Fanias Eresoslainen

Fanias Eresoslainen (joskus Fainias, ) (n. 332 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän on merkittävä Aristoteleen välittömänä oppilaana ja kommentaattorina. == Elämä == Fanias oli kotoisin Eresoksesta, Lesbokselta. Hän tuli Ateenaan noin vuonna 332 eaa.,Suda ”Phanias”, comp. Clement of Alexandria, Stromata, i. ja liittyi yhdessä maanmiehensä Theofrastoksen kanssa peripateettiseen kouluun. Koulussa kummatkin olivat Aristoteleen oppilaina. Diogenes Laertios mainitsee Theofrastoksen Faniaalle lähettämän kirjeen.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit V.37.; Schol. in Apollon. i. 972; Strabon, xiii. Fanias oli Theofrastoksen jälkeen Aristoteleen merkittävimpiä oppilaita. Hän kirjoitti filosofian, sellaisina kuin peripateetikot sen tunsivat, kaikista osa-alueista, erityisesti logiikasta, kasvitieteestä, historiasta ja kirjallisuudesta. Hänen teoksensa vaikuttavat olleen Aristoteleen ja Theofrastoksen teosten kommentaareja tai täydennöksiä. == Filosofia ja teokset == Faniaan teoksista yksikään ei ole säilynyt. Hänen tutkielmansa olivat kuitenkin tärkeitä lähteitä Athenaiokselle ja Pseudo-Plutarkhokselle, ja niistä päätyi paljon materiaalia myöhempiin sanakirjoihin ja muihin teoksiin. === Logiikka === Faniaan logiikan alan teoksista tiedetään vain vähän. Hän vaikuttaa kirjoittaneen Aristoteleen logiikan alan teoksiin kommentaareja, jotka ovat jääneet oppi-isän teosten varjoon. Hermias Aleksandrialainen kertoo,Ammonius Hermiae: ad Categ. p. 13; Schol. Arist. p. 28, a. 40, toim. Brandis että Fanias, Theofrastos ja Eudemos kirjoittivat Aristotelesta jäljitellen teokset Kategoriat, Tulkinnasta ja Analytiikka. Aleksanteri Afrodisiaslaisen kautta on säilynyt katkelma Faniaan teoksesta Diodorosta vastaan koskien ideaoppia.Schol. Arist. p. 566, a. toim. Brandis Teos saattaa olla sama kuin teos Sofisteja vastaan, josta Athenaios lainaa kritiikkiä eräitä muusikoita koskien.Athenaios, xiv. === Luonnonhistoria === Teos Kasveista oli mahdollisesti Theofrastoksen samaa aihetta käsitelleen teoksen täydennys. Athenaios lainaa sitä usein.Athenaios, ii., ix. Lainauksia on tarpeeksi, jotta niistä voidaan päätellä jotain teoksen sisällöstä ja kirjoittajan tyylistä. Fanias vaikuttaa kiinnittäneen erityistä huomiota puutarhakasveihin ja muihin läheisemmin ihmisiin liittyviin kasveihin. Hänen tyylinsä on peripateetikoille tyypillisesti määritelmiltään täsmällistä ja huolellista. === Historia === Plutarkhos lainasi Faniasta ja sanoi pitävänsä tätä ”historian suhteen oppineena filosofina”.Plutarkhos: ”Themistokles”, Kuuluisien miesten elämäkertoja 13. Fanias kirjoitti eräänlaisen aikakirjan nimeltä Prytaneis Eresioi, jonka toista kirjaa Athenaios lainaa.Athenaios, viii.; comp. Eustathios, p. 35, 18; Klemens Aleksandrialainen, Stromata, i.; Plutarkhos, ”Solon”, 14, 32, ”Themistokles”, 1, 7, 73; Suda, ”Phanias”; Athenaios, ii. Teos vaikuttaa olleen joko hänen kotipaikkakuntansa tai koko Kreikan historia. Hän oli kiinnostunut myös tyrannien historiasta ja kirjoitti aiheesta useita teoksia. Yhden nimi oli Sisilian tyranneista;Athenaios: i., vi. toisen nimi puolestaan Tyrannien surmaamisesta koston vuoksi, jossa hän vaikuttaa käsitelleen samaa kysymystä, jota myös Aristoteles käsitteli Politiikassaan.Aristoteles: Politiikka, V.8, V.9. Teoksesta on säilynyt lainauksia, mukaan lukien kertomus Antileonista ja Hipparinoksesta, jotka surmasivat Herakleian tyrannin.Athenaios: iii., x.; Parthenios: Erotica Pathemata, 7. === Kirjallisuus === Kirjallisuushistorian alalta mainitaan kaksi Faniaan teosta. Teoksessa Runoilijoista, jota Athenaios myös lainaa,Athenaios: viii. hän vaikuttaa kiinnittäneen huomiota ennen kaikkea ateenalaisiin muusikoihin ja komedianäyttelijöihin. Teos Sokrateen seuraajista mainitaan kahdesti Diogenes Laertioksen teoksessa.Diogenes Laertios: II.65, VI.8. Fanias oli myös ensimmäisiä, joka kirjoitti järjestelmällisesti Kreikan musiikkihistoriasta. == Lähteet == Luokka:Peripateettiset filosofit