskolkassa. Kolmikannan vesitilavuus on 7 437 000 kuutiometriä. Kolmikanta (04.726.1.006) kuuluu Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen (04.726), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rikkaveden alue (04.72) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kolmikanta on Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueen laajin vakavesi Lietukan jälkeen. Seuraavaksi laajimmat ovat Ruokonen, Särkiselkä ja Saunajärvi. Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alue (04.726). Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. Kolmikanta on viidenneksi laajin Outokummun 112:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Tilavuudeltaan se on neljänneksi suurin.Outokumpu. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. Suomen kolme Kolmikantaa sijaitsevat itäisessä Suomessa. Outokummun Kolmikanta on laajin, Savonlinnan ja Lappeenrannan Kolmikannat ovat huomattavasti pienempiä.Kolmikanta. Järviwiki. Viitattu 18.10.2021. == Lähteet == Luokka:Outokummun järvet Luokka:Juojärven reitin valuma-alue
Luiyi De Lucas

Luiyi de Lucas (s. 31. elokuuta 1994) on dominikaanilainen jalkapalloilija, joka edustaa Kyproksen jalkapalloliigassa pelaavaa AEL Limassolia. Luokka:Dominikaanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Metsärikos

Metsärikos on Suomen rikoslain 48 a luvun mukainen rikos. Metsärikokseen syyllistyy, jos ei noudata määräyksiä kasvatus- ja uudistushakkuihin liittyen. Alueiden luvallista käyttöä on rajoitettu säilymisen turvaamiseksi. Metsärikoksesta voidaan tuomitaan sakkoihin tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. == Aiheesta muualla == * https://www.minilex.fi/a/mets%C3%A4rikos- haittaa-mets%C3%A4n-ja-ymp%C3%A4rist%C3%B6n-s%C3%A4ilymist%C3%A4 Luokka:Suomen laki
Chastellux-sur-Cure

Chastellux-sur-Cure on kunta Ranskassa Yonnen departementissa Bourgogne- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Curejoen varrella, noin 15 kilometriä Avallonin kaupungista etelään. Kunnan nähtävyys on 1000-luvulta peräisin oleva linna Château de Chastellux. Linna on jo silloin saanut nykyisen kolmion mallisen pohjan. Linnan länsipuolella oleva pääpuolustustorni La tour Saint- Jean on alkuperäinen osa linnaa. Jokilaaksoon päin oleva linna on rakennettu 1400-luvulla. Linna kuului jo tuolloin linnaa yhä hallitsevalle Beauvoir- Chastellux’n suvulle. Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Yonnen kunnat