EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kekkosen II hallitus

Kekkosen II hallitus oli Suomen tasavallan 34. hallitus, joka toimi 247 päivän ajan 17. tammikuuta 1951 – 20. syyskuuta 1951. Hallitusneuvottelut olivat ennätyksellisen pitkät ja kestivät 79 päivää. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, SDP, RKP ja Edistyspuolue. Kekkosen ensimmäisen hallituksen kesäkuussa 1950 Neuvostoliiton kanssa solmima viisivuotinen kauppasopimus liittyi pääministerin pyrkimykseen ajaa hyvin päättäväisesti ja määrätietoisesti talouden vakauttamisohjelmaa. Marraskuussa 1950 pääministeri Urho Kekkonen esitti hallitustilanteesta lausunnon, jonka mukaan vakauttamisohjelmaa ei voitu toteuttaa ilman hallituspohjan laajentamista, ja hän antoi ymmärtää myös presidentti J. K. Paasikiven olevan tätä mieltä. Pääministerin lausunto johti hänen toivomallaan tavalla hallitusneuvottelujen aloittamiseen. SKDL ilmoitti välittömästi, ettei se osallistuisi hallitukseen Kokoomuksen kanssa. SDP taas ei halunnut hallitukseen sen enempää Kokoomusta kuin kansandemokraattejakaan. Kun poliittisen kentän äärilaidat olivat eliminoineet toisensa hallituspohjasta, jäljelle jäi tavoiteltu ratkaisu, jota ei ulkopoliittisista syistä voitu suoraan esittää tavoitteeksi. Kekkosen käyttämän "symmetrisen ratkaisun" mukaan kommunistien jääminen oppositioon merkitsi myös oikeiston, ainakin Kokoomuksen, sulkemista hallituksen ulkopuolelle, ja tällä periaatteella syntyivät useimmat seuraavistakin hallituksista. Hallitusneuvotteluja mutkisti kuitenkin Kekkoseen kohdistunut vastustus, joka ylitti ideologiset raja-aidat. Kekkonen matkusti vuoden 1951 alussa lomamatkalle Italiaan, ja palattuaan Suomeen hän saattoi todeta hallitusratkaisun kypsyneen. Ministerinsalkkuja Maalaisliitto ja Sosialidemokraatit saivat kumpikin seitsemän, RKP kaksi ja Edistyspuolue yhden. Seppo Zetterberg (toim.): Suomen historian Pikkujättiläinen, s. 817–820. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1987. ISBN 951-0-14263-0. Urho Kekkonen ilmoitti hallituksensa tärkeimmäksi tehtäväksi edeltäneen hallituksen aloittamien vakauttamisneuvottelujen saattamisen päätökseen. Toukokuun alussa 1951 hallitus sai solmituksi etujärjestöjen kanssa Linnarauhan viideksi kuukaudeksi, ja tänä aikana hinnat ja palkat pysytettiin entisellään. Linnarauhan aikana pidettiin tärkeä Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön edustajakokous, jossa sosialidemokraatit vakiinnuttivat valtansa ammattiyhdistysliikkeessä. Kommunistit jättäytyivät SAK:ssa oppositioon ja menettivät siten loputkin taloudellisesta vaikutusvallastaan. Linnarauhan ajalle osuivat myös heinäkuun 1951 eduskuntavaalit, joissa Maalaisliitto ja SDP kärsivät lievät tappiot. SKDL ja Edistyspuolueen seuraajaksi perustettu Suomen Kansanpuolue puolestaan voittivat kumpikin viisi paikkaa. Päähallituspuolueiden yhteistyö jatkui vaalituloksesta huolimatta, ja hallitus jätti eronpyyntönsä vasta linnarauhan päätyttyä ja taloudellisen tasapaino- ohjelman valmistuttua syyskuussa 1951. == Kokoonpano == == Lähteet == Luokka:Suomen hallitukset Luokka:Urho Kekkosen politiikka
Marko Ahonen

Marko Harri Tapani Ahonen (s. 17. huhtikuuta 1967 Jyväskylä) on suomalainen toimittaja ja kriitikko. Ahonen kirjoittaa muun muassa sanomalehti Karjalaiseen, Keskisuomalaiseen, Savon Sanomiin, Iisalmen Sanomiin sekä Itä- Hämeeseen. Hän on työskennellyt toimittajana myös Pelit-lehdelle. Ahonen on julkaissut 1990-luvulla yhden tieteisnovellikokoelman sekä tieteisromaanin. Ahosen uusin kirja on hänen lehtikirjoituksistaan koottu teos Antennin takana. Hän on myös kirjoittanut esipuheen Aku Ankan teemataskukirjaan Sohvaperuna. Huhtikuussa 2017 Ahonen kertoi Keskisuomalaisen haastattelussa valmistelevansa neljättä teosta. == Ura == Ahonen valmistui laskentatoimen linjalta merkonomiksi vuonna 1989. Hän teki merkonomialan töitä noin kolmen vuoden ajan, kunnes hän aloitti työnsä Keskisuomalaisen televisio- ja elokuvakriitikkona. Lehden nykyisen varapäätoimittajan Inkeri Pasasen kehotuksesta Ahonen alkoi kirjoittamaan elokuva-arvioita. Hän aloitti kuukausittaisen elokuvapalstan parissa, kunnes työ vaihtui kokopäiväiseksi. == Yksityiselämä == Ahonen asuu tällä hetkellä Äijälässä. Hänen perheeseensä kuuluu aviopuoliso sekä tytär, ja hän harrastaa ohjatusti pianonsoittoa. == Kirjallinen tuotanto == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marko Ahonen Kirjasampo.fi:ssä Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset elokuvakriitikot Luokka:Suomalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ambon (kaupunki)

Ambon on kaupunki Indonesiassa. Se on suurin Ambonin saarella sijaitsevista kaupungeista ja Molukkien provinssin pääkaupunki. Ambonissa on muun muassa lentoasema. Vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 410 207 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kaupungit
Untitled (Korn)

Untitled on Kornin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 31. heinäkuuta 2007. Normaalissa versiossa levystä on 13 kappaletta, mutta deluxe- versio sisältää yhden enemmän (mukana on bonusraita "Sing Sorrow"). Albumi julkaistiin ilman nimeä, koska yhtyeen vokalisti Jonathan Davis halusi, että yhtyeen fanit saavat kutsua albumia millä nimellä tahansa. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti hieman yli miljoona kopiota. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2. Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jolla ei ole mukana rumpali David Silveriaa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # === Deluxe Edition bonuskappaleet === # * # === iTunesin ennakkotilaajan bonuskappale === # * == Kokoonpano == * Jonathan Davis – laulu, kitara, säkkipilli * James "Munky" Shaffer – kitara, mandoliini * Reginald "Fieldy" Arvizu – basso * Terry Bozzio – rummut ja lyömäsoittimet * Brooks Wackerman – rummut ja lyömäsoittimet * Zac Baird – koskettimet, urut, syntetisaattori * Atticus Ross – tuottaja, miksaus * The Matrix – tuottaja (lähti aikaisin ja materiaali äänitettiin uudelleen) * Jim Monti – äänitys, tekniikka * Frank Filipetti – äänitys, tekniikka * Doug Trantow – tekniikka, miksaus * Terry Date – miksaus * Alan Moulder – miksaus * Stephen Marcussen – masterointi * Stewart Whitmore – digitaalinen editointi * Leo Ross – tuottaja * Jeffrey Kwatinetz – tuottaja * Richard Kirk – kansitaide === Singlet === Vuosi Single Billboard Hot 100 Mainstream Rock Tracks Modern Rock Tracks Hot Dance Club Play 2007 "Evolution" 107 4 20 18 2007 "Hold On" - 9 35 - == Arvostelut == * AllMusic: AllMusic review * Dome.fi: Dome.fi: Levyarvio * Entertainment Weekly: B+ Entertainment Weekly: Album review * Imperiumi: 9-/10 * Metacritic: 51/100Metacritic: Reviews for Untitled by Korn * PopMatters: PopMatters review * Rolling Stone: Rolling Stone: Album review * Soundi: == Listasijoitukset == Lista Sijoitus Billboard Top Rock Albums 1 Billboard Albums Top 200 2 Billboard Albums Top 100 2 Maailman albumilista Top 40 2 Suomen albumilista Top 40 2 Itävallan albumilista Top 75 3 Saksan albumilista Top 50 3 Uuden-Seellannin albumilista Top 40 3 Ranskan albumilista Top 150 8 Sveitsin albumilista Top 100 9 Australian albumilista Top 50 11 UK albumilista Top 75 15 Ruotsin albumilista Top 60 17 Italian albumilista Top 50 19 Tanskan albumilista Top 40 20 Puolan Albumilista Oficjalna lista sprzedaży :: OLIS - Official Retail Sales Chart 23 Norjan albumilista Top 40 24 Belgian albumilista Top 50 39 Irlannin albumilista Top 75 31 Hollannin albumilista Top 100 32 == Aiheesta muualla == * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2007 albumit Luokka:Kornin albumit
Kekkosen III hallitus

Kekkosen III hallitus oli Suomen tasavallan 35. hallitus, joka toimi 659 päivän ajan 20. syyskuuta 1951 – 9. heinäkuuta 1953. Se oli Maalaisliiton, SDP:n ja RKP:n muodostama punamultahallitus. Korean sota jyrkensi suurvaltapolitiikan kahtiajakoa ja pienten valtioiden puolueettomuudella katsottiin olevan uutta arvoa kiristyvässä ilmapiirissä. Pääministeri Urho Kekkonen luonnosteli suurta ulkopoliittista puhettaan pitkin syksyä 1951 ja sai sille joulun tienoilla presidentti J. K. Paasikiven hyväksynnän. Kekkonen joutui kuitenkin sappileikkaukseen, jolloin puhe jäi pitämättä. Sen keskeiset kohdat julkaistiin hänen toipilasaikanaan tammikuussa 1952 Maalaisliiton pää- äänenkannattaja Maakansassa ja puhetta alettiinkin kutsua pyjamantaskupuheeksi. Jukka Tarkka ja Allan Tiitta: Itsenäinen Suomi: seitsemän vuosikymmentä kansakunnan elämästä, s. 202. Helsinki: Otava, 1987. Hallituksen toimikaudella syyskuussa 1952 Suomi sai suoritetuiksi loppuun sotakorvauksensa Neuvostoliitolle. Tämän kunniaksi järjestettiin Helsingin messuhallissa juhlatilaisuus, jossa puhuivat pääministeri Urho Kekkonen ja kauppa- ja teollisuusministeri Penna Tervo. Seppo Zetterberg (toim.): Suomen historian Pikkujättiläinen, s. 826. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1987. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Onni Peltonen sekä toinen maatalousministeri Matti Lepistö erosivat hallituksesta marraskuussa 1952 eduskunnan oikeusasiamies Paavo Kastari katsottua heidän menetelleen lain vastaisesti heidän toimiessaan Fagerholmin ensimmäisen hallituksen ministereinä vuonna 1949. Keväällä 1953 eduskunta asetti Peltosen ja Lepistön sekä heidän entiset ministeritoverinsa Aleksi Aaltosen ja Jussi Raatikaisen syytteeseen valtakunnanoikeudessa niin sanotun salaputkijutun vuoksi. Tarkka & Tiitta 1987, s. 205. == Kokoonpano == == Lähteet == Luokka:Suomen hallitukset Luokka:Urho Kekkosen politiikka
Super Mario All-Stars

Super Mario All-Stars on Nintendon vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille sekä vuonna Wiille julkaisema pelikokoelma, joka sisältää uudistetut versiot neljästä Nintendo Entertainment Systemille ilmestyneestä pelistä yhdessä kokoelmassa. Pelit ovat: * Super Mario Bros. * Super Mario Bros. (2): Lost Levels (ilmestyi NES:ille ainoastaan Japanissa) * Super Mario Bros. 2 * Super Mario Bros. 3 Pelien grafiikka ja äänet on uusittu kokonaan ja peleihin on lisätty tallennusmahdollisuus. Myös muita, pienempiä muutoksia on tehty. Myöhemmin vuonna 1994 All-Stars-pakettiin lisättiin myös Super Mario World -peli, mutta harvat omistavat tätä versiota paketista. == 25th Anniversary Edition == Vuonna 2010 Wiille julkaistiin juhlajulkaisu Super Mario All-Starsista, kun Super Mario Bros. -pelin julkaisusta oli kulunut 25 vuotta. Tämä julkaisu on nimeltään Super Mario All-Stars. 25th Anniversary Edition. Sisällöltään peli on juuri samanlainen kuin alkuperäinen SNES-versio. Wii-versiota voi pelata Wii Remotella sivuttain, Classic Controllerilla tai GameCube-ohjaimella. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Gamespot * Peli Super Mario Wikissä * Super Mario All-Stars – The Mushroom Kingdom Luokka:Mario-tasohyppelyt Luokka:Super Nintendo Entertainment System -pelit Luokka:Wii-pelit Luokka:Vuoden 1993 videopelit Luokka:Nintendon julkaisemat videopelit
Intiantiikeri

Intiantiikeri eli bengalintiikeri (Panthera tigris tigris) on tiikerin (Panthera tigris) alalaji vanhan luokittelun mukaan. == Levinneisyys ja lukumäärä == Intiantiikeriä esiintyy nykyisin Intiassa, Bangladeshissa, Bhutanissa ja Nepalissa. Kiinasta ja Pakistanista se on kadonnut. Intiassa sitä tavataan useilla seuduilla ympäri maata niin suojelualueilla kuin niiden ulkopuolellakin. Vuonna 2010 intiantiikereitä oli jäljellä 2 400 yksilöä, joista Intiassa 1 700, Bangladeshissa 440, Nepalissa 200 ja Bhutanissa 75. Alalaji on erittäin uhanalainen. == Koko ja piirteet == Intiantiikeri on suurikokoinen tiikeri, jolla on vahva eturuumis ja raajat. Uroksen ruumis on pituudeltaan 173–221 senttimetriä ja naaraan 157–175 senttimetriä. Häntä on noin metrin pituinen. Säkäkorkeus on 90–110 senttimetriä. Urokset painavat 175–260 kilogrammaa ja naaraat 100–160 kilogrammaa. Intiantiikerin turkki on lyhyt ja kiiltävä. Turkin pohjaväri on oranssi tai vaaleanruskea, ja raidat ovat mustat, usein kaksinkertaiset. Vatsassa, hännän alapinnassa ja jalkojen sisäpinnoissa on valkoista. Joillakin yksilöillä on niin leveät raidat, että tiikeri vaikuttaa lähes mustalta. Täysin mustia eli melanistisia intiantiikereitä ei kuitenkaan tunneta. Jotkin yksilöt ovat punertavia. Valkoinen ja vaaleanruskeanraidallinen värimuoto (rewantiikeri) on hyvin harvinainen. Korvat ovat pienet ja pyöreät. Silmien ympärillä, poskissa ja korvien takana on valkoista. Kuono on vaaleanpunainen. Viikset ovat pitkät. Uroksella on kaularöyhelö. == Lisääntyminen == Intiantiikeri lisääntyy vuoden ympäri, mutta eniten poikasia syntyy joulukuussa ja huhtikuussa. Naaraan tiineys kestää 93–106 päivää. Poikasia syntyy yhdestä neljään. Poikaset syntyvät korkeaan ruohikkoon, pensaikkoon tai luolaan. Ne itsenäistyvät 2–3 vuoden ikäisinä. Intiantiikeri elää luonnossa keskimäärin 15-vuotiaaksi, vankeudessa 20-vuotiaaksi. == Elintavat == Intiantiikerit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa kosteissa ja kuivissa mietsissä, mangrovemetsissä, subtrooppisissa ja lauhkeissa ylänkömetsissä ja alluviaaliruohomailla. Intiantiikeri saalistaa öisin, enimmäkseen sambarhirviä, mutta myös muita pieniä sorkkaeläimiä ja kaloja. Joskus se saalistaa myös suurempia eläimiä, kuten sarvikuonoja, norsunpoikasia ja gaureja. Ihmisiä intiantiikeri voi saalistaa silloin, kun muuta saalista ei löydy, tai kun yksilö on vanha tai vammautunut. Intiantiikeri vaanii saalistaan korkeassa ruohikossa tai aluskasvillisuudessa ja iskee kiinni sen kurkkuun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Panthera tigris tigris *Pherobase: Semiochemicals of Panthera tigris tigris, the Bengal tiger Luokka:Tiikeri Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Indokiinantiikeri

Indokiinantiikeri (Panthera tigris corbetti) on tiikerin populaatio tai alalaji, joka elää Kaakkois-Aasiassa. Se on saanut tieteellisen nimensä brittiläisen metsästäjän ja luonnontieteilijän Jim Corbettin mukaan. == Levinneisyys == Indokiinantiikeriä tavataan Intiassa, Laosissa, Myanmarissa ja Thaimaassa. Kambodžasta, Kiinasta ja Vietnamista se on mahdollisesti jo kadonnut. Indokiinantiikeriä on metsästetty paljon. Se oli 1980-luvulla vielä melko laajalle levinnyt, mutta nykyisin se on kadonnut monilta elinalueiltaan, ja jäljellä olevat populaatiot ovat hajallaan. Indokiinantiikereitä arvioidaan olevan luonnossa noin 340 yksilöä, joista 200 Thaimaassa, 85 Myanmarissa, 20 Vietnamissa, 20 Kambodžassa ja 17 Laosissa. == Koko ja piirteet == Indokiinantiikeri on tiikeriksi keskikokoinen. Uroksen ruumis on pituudeltaan 170–259 senttimetriä ja naaraan 140–239 senttimetriä. Häntä on 60–110 senttimetriä. Säkäkorkeus on 58–114 senttimetriä. Urokset painavat 150–195 kilogrammaa ja naaraat 100–130 kilogrammaa. Indokiinantiikeri on täysin samannäköinen kuin malakantiikeri. Se on tummempi ja raidallisempi kuin intian- ja siperiantiikeri. Indokiinantiikerin turkki on lyhyt ja kiiltävä. Turkin pohjaväri on tumman oranssi, lähes kullanvärinen. Raidat ovat tummat ja kapeat. Vatsassa, hännän alapinnassa ja jalkojen sisäpinnoissa on valkoista. Uroksella on kaularöyhelö. Korvat ovat pienet ja pyöreät. Silmien ympärillä, poskissa ja korvien takana on valkoista. Kuono on vaaleanpunainen. Viikset ovat pitkät. == Lisääntyminen == Indokiinantiikeri lisääntyy vuoden ympäri. Eniten poikasia syntyy marraskuusta huhtikuuhun. Naaraan tiineys kestää 93–106 päivää. Poikasia syntyy yhdestä neljään. Indokiinantiikeri elää luonnossa keskimäärin 15-vuotiaaksi, vankeudessa 20-vuotiaaksi. == Elintavat ja ravinto == Indokiinantiikeri elää monenlaisissa ympäristöissä, joissa tiheä metsä ja ruohomaa vuorottelevat, ja joissa on paljon saalista ja vettä. Indokiinantiikeri saalistaa öisin. Se syö keskikokoisia ja suuria nisäkkäitä, kuten gaureja, sambarhirviä ja villisikoja. Toisinaan se syö myös pieniä nisäkkäitä, jos suuria ei ole enää saatavilla. Indokiinantiikeri on hyvä kiipeilijä ja uimari. Se viettää usein päivän kuumimmat tunnit viileässä joki- ja järvivedessä. ==Lähteet== Luokka:Tiikeri Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Sumatrantiikeri

Sumatrantiikeri (Panthera tigris sumatrae) on pienikokoinen ja tiheäjuovainen tiikeri, jota tavataan ainoastaan Sumatran saarella Indonesiassa. Se on viimeinen suurilla saarilla asuvista tiikerin alalajeista. Sumatrantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja niitä arvioidaan olevan jäljellä vain noin 200–400 yksilöä luonnossa ja noin 200 yksilöä eläintarhoissa. Lajin pelätään kuolevan sukupuuttoon vielä tällä vuosisadalla. Siksi Indonesian pitäisikin ryhtyä suojelutoimiin. Sumatrantiikeri on hyvä uimari ja viihtyy vedessä. Joskus on esitetty väitteitä, että sumatrantiikeri ei olisi tiikerin alalaji vaan aivan oma lajinsa. ==Ulkonäkö ja koko== Sumatrantiikerillä on tumman okranpunainen turkki ja pitkät kaulakarvat. Se on tiikereistä tummin väritykseltään. Karva on lyhyempi kuin muilla tiikerin alalajeilla. Sumatrantiikeri on pienin tiikerien alalajeista. Urospuolinen sumatrantiikeri painaa noin 120 kilogrammaa ja on keskimäärin 2,4 metriä pitkä. Naaraspuolinen painaa noin 90 kilogrammaa ja on noin 2,2 metriä pitkä. == Ravinto ja saalistaminen == Sumatrantiikerit syövät muun muassa villisikoja, hirvieläimiä (kuten muntjakkeja), kaloja, krokotiileja, kanoja ja hanhia. Saalistamisessa sumatrantiikerin tummuudesta on hyötyä, sillä se saalistaa iltahämärässä. Sen näkökyky on pimeässä jopa kuusi kertaa parempi kuin ihmisen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.tunturisusi.com/kissat/tiikerial.htm *ITIS: Panthera tigris sumatrae *Pherobase: Semiochemicals of Panthera tigris sumatrae, the Sumatratiger Luokka:Tiikeri Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Pederastia

Pederastia (kr. παιδεραστία < παῖς 'lapsi' + ἐραστής 'rakastaja') tarkoittaa ensisijaisesti antiikin Kreikan kulttuurissa esiintynyttä aikuisen miehen ja nuorukaisen välistä seksuaalissävytteistä suhdetta. Perinteinen aikuistumisriitti oli teini-ikään tulleen nuoren antaminen isän valitseman miehen kasvatettavaksi. Kasvatukseen sisältyi urheilua ja opintoja. Lisäksi pojan ja kasvattajan suhteeseen sisältyi eroottista homoseksuaalisuutta, jolla poikaa opetettiin ymmärtämään rakkauden ja huomioon ottamisen merkitys, ja näin hänestä oletettiin kehittyvän vastuuntuntoinen aikuinen. Poika tavallaan asetettiin naisen asemaan, jotta hän oppisi kohtelemaan naisia oikein. Myöhemmin pederastialla tarkoitettiin yleensä vain homoseksuaalisuutta, mutta se oli laajalle levinnyt väärinkäsitys. Aikuisella iällä nuorukaisen odotettiin menevän naimisiin perheen hyväksymän tai valitseman naisen kanssa, eikä aikuisten miesten välistä homoseksuaalisuutta välttämättä katsottu hyvällä. Kreikkalaisen kasvatuksen ääripäitä olivat ateenalaisten sivistyneenä ja hienostuneena pitämät tavat ja spartalaisten äärimmäiseen itsekuriin perustuva poikien kasvatus sotureiksi. Spartalaisten pederastiasta ei ole arkeologisia todisteita; sen sijaan Ateenasta ja muista kreikan kaupunkivaltioista niitä on löytynyt runsaasti. ==Katso myös== *Efebofilia *Pedofilia ==Kirjallisuutta== * Dover, Kenneth J.: Greek Homosexuality. Duckworth 1978. * Dover, Kenneth J. "Greek Homosexuality and Initiation." Que(e)rying Religion: A Critical Anthology. Continuum, 1997, s. 19–38. * Ellis, Havelock: Studies in the Psychology of Sex, vol. 2: Sexual Inversion. Project Gutenberg. * Ferrari, Gloria. Figures of Speech: Men and Maidens in Ancient Greece. University of Chicago Press, 2002. * Hubbard, Thomas K. Homosexuality in Greece and Rome. University of California Press, 2003. Verkkoversio: luvut 1–2. * Johnson, Marguerite – Ryan, Terry. Sexuality in Greek and Roman Society and Literature: A Sourcebook. Routledge, 2005. * Lear, Andrew – Cantarella, Eva: Images of Ancient Greek Pederasty: Boys Were Their Gods. Routledge, 2008. ISBN 978-0-415-22367-6 * * Nussbaum, Martha: Sex and Social Justice. Oxford University Press, 1999. * Percy, William A.: Pederasty and Pedagogy in Archaic Greece. University of Illinois Press, 1996. * Same-Sex Desire and Love in Greco-Roman Antiquity and in the Classical Tradition of the West. Binghamton: Haworth, 2005. * Sergent, Bernard: Homosexuality in Greek Myth. Beacon Press, 1986. Luokka:Antiikin Kreikka Luokka:Seksuaalisuus
Pertti Paasio

Pertti Kullervo Paasio (2. huhtikuuta 1939 Helsinki – 4. huhtikuuta 2020 Turku) oli suomalainen poliitikko. Paasio toimi kansanedustajana ja Harri Holkerin hallituksen ministerinä. Paasio oli SDP:n puheenjohtajana vuosina 1987–1991. Europarlamentaarikkona hän toimi vuosina 1996–1999. Paasio valmistui valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1968. Hänelle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 2004. Myös Paasion isä Rafael Paasio oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtaja. Pertti Paasion tytär Heli Paasio oli kansanedustaja vuosina 1999–2015. == Poliittinen ura == Pertti Paasio nousi ensimmäiseltä varasijalta eduskuntaan edustaja Esko Niskasen tilalle 5. heinäkuuta 1975 mutta ei pystynyt säilyttämään paikkaansa vuoden 1979 eduskuntavaaleissa. Hän kuitenkin nousi jälleen 1. heinäkuuta 1982 edustaja Jacob Södermanin tilalle eduskuntaan, jossa hän säilytti paikkansa kunnes tuli valituksi Euroopan parlamentin jäseneksi 1996. Paasio oli ulkoasiainministeri Holkerin hallituksessa 1989–1991. Hän toimi myös Turun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 2003–2006 sekä valtuuston jäsenenä vuosina 1965–1990 ja 2001–2008. Hän oli Ulkosuomalaisparlamentin puhemies ja Suomi- Seuran puheenjohtaja 1998–2010. == Julkaisuja == * * * ==Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen europarlamentaarikot Luokka:Suomen ulkoasiainministerit Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset ministerin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet Luokka:Erityisavustajat
Novarupta

Novarupta on 841 metrin korkuinen tulivuori Alaskassa, noin 450 kilometrin päässä Anchoragesta lounaaseen. Novaruptan alue on rauhoitettu osana Katmain kansallispuistoa. Novarupta purkautui rajusti vuonna 1912.Novarupta - The Most Powerful Volcanic Eruption of the 20th Century Geology,com == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alaskan tulivuoret Luokka:Alaskan vuoret
Drive-in

Drive-in on englanninkielinen ilmaus, jota käytetään palveluista joita voi käyttää poistumatta omasta autostaan. Erityisen suosittuja olivat 1960-luvulle asti drive-in-elokuvateatterit ja edelleen hampurilaisravintolat ym. pikaruokapaikat. Drive-in elokuvateatteri sai patentin Yhdysvalloissa laman keskellä vuonna 1933. Drive-in on suosittu Yhdysvalloissa, koska oma auto antaa yksityisyyttä (mm. elokuvat). Suomessa drive-in-pikaruokapaikat yleistyivät 1990-luvulla, tosin Suomen ensimmäinen drive-in-nakkikioski avattiin jo vuonna 1967 Porissa.YLE Elävä arkisto: Drive-in-tyypin nakkikioski Porissa (1968) Maailmanlaajuisen koronaviruspandemian aikoina 2020-luvun alussa drive-in-menetelmää käytettiin virusnäytteiden ottamiseen, rokotusten antamiseen sekä äänestämiseen, esimerkkinä Suomen kuntavaalien 2021 ennakkoäänestyksessä käytetyt ulkoäänestyspaikat. Suomessa toimi 1960–80-luvuilla useita autopankkeja. Niissä pankkikonttorin palveluita sai autosta käsin. Yhdysvalloissa ja muissa käteisrahaa ja sekkejä maksuliikenteeseen käyttävissä maissa drive-in-pankit ovat yhä yleisiä. 1900-luvun puolivälin tienoilla Yhdysvalloissa toimi myös drive-in-kirkko ja drive-in-hautaustoimisto. == Lähteet == Luokka:Markkinointi Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Leveysaste

Leveysaste ilmaisee pisteen pohjois–etelä-suuntaisen sijainnin Maan pinnalla. Sen arvo vaihtelee päiväntasaajan 0°:sta napojen 90°:een. Leveysastetta käytetään yhdessä pituusasteiden kanssa määritettäessä pisteen tarkkaa sijaintia. == Mittaaminen == Leveysastetta (φ) mitataan astein (°) kulmamittana päiväntasaajan 0°:sta (matalat leveysasteet) napojen 90°:seen (korkeat leveysasteet). Leveyspiirin sijainnilla on absoluuttinen arvo, mutta leveysaste on arvojen vaihteluväli. Leveysaste (°) voidaan jakaa 60 minuuttiin (′) ja edelleen 60 sekuntiin (″). Nämä minuutit ja sekunnit ilmoitetaan maapallon navan puolelta, eli esim. leveyspiiri 23° 26′ 22″ S on kauempana päiväntasaajalta kuin leveyspiiri 23° 00′ 00″ S. == Merkitseminen == Pohjoista leveyttä merkitään yleensä kirjaimella N, eteläistä kirjaimella S. Joskus eteläinen leveys annetaan negatiivisena, pohjoinen positiivisena. Esimerkiksi Suomen mantereen pohjoisin kohta Utsjoen Nuorgamissa sijaitsee leveyspiirillä 70° 05′ N ja eteläisin Hangon Tulliniemessä vastaavasti kohdalla 59° 48′ N. == Leveysasteet muissa koordinaatistoissa == Ekliptisessä koordinaatistossa, jonka pohjana on eläinrata, määritellään ekliptinen latitudi. Galaktinen latitudi on leveysaste galaktisessa koordinaatistossa. Galaktinen 0-leveysaste seuraa Linnunradan tasoa. == Katso myös == * Leveyspiiri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Navigointi Luokka:Kartografia
Pituusaste

Pituusaste ilmaisee pisteen itä–länsi-suuntaisen sijainnin Maan pinnalla. Sen arvo vaihtelee nollapituuspiirin 0°:sta sen vastakkaisen puolen 180°:een. Pituusastetta käytetään yhdessä leveysasteiden kanssa määritettäessä pisteen tarkkaa sijaintia. == Mittaaminen == Pituuspiiri annetaan asteina (λ) välillä 0–180° läntistä tai itäistä pituutta. Yksi pituusaste (°) voidaan jakaa kuuteenkymmeneen minuuttiin (′), jotka puolestaan voidaan jakaa kuuteenkymmeneen sekuntiin (″). == Merkitseminen == Itäistä pituutta merkitään yleensä kirjaimella E, läntistä kirjaimella W. Esimerkiksi Helsingin pituuspiiri on 24°56′55″ E. Joskus läntistä pituutta merkitään negatiivisilla asteilla, itäistä positiivisilla. Pituusasteen voi ilmaista myös desimaaleilla. Itäinen ja läntinen 180. pituuspiiri yhtyvät, ja päivämääräraja kulkee suurimmaksi osaksi tätä pituuspiiriä pitkin. == Lähteet == == Katso myös == * Pituuspiiri Luokka:Kartografia Luokka:Navigointi
Uisko

Uisko on vanha purjeellisen ja soudettavan veneen nimitys. Se on kevytrakenteinen ja laitalautoja on useampi. Sitä voitiin vetää kannasten yli.WSOY Iso tietosanakirja 10, s. 15, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Uiskon varhaisin kirjallinen maininta löytyy Ruotsin vanhimmasta kirjallisesta teoksesta, 1300-luvun alussa kirjoitetusta Eerikinkronikasta, johon se on lainattu suomen kielestä. Kronikassa uiskot mainitaan karjalaisten veneinä. Myös 1500-luvun alusta löytyy kirjallinen maininta wisko-tyypin veneistä. Sana on lainautunut myös venäjään jostakin itämerensuomalaisesta kielestä. ==Katso myös== *Luettelo vanhoista suomalaisista laivojen nimityksistä == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Jalo Kaliman artikkeli Virittäjä-lehdessä (1940) käsittelee Uskali-nimeä Luokka:Vesikulkuneuvot Luokka:Suomen keskiaika
Pieti

Pieti voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * pieti, korttipelitermi * Pieti, miehen etunimi * Pieti, sukunimenä: ** Lauri Pieti (1898–1966), suomalainen jääkäriluutnantti
Pitkävene

Pitkäveneellä tarkoitetaan yleensä viikinkien pitkiä purjeellisia soutuveneitä, joita kutsutaan myös viikinkilaivoiksi. Vastaavia veneitä oli kuitenkin myös muilla merenkävijäryhmillä, esimerkiksi varhaiset kreikkalaiset pentekonter-tyyppiset alukset. Suomessa tämäntapaista venettä saatettiin kutsua uiskoksi ja runollisessa mielessä satalaudaksi tai satahangaksi. Kapeitten ja pitkien veneiden runkonopeus on suuri. Toisaalta pitkien puisten veneiden rakenne ei ollut kovin jäykkä, ja ne taipuilivat aallokossa. Viikinkien pitkäveneet oli tarkoitettu lähinnä sotimiseen. Viikingeillä oli myös enemmän kaupankäyntiin ja kuljetukseen tehtyjä aluksia, knarreja, jotka olivat lyhyempiä ja korkeampia sekä varustettu jonkinlaisella ruumalla. ==Viikinkien pitkäveneen kehitys== Arkeologisten löytöjen perusteella voidaan hahmottaa viikinkien pitkäveneen kehitystä. Hjortspring-vene, joka on ajoitettu noin vuodelle 350 ennen ajanlaskun alkua, on yksinkertainen sotakanootti. Lähes seitsemän sataa vuotta nuorempi Nydamin vene on jo kehittyneempi mutta vielä ilman purjetta. 600-luvun aluksia on löytynyt Englannin Sutton Hoosta ja Norjan Kvalsundista. Kvalsundin veneessä oli jo kehittynyt köli, ja sen mittasuhteet vastaavat viikinkilaivoja. ==Pitkävene suomalaisessa mytologiassa== Kalevalaisessa runoudessa kerrotaan usein veneistä, jotka voidaan tulkita pitkäveneiksi. Seuraava kuvaus on Kalevalasta: :Jo tulevi Pohjan pursi, :satahanka hakkoavi! :Sata on miestä soutimilla, :tuhat ilman istumassa! ==Venehautaus== Vainajia on usein poltettu tai haudattu pitkäveneissä. Tätä kutsutaan venehautaukseksi. Kuuluisia viikinkien venehautoja ovat Tunen venehauta, Osebergin laiva ja Gokstadin laiva. ==Katso myös== *Muinaisvene *Ruuhi ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Viikinkilaivat Luokka:Vesikulkuneuvot fr:Drakkar
Rajaton

Rajaton on kuusijäseninen a cappella -lauluyhtye, joka on perustettu vuonna 1997 Helsingissä. Yhtyeeseen kuuluvat Essi Wuorela (sopraano), Aili Ikonen (mezzosopraano), Soila Sariola (altto), Antti Annola (tenori), Ahti Paunu (baritoni) ja Jussi Chydenius (basso). Yhtye ei ole keskittynyt tiettyyn musiikkityyliin, vaan esitykset ja levytykset vaihtelevat popista ja jazzista hengellisiin lauluihin. Yhtye konsertoi ympäri maailmaa niin yksin kuin sinfoniaorkesterien solistinakin. Keväällä 2005 Kevät-albumi pysyi 11 viikkoa Suomen virallisella listalla ollen parhaimmillaan sijalla 3. Kevät-albumin myynti saavutti kultalevyn rajan (15 000 kpl) kuukauden kuluessa levyn julkaisusta. Vuoden 2005 marraskuun loppuun mennessä Rajattoman levyjä oli myyty yli 100 000 kappaletta. Rajattoman myydyin albumi on Joulu, joka ylitti tuplaplatinaan oikeuttavan 60 000 levyn rajan marraskuussa 2007. ==Jäsenet== * Jussi Chydenius (basso) (1997–) * Ahti Paunu (baritoni) (1997–) * Essi Wuorela (sopraano) (1997–) * Soila Sariola (altto) (1999–) * Aili Ikonen (mezzosopraano) (2017–) * Antti Annola (tenori) (2023–) == Entiset jäsenet == * Sanna Akkanen (altto) (1997–1998) * Antti Lehtimaja (tenori) (1997–1998) * Virpi Moskari (mezzosopraano) (1997–2017) * Tuuli Ikonen (altto) (2013–2014) (Soilan tuuraaja) * Nina Tapio (sopraano) (2001–2002, 2010) (Essin tuuraaja) * Jukka Nylund (tenori) (2015) (Hannun tuuraaja) * Hannu Lepola (tenori) (1998-2023) Yhtyettä olivat perustamassa Wuorelan, Moskarin, Paunun ja Chydeniuksen lisäksi Sanna Akkanen ja Antti Lehtimaja, jotka jäivät toiminnasta pois seuraavana vuonna. Vuosina 2001–2002 ja 2010 Nina Tapio on tuurannut Wuorelaa tämän sairauslomien takia. Vuosina 2013–2014 opintovapaalla ja äitiyslomalla ollutta Soila Sariolaa tuurasivat Tuuli Ikonen Rajaton Uutiset 15.2.2013 ja Saima Hyökki Rajaton Uutiset 11.5.2013. Syksyllä 2014 Hannu Lepolan sapattivapaan aikana häntä tuurasi Jukka Nylund. == Julkaisut == === Albumit === * * * * * * * * * * * * * * Rajaton, Jaakko Kuusisto ja Pekka Kuusisto: * * * * === DVD:t === * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Rajattoman kotisivut * * Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tikki

Tikki voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * tikki, ompelupisto kankaiden yhteydessä * tikki, haavan sulkeva ommel * tikki, yksi kierros tikkipeleissä * Tikki, järvi Savitaipaleella
Kiinantiikeri

Kiinantiikeri eli amoyntiikeri (Panthera tigris amoyensis) on tiikerin alalaji ja ruumiinrakenteeltaan kaikkein lähimpänä alkutiikeriä. ==Tuntomerkit== Kiinantiikerillä on tummahko, pitkä turkki ja tiheät, leveät juovat. Häntä on varsin tylppä. ==Uhanalaisuus== Kiinantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja tulee mitä ilmeisimmin kuolemaan pian sukupuuttoon. Jäljellä on enää vain noin 20 yksilöä,Villiluonto: Maailman eläimet ja elinympäristöt. vaikkakin tarkkaa laskentaa on vaikea tehdä lajin piilottelevan luonteen takia. Tarhattuna elää kuutisenkymmentä yksilöä.Helsingin Sanomat 10.7.2008. == Lähteet == Luokka:Tiikeri Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Tigris

Tigris on itäisempi kahdesta suuresta joesta, Tigris ja Eufrat, joista Kaksoisvirtainmaa eli Mesopotamia on saanut nimensä. Tigris on noin 1 900 kilometriä pitkä. Irakin pääkaupunki Bagdad sijaitsee Tigriksen länsirannalla. Historiallisesti tärkeät Niniven, Ktesifonin ja Seleukeian kaupungit ovat myös sijainneet sen varrella. Myös Saddam Husseinin kotikaupunki Tikrit sijaitsee joen varrella ja on saanut nimensä sen mukaan. Tigrisin lähteet ovat Taurusvuoristossa Turkissa Elazığin kaupungin lounaispuolella. Sillä on monia pieniä sivujokia, joiden yhteinen valuma-alue kattaa suuren osan Turkin itäosaa. Se muodostaa osan Turkin ja Syyrian välisestä rajasta, ja Khābūrjoki yhtyy siihen lähellä Irakin rajaa. Mosulin lähellä jokilaaksosta on tehty tekojärvi. Joki saapuu alluviaalitasangolle lähellä Samarraa. Bagdadin lähistöllä joen molemmin puolin on rakennettu tulvavallit. Joen uoma tasangolla on muuttunut monia kertoja, sekä luonnollisesti että ihmisen toimien takia. Noin 200 km Bagdadista alavirtaan on laaja riisinviljely- ja suoalue, jota monet Tigrisin sivuhaarat kastelevat. Suoalueelta alkaa Shatt al-Arab -joki, johon myös Eufrat laskee. Shatt al-Arab on osa Iranin ja Irakin välistä rajaa, ja Irakin ainoa yhteys merelle. Ennen nykyaikaisten patojen rakentamista Tigrisin keskimääräiseksi virtaamaksi arvioitiin 1 340 kuutiometriä sekunnissa. Se kuljetti tonnin kiintoainesta sekunnissa. Nykyisin 90 % vedestä ja kiintoaineesta, joka ohittaa Bagdadin, ei koskaan päädy mereen, vaan haihtuu tai käytetään kasteluun ja imeytyy suoalueille. Tigrisiin on rakennettu useita patoja sekä sähköntuotantoa että kasteluveden säännöstelyä varten. Turkin puolella on Kralkizin (rakennettu 1985–1997), Batmanin (1986–1999), Diclen (1986–1997) ja Ilısun padot. Irakin puolella on useita patoja, josta suurin on Mosulissa. Muut Irakin puolen padot ovat Kutissa (rakennettu 1939) ja Samarrassa (1954). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Turkin joet Luokka:Irakin joet Luokka:Šatt al-Arabin vesistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Belitung

Belitung (aiemmin myös Billiton) on saari Indonesiassa. Se kuului Etelä- Sumatran provinssiin ennen kuin se vuonna 2000 muodosti yhdessä Bangkan ja muutamien pienempien saarten kanssa oman Bangka-Belitungin provinssinsa. Belitung sijaitsee Sumatran saaresta hieman itään. Belitung oli Ison- Britannian hallussa vuodesta 1812 lähtien, mutta se luovutti alueen Alankomaille vuonna 1824. Belitungin suurin kaupunki on Tanjungpandan. Saarella on yhteensä noin 260 000 asukasta ja sen pinta-ala on noin 4800 neliökilometriä. Luokka:Indonesian saaret
Flores

Flores on saari Indonesiassa. Se kuuluu Pienten Sundasaarten ryhmään. Flores sijaitsee Sumbawasta ja Komodosta itään sekä Lomblenista ja Alor-saarista länteen. Floresin eteläpuolella on Sumba ja pohjoispuolella Sulawesi. Floresin pinta-ala on 15 175 km² ja väkiluku noin 1 500 000\. Suurin kaupunki on Maumere. Vaikka Indonesian pääuskonto on islam, suurin osa (noin 91 %) Floresin asukkaista on roomalaiskatolilaisia kristittyjä. Hallinnollisesti saari on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia. Kielellisesti Flores ei ole yhtenäinen, vaan saarella puhutaan monia kieliä, jotka kaikki kuuluvat austronesialaiseen kielikuntaan. Pääkielet ovat ngadha, nage, keo, ende ja lio. Flores on useimpien muiden Pienten Sundasaarten tapaan tuliperäinen ja siellä sijaitsee useita aktiivisia tulivuoria, tärkeimpinä Keli Mutu, Egon, Ilimuda, Leroboleng ja Lewotobi. Näistä Keli Mutun kraatterissa on kolme vulkaanista järveä, jotka vaihtavat väriään epäsäännöllisin väliajoin ja muodostavat tärkeän matkailukohteen saarellehttp://pasternack.ucdavis.edu/kelimutu.htm . Saarta ympäröivät koralliriutat kärsivät pahoin vuonna 1992 saarelle iskeneestä tsunamista. Riutat ovat tuhoutuneet myös paikallisten kalastajien yleisesti käyttämien räjähteiden ja myrkyllisten kemikaalien takia. Indonesialaisessa koralliriuttojen kunnostusohjelmassa (Coremap) tehdyn selvityksen mukaan jopa 75 prosenttia riutoista on vaurioutunut joko maanjäristysten tai kalastusräjäytysten ja -kemikaalien takia.Some 75 percent of coral reefs in Maumere gulf damaged. Asia Pulse, 31-MAY-07 Maailman suurin elävä matelijalaji, komodonvaraani, esiintyy Komodon lisäksi myös Floresilla. Saarella kotoperäinen laji on floresin jättiläisrotta (Papagomys armandvillei). Vuonna 2003 Floresilta löydettiin jäänteitä tieteelle aiemmin tuntemattomasta ihmislajista, floresinihmisestä (Homo floresiensis), jonka arvioidaan kuolleen sukupuuttoon aikaisintaan 12 000 vuotta sitten. Jotkut tutkijat ovat pitäneet löydöksiä vain mikrokefaliaa sairastaneen nykyihmisen jäännöksinä, mutta viimeaikaiset tutkimukset tukevat näkemystä, jonka mukaan floresinihminen olisi oma erillinen ihmislajinsahttp://www.newscientist.com/article/dn12667-hobbit-wrist-bones- suggests-a-distinct- species.html|Newhttp://www.guardian.co.uk/science/2007/sep/21/2. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret
Quthing

Quthing on: *Quthing, yksi Lesothon kymmenestä alueesta *Quthing, Quthing- alueen pääkaupunki.
Quthing (alue)

Quthing on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 916 neliökilometriä ja siellä on arviolta 129 533 asukasta (vuonna 2011). Myös alueen pääkaupunki on nimeltään Quthing. Alue sijaitsee Lesothon eteläosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Mohale’s Hoekin ja Qacha’s Nekin alueisiin sekä etelässä Etelä-Afrikan tasavaltaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alueen esittely Lesothon matkailusivuilla Luokka:Lesothon alueet
Leriben alue

Leribe on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 828 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 331 117 (2011). Leriben pääkaupunki on Hlotse, josta käytetään joskus myös nimitystä Leribe. Leriben naapurialueet ovat Butha-Buthe, Berea, Mokhotlong ja Thaba-Tseka. Sillä on yhteistä rajaa myös Etelä-Afrikan tasavallan kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lesothon alueet
Madura

Madura on saari Indonesiassa. Se sijaitsee hieman Jaavasta koilliseen. Saaren pinta-ala on noin 4 250 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 525 000 (v. 2005). Madura kuuluu Itä-Jaavan provinssiin. Yleisin Maduralla puhuttava kieli on maduran kieli, jota puhutaan myös monilla Maduran lähistöllä sijaitsevilla saarilla. Maduralla on neljä aluetta, jotka ovat Bangkalan, Sampang, Pamekasan ja Sumenep. Madura on kuuluisa härkäkilpailustaan, jossa ratsastaja, yleensä nuori poika, ratsastaa yksinkertaisella kahden härän vetämällä kärryllä 100 m pitkän radan 10–15 sekunnissa. Kilpailuja järjestetään useissa kaupungeissa elo-syyskuussa vuosittain ja loppukilpailu pidetään Pamekasansassa syys- lokakuun vaihteessa. ==Aiheesta muualla== *www.eastjava.com Maduran historiaa Luokka:Indonesian saaret
Ukonvaaja

Ukonvaaja tarkoittaa kivikauden kiviesinettä, kuten kivikirvestä tai kivitalttaa, joka on otettu myöhemmin taikaesineeksi. Ukonvaajaksi kutsutaan myös fulguriittia, maahan osuneen salamaniskun jälkeä, jossa hiekka on lasittunut putkimaiseksi muodostumaksi. Ukonvaajan muita nimityksiä olivat esimerkiksi vuolin, vasama, ukonnaula, ukonkiila, ukonnalkki, ukonkirves. Ukonkirveillä tarkoitetaan tosin myös ukonkirves-koruja. Tuohikirje 292:ssa on ukonvaajasta mahdollisesti käytetty nimitystä jumalan nuoli. Kiviesineitä ja fulguriitteja löytyi maasta varsinkin sateen jälkeen. Ukonvaajojen uskottiin iskeytyneen maahan salamaniskun yhteydessä, sillä luonnollista selitystä niiden syntyyn ei tiedetty. Ehkä Ukko oli ampunut tai heittänyt ne maahan. Yliluonnollisen alkuperänsä vuoksi ukonvaajojen uskottiin suojaavan ukkosen iskuilta tai omaavan muitakin taikavoimia. Nykypäiviin säilyneen uskomuksen mukaan salama ei iske kahta kertaa samaan paikkaan. Vielä 1800-luvulla joidenkin talojen perustuksiin on laitettu ukonvaaja suojaamaan taloa salaman iskuilta ja tulipaloilta. Tällainen kivikautinen esine on löydetty myös Mikael Agricolan taloksi oletetun talon perustuksista. Myös viljavakkaan tai rahakirstuun on voitu laittaa ukonvaaja tuomaan vaurautta. Kaulan kasvaimia ja kyhmyjä on yritetty hoitaa painelemalla niitä ukonvaajoilla. Samalla on lausuttu loitsu, jossa on kutsuttu Kuuterneitoa tekemään puihin pahkoja. Luokka: Suomalaiset taikaesineet Luokka: Onnenkalut
Maduran kieli

Madura on austronesialainen kieli. Sen äidinkielisiä puhujia on noin 6 770 900, ja määrä on vähenemään päin.Ethnologue: Madura Viitattu 25.7.2015. He elävät pääosin Indonesiassa Maduran saarella ja sen lähistöllä. Monet maduraa äidinkielenään puhuvista osaavat myös indonesiaa. Maduran kielellä on useita murteita. Kieltä kirjoitettiin aiemmin jaavalaisella kirjoitusjärjestelmällä, mutta nykyään käytetään useimmiten latinalaisia aakkosia. ==Lähteet== Luokka:Malaijilais-polynesialaiset kielet Luokka:Indonesian kielet
Ainur

Ainur (yksikössä ainu) ovat kuvitteellisia hahmoja J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa. Ainur eli ”Pyhät” ovat luojajumala Ilúvatarin luomia henkiolentoja, jotka saivat alkunsa ennen Ardaa. == Ainurin alkuperä == Silmarillioniin sisältyvä luomiskertomus Ainulindalë alkaa seuraavasti (suomennos Kersti Juva): Jokaiselle ainulle annettiin se osa Ilúvatarin mieltä josta hän oli tullut. Poikkeus oli Melkor, mahtavin ainu, jolla oli osuus kaikkien muiden lahjoista. Ilúvatar opetti heille musiikin taidetta, kunnes toi heidät yhteen tekemään Ainurin Soiton, suuren laulun, joka pohjautui Ilúvatarin antamiin sävelaiheisiin. Soiton pohjalta Ilúvatar loi näyn ja siitä syntyi oikea Maailma. == Ainur ja maailma == Ainurin Soiton kautta Ilúvatar loi näyn Maailmasta; hän näytti sen ainurille ja selitti heille suurimman osan sen luonnosta ja kohtalosta – jotta ainurilla olisi paljon tietoa Maailmasta. Sitten Ilúvatar teki maailmasta oikean. Melkor ja moni muu mahtava ainu halusi mennä sinne ja muuttaa sen sopivaksi Ilúvatarin Lapsien, (haltioiden ja ihmisten) tuloa varten. Ardaan laskeutuivat viisitoista voimakkainta ainua. Neljästätoista suuresta ainusta tuli valar, tai Ardan Voimat. Viidestoista, Melkor, valitsi toisen tien ja hänestä tuli ensimmäinen Musta Ruhtinas. Moni heikompi ainu auttoi valaria ja heistä tuli maiar. Ne ainur, jotka menivät Maailmaan sen alussa, eivät pääsisi sieltä enää pois, kunnes se tuhoutuu. == Melianin suku == Kun moni ainu meni Maailmaan, heidän mukanaan tuli maia Melian. Ainoana ainuna hän nai yhden Ilúvatarin Lapsista, Doriathin kuninkaan Elu Thingolin. Heidän perillisissään virtasi siis osittain ainurin veri, ja se jatkui ja jatkui läpi monen sukupolven, ja Sormuksen Sodassakin se oli mukana. Elrond oli Melianin lapsen lapsen lapsenlapsi, ja myös Aragorn oli hänen perillisensä Elrosin kautta ja monen monen sukupolven läpi. Luokka:Keski-Maan olennot
Keltainen lehdistö

Keltainen lehdistö eli sensaatiolehdistö tai juorulehdistö (varsinkin muissa kielissä usein tabloidi- tai bulevardilehdistö) on lehdistö (tai laajemmassa merkityksessä mikä tahansa media), jonka jutut ovat värikkäitä, sensaatiohakuisia, juoruja sisältäviä ja jotka eivät juuri sisällä tutkivaa journalismia. Suosittuja juttujen aiheita ovat muun muassa julkisuuden henkilöiden yksityiselämää ja ihmissuhteita koskevat juorut. Näitä tietoja keltainen lehdistö saa usein salaiselta tietolähteeltä, jollaisia sanotaan syväkurkuiksi. Maailmalla keltaisen lehdistön suosikkihenkilöt ovat usein kuninkaallisia, Suomessa missejä, laulajia, urheilijoita tai poliitikkoja. Keltaisessa lehdistössä esiintyy runsaasti niin kutsuttuja turhia julkkiksia. Keltaisen lehdistön palveluksessa työskentelee toimittajien lisäksi paparazzikuvaajia. Suomessa keltaista lehdistöä edustavat juoruihin keskittyvät aikakauslehdet, kuten Seiska ja Hymy. Väitöskirjan iltapäivälehdistä kirjoittanut mediatutkija Pasi Kivioja määrittelee suomalaiset iltapäivälehdet vakavien-populaarien lehtien kategoriaan, koska suomalaisissa iltapäivälehdissä on voimakkaampi uutisellinen painotus verrattuna esimerkiksi moniin brittitabloideihin. Lähimpiä ulkomaisia verrokkeja suomalaisille iltapäivälehdille ovat pohjoismaiset iltapäivälehdet, kuten Ruotsin Aftonbladet ja Expressen sekä Norjan Verdens Gang eli VG ja Dagbladet. Paperisessa maailmassa lehtien erottelu oli Kiviojan mukaan vielä helppoa, mutta verkossa iltapäivälehdet ja muut suomalaiset päivälehdet tuottavat jo hyvin samankaltaista sisältöä toistensa kanssa. Ulkomaisia keltaisen lehdistön edustajia ovat esimerkiksi brittiläiset Daily Mail ja The Sun. ==Termin alkuperä== Nimitys ”keltainen lehdistö” tulee Richard F. Outcaultin sarjakuvasta The Yellow Kid (”Keltainen poika”), jota pidetään usein maailman ensimmäisenä sarjakuvana. Sen tarkoitus oli lisätä sanomalehden levikkiä. Sarjakuva ilmestyi 1800–1900-lukujen taitteessa kahdessa yhdysvaltalaisessa sanomalehdessä, Joseph Pulitzerin New York Worldissä ja William Randolph Hearstin New York Morning Journalissa, joita pidetään nykyaikaisen sensaatiolehdistön ensimmäisinä edustajina. ==Katso myös== *Lööppi *Kolmossivun tyttö == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Uutisnälkä. Miten eräät amerikkalaiset lehdet "tarjoilevat" sensatiouutisia ja miten hädän tullen niitä vieläpä tekaisevatkin, Suomen Kuvalehti, 09.01.1932, nro 2, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot *
Angband (Keski-Maa)

Angband on kuvitteellinen linnoitus J. R. R. Tolkienin kirjassa Silmarillion. Angband (sindariksi ”rautavankila”) oli Melkorin linnoitus, joka rakennettiin ennen Auringon Ensimmäistä Aikaa Beleriandista pohjoiseen, Rautavuorille. Melkor rakensi sen, koska pelkäsi Valarin hyökkäystä, ja jätti sen Sauronin komentoon. Valar onnistuivat kuitenkin kaappaamaan Melkorin (silloin kutsuttu nimellä Morgoth) ja tuhosivat tämän toisen linnoituksen, Utumnon. Oltuaan kolme Aikaa vankina hän palasi vapauduttuaan Keski-maahan ja otti Angbandin komentoonsa nostaen Thangorodrimin tulivuoren linnoituksen suojaksi. Hän asui siellä ennen Ensimmäistä Aikaa, ja hänet heitettiin Tyhjyyteen Vihan sodan lopuksi. Kirjoissa taistelua kutsutaan "Thangorodrimin murtamiseksi". Luokka:Keski-Maan paikat pl:Lista zamków i twierdz Śródziemia#Angband sv:Platser i Tolkiens värld#Angband
Beren

Beren on J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa Silmarillionissa yksi ensimmäisen ajan ihmisten suurista sankareista. Hän rakastuu haltianeito Lúthieniin ja saa Thingolilta tehtäväkseen hakea silmarilin Morgothin rautakruunusta. ==Tarina== Beren oli Barahirin ja Emeldirin poika. Hän oli ihminen Bëorin Huoneesta, Dorthonionista, ja suurin sankari ja seikkailija Ensimmäisellä Ajalla. Nuori Beren eli isänsä ja kymmenen uskollisen seuraajan kanssa Dorthonionin ylämailla, ja he osoittivat suurta urheutta suurta vihollista Morgothia, Angbandin Mustaa Kuningasta, vastaan. Dorthonionin Lainsuojattomien tuhon jälkeen Sauron ja Draugluin pakottivat Berenin pois synnyinmaastaan. Tämä matkusti Doriathiin, missä hän tapasi ja rakastui haltianeito Lúthieniin, Sindarin prinsessaan ja Thingolin ja Melianin tyttäreen. Thingol ei kuitenkaan antanut Lúthienin kättä Berenille. Hän laittoi avioliiton ehdoksi sen, että Beren toisi takaisin yhden varastetun Silmarilin Morgothin Rautakruunusta. Tehtävä vaikutti mahdottomalta, mutta Beren ja Lúthien aloittivat tehtävän Nargothrondin Finrodin ja suuren koiran, Huanin avustuksella, joista kumpikin kuoli suojellessaan Bereniä. He selviytyivät monesta vaarasta, jopa Sauronista, Morgothin voimakkaimmasta luutnantista, ja saivat Morgothin rautakruunusta yhden Silmarilin. Mutta kun he olivat pakenemassa Angbandista, suuri susi Carcharoth, jonka Morgoth itse oli kasvattanut, heräsi. Beren piteli Silmarilia, toivoen että niiden hohto saisi pedon luovuttamaan, mutta hän erehtyi. Carcharoth puraisi hänen kätensä poikki ja nielaisi sen ja myös Silmarilin, ja niin Beren sai nimen Erchamion, yksikäsi. Lúthienin ja Berenin pelastivat Manwën kotkat. Beren jatkoi Carcharothin jahtaamista, lopulta peto lyötiin ja Silmaril eheytyi; tehtävä onnistui, mutta Beren oli kuolettavasti loukkaantunut. Lúthienin rakkaus Bereniä kohtaan oli niin suuri, että hän kuoli suruunsa. Hänen sielunsa meni Mandosin Huoneeseen, missä hän hurmasi Mandoksen täyttämään toiveensa. Molemmat, hän ja Beren herätettiin henkiin, mutta kumpikin joutuisi kokemaan ihmisten kuoleman ja heidän henkensä menisivät tuntemattomaan pois Ardasta. Silti Beren ja Lúthien elivät jälleen, ja menivät Tol Galeniin, keskelle Adurant-jokea Ossiriandin saarelle. Siellä he asuivat erossa muista kuolevaisista. Beren liittyi Ensimmäisen Ajan tapahtumiin vain yhden kerran, kun hän hyökkäsi kääpiöryhmän kimppuun, jotka olivat tuhonneet Doriathin ja varastaneet Nauglamírin ja Silmarilin sen kanssa. Lúthien synnytti Berenille pojan, Diorin, Thingolin perijän. Berenin miekan nimi oli Dagmor. Luokka:Keski-Maan henkilöhahmot de:Figuren in Tolkiens Welt#Beren