Kiinalainen kalenteri

Kiinalainen kalenteri viittaa kiinalaisessa kulttuurissa käytettyihin ajan määrittelemisen keinoihin. Kiinalaisessa kulttuurissa käytetään länsimaisen gregoriaanisen kalenterin rinnalla perinteistä kiinalaista kalenteria (), joka on lunisolaarinen eli kuu-aurinkokalenteri. == Historiaa == Kuu- aurinkokalenteri otettiin käyttöön nykyisen Kiinan alueella jo noin 2000-luvulla eaa. Kalenteriin viittaavia merkintöjä löytyy esimerkiksi ennustamiseen käytetyistä oraakkeliluukirjoituksista, jotka on ajoitettu noin vuosille 1600–1040 eaa. Perinteisen kuu-aurinkokalenterin merkitys ei liittynyt pelkästään juhlapäivien laskemiseen vaan myös tiiviisti maatalouteen ja vuodenkierron seuraamiseen. Kalenterien yksityinen tuotanto kiellettiin Kiinassa 800-luvulla ja siitä tehtiin keisarillinen monopoli. Keisarilliset astronomit laskivat kiinalaisen uudenvuoden päivämäärän ja ennustivat muita astronomisia tapahtumia, kuten kuunpimennyksiä. Kalenterit lähetettiin ympäri Kiinaa vuoden alussa. Myös Kiinaan 1500-luvun lopulla saapuneet jesuiitat pyrkivät Ming-dynastian keisarien suosioon nimenomaan astronomian taidoillaan. Jesuiitat jatkoivat hoviastronomeina myös Qing-dynastian aikana. Gregoriaaninen kalenteri otettiin virallisesti käyttöön Kiinan tasavallan perustamisen myötä vuonna 1912. Se on myös nykyisin Kiinan kansantasavallan virallinen kalenterijärjestelmä. ==Aurinkokalenteri== Aurinkokalenteri perustuu Maan kiertoon Auringon ympäri tai kuten kiinalaiset sen näkivät, auringon kulkuun pitkin ”Keltaista polkua” eli ekliptikaa. Sen neljä kulmaa ovat talvipäivänseisaus, kevätpäiväntasaus, kesäpäivänseisaus ja syyspäiväntasaus. Näin saadut vuoden neljä osaa on jaettu kolmeen yhtä pitkää jaksoon ja tuloksena on 12 kuukautta. Aurinkokalenterin kuukaudet on jaettu kahteen osaan. Kuun alkupuoli on jie 節 ja jälkipuoli qi 氣. Aurinkojaksot (jieqi 節氣, kirjaimellisesti sään solmukohta) on edelleen jaettu kolmeen, noin viiden päivän mittaiseen osaan (hou 候). Vuodessa on 72 houta. Teoriassa jokainen hou sisältää viisi päivää. Vuorokaudessa on 12 tuntia (shí 時). Viiden päivän jakso käsittää 60 shitä. Todellisuudessa se, että vuoden pituus on noin 365,25 päivää eikä 360 päivää, aiheuttaa sen, että jokainen aurinkokalenterin osa on hieman pidempi kuin teoreettinen ihanne. Aurinkokalenteria on kutsuttu myös maanviljelijän kalenteriksi, koska se auttoi maanviljelijöitä ajoittamaan maatyöt. Ekliptikan aste Jieqi 節氣 Gregoriaaninen päivä (noin) Käännös 315° 立春 lìchūn 4.2. Kevään alku 330° 雨水 yǔshuǐ 19.2. Sadevesi 345° 啓蟄 qǐzhé (驚蟄 jīngzhé) 5.3. Hyönteiset heräävät 0° 春分 chūnfēn 21.3. Kevätpäiväntasaus 15° 清明 qīngmíng 5.4. Kirkas-kuulas 30° 穀雨 gǔyǔ (tai -yù) 20.4. Viljasateet 45° 立夏 lìxià 6.5. Kesän alku 60° 小滿 xiǎomǎn 21.5. Pieni täyttyminen 75° 芒種 mángzhòng (tai -zhǒng) 6.6. Vihneiden kasvu 90° 夏至 xiàzhì 21.6. Kesäpäivänseisaus 105° 小暑 xiǎoshǔ 7.7. Pieni helle 120° 大暑 dàshǔ 23.7. Kova helle 135° 立秋 lìqiū 7.8. Syksyn alku 150° 處暑 chùshǔ 23.8. Helteen varasto 165° 白露 báilù 8.9. Valkoinen kaste 180° 秋分 qiūfēn 23.9. Syyspäiväntasaus 195° 寒露 hánlù 8.10. Kylmä kaste 210° 霜降 shuāngjiàng 23.10. Kuura laskeutuu 225° 立冬 lìdōng 7.11. Talven alku 240° 小雪 xiǎoxuě 22.11. Vähän lunta 255° 大雪 dàxuě 7.12. Paljon lunta 270° 冬至 dōngzhì 22.12. Talvipäivänseisaus 285° 小寒 xiǎohán 6.1. Pikkupakkanen 300° 大寒 dàhán 20.1. Kova pakkanen ==Kuukalenteri== Kuukalenteri perustuu Kuun vaiheisiin. Kuukalenterin mukainen kuukausi on kahden uudenkuun välinen aika. Kuuvuoden alku on toinen uusikuu talvipäivänseisauksen jälkeen. ===Kiinalaiset kuukalenterin mukaiset vuodet 1924–2044=== Päivät ovat kiinalaisen aikavyöhykkeen (UTC+08:00) mukaan laskettuja. Joissakin tapauksissa tarkka uuden kuun aika saattaa osua Suomen aikavyöhykkeellä (UTC+02:00) edellisen vuorokauden puolelle. 5.2.1924 - 23.1.1925 2.2.1984 - 19.2.1985 24.1.1925 - 11.2.1926 20.2.1985 - 8.2.1986 12.2.1926 - 1.2.1927 9.2.1986 - 28.1.1987 2.2.1927 - 21.1.1928 29.1.1987 - 16.2.1988 22.2.1928 - 8.2.1929 17.2.1988 - 5.2.1989 9.2.1929 - 28.1.1930 6.2.1989 - 25.1.1990 29.1.1930 - 16.2.1931 26.1.1990 - 13.2.1991 17.2.1931 - 5.2.1932 14.2.1991 - 2.2.1992 6.2.1932 - 24.1.1933 3.2.1992 - 21.1.1993 25.1.1933 - 13.2.1934 22.1.1993 - 9.2.1994 14.2.1934 - 2.2.1935 10.2.1994 - 30.1.1995 3.2.1935 - 23.1.1936 31.1.1995 – 18.2.1996 24.1.1936 - 10.2.1937 19.2.1996 - 6.2.1997 11.2.1937 - 30.1.1938 7.2.1997 - 27.1.1998 31.1.1938 - 18.2.1939 28.1.1998 - 15.2.1999 19.2.1939 - 7.2.1940 16.2.1999 - 4.2.2000 8.2.1940 - 26.1.1941 5.2.2000 - 23.1.2001 27.1.1941 - 14.2.1942 24.1.2001 - 11.2.2002 15.2.1942 - 3.2.1943 12.2.2002 - 31.1.2003 4.2.1943 - 24.1.1944 1.2.2003 - 21.1.2004 25.1.1944 - 11.2.1945 22.1.2004 - 8.2.2005 12.2.1945 - 1.2.1946 9.2.2005 - 28.1.2006 2.2.1946 - 21.1.1947 29.1.2006 - 17.2.2007 22.1.1947 - 9.2.1948 18.2.2007 - 6.2.2008 10.2.1948 - 28 .1.1949 7.2.2008 - 25.1.2009 29.1.1949 - 15.2.1950 26.1.2009 - 13.2.2010 16.2.1950 - 5.2.1951 14.2.2010 - 2.2.2011 6.2.1951 - 25.1.1952 3.2.2011 - 22.1.2012 26.1.1952 - 13.2.1953 23.1.2012 - 9.2.2013 14.2.1953 - 2.2.1954 10 .2.2013 - 30.1.2014 3.2.1954 - 23.1.1955 31 .1.2014 - 18.2.2015 24.1.1955 - 10.2.1956 19.2.2015 - 7.2.2016 11.2.1956 - 29.1.1957 8.2.2016 - 27.1.2017 30.1.1957 - 17.2.1958 28.1.2017 - 18.2.2018 18.2.1958 - 06.2.1959 19.2.2018 - 4.2.2019 7.2.1959 - 27.1.1960 5.2.2019 - 24.1.2020 28.1.1960 - 14.2.1961 25.1.2020 - 11.2.2021 15.2.1961 - 4.2.1962 11.2.2021 - 31.1.2022 5.2.1962 - 24.1.1963 1.2.2022 - 21.1.2023 25.1.1963 - 12.2.1964 22.1.2023 - 9.2.2024 13.2.1964 - 31.1.1965 10.2.2024 - 28.1.2025 1.2.1965 - 20.1.1966 29.1.2025 - 16.2.2026 21.1.1966 - 8.2.1967 17.2.2026 - 5.2.2027 9.2.1967 - 29.1.1968 6.2.2027 - 25.1.2028 30.1.1968 - 15.2.1969 26.1.2028 - 12.2.2029 16.2.1969 - 5.2.1970 13.2.2029 - 2.2.2030 6.2.1970 - 25.1971 3.2.2030 - 22.1.2031 26.1.1971 - 14.2.1972 23.1.2031 - 10.2.2032 15.2.1972 - 2.2.1973 11.2.2032 - 30.1.2033 3.2.1973 - 23.1.1974 31.1.2033 - 18.2.2034 24.1.1974 - 10.2.1975 19.2.2034 - 7.2.2035 11.2.1975 - 30.1.1976 08.2.2035 - 27.1.2036 31.1.1976 - 17.2.1977 28.1.2036 - 14.2.2037 18.2.1977 - 6.2.1978 15.2.2037 - 3.2.2038 7.2.1978 - 27.1.1979 4.2.2038 - 23.1.2039 28.1.1979 - 15.2.1980 24.1.2039 - 11.2.2040 16.2.1980 - 4.2.1981 12.2.2040 - 31.1.2041 5.2.1981 - 24.1.1982 1.2.2041 - 21.1.2042 25.1.1982 – 12.2.1983 22.1.2042 - 9.2.2043 13.2.1983 - 01.2.1984 10.2.2043 - 29.1.2044 Kuukausia kutsutaan normaalisti niiden järjestysnumeroilla: ensimmäinen kuukausi, toinen kuukausi jne. Kuukausi Käännös 正月 zhēngyuè pääkuukausi 二月 èryuè toinen kuukausi 三月 sānyuè kolmas kuukausi 四月 sìyuè neljäs kuukausi 五月 wǔyuè viides kuukausi 六月 liùyuè kuudes kuukausi 七月 qīyuè seitsemäs kuukausi 八月 bāyuè kahdeksas kuukausi 九月 jiǔyuè yhdeksäs kuukausi 十月 shíyuè kymmenes kuukausi 十一月 shíyīyuè yhdestoista kuukausi 十二月 shíèryuè kahdestoista kuukausi Kiinalaiset ovat nimenneet vuosituhansien saatossa kuukausia myös luonnon kiertokulun mukaan. Tässä on esimerkkinä yksi nimilista. Kk. Nimi Käännös 1 正月 zhēngyuè pääkuukausi 2 杏月 xìngyuè aprikoosikuukausi 3 桃月 táoyuè persikkakuukausi 4 梅月 méiyuè luumukuukausi 5 榴月 liúyuè granaattiomenakuukausi 6 荷月 héyuè lootuskuukausi 7 蘭月 lányuè orkideakuukausi 8 桂月 guìyuè kassiakanelikuukausi 9 菊月 júyuè krysanteemikuukausi 10 良月 liángyuè hyvä kuukausi 11 冬月 dōngyuè talvikuukausi 12 臘月 làyuè viimeinen kuukausi Suurin osa perinteisistä kiinalaisista juhlista vietetään kuukalenterin mukaan. ==Kalenterien yhdistäminen== Koska Auringon ja Kuun kierrot ovat eri pituiset, kaikki kansat, jotka käyttivät molempia ajan laskemiseen, joutuivat luomaan menetelmän, joka ajoittain synkronisoi niille pohjautuvat ajanlaskut keskenään. Kiinalaisilla on vuosituhansien aikana ollut useampia erilaisia sääntöjä asiasta. Nykyään 19 vuoden jakson (Metonin jakson) kuluessa kuukalenteriin lisätään yhteensä seitsemän lisäkuukautta, jotta se pysyisi tahdissa aurinkokalenterin kanssa. Varsinainen käytössä oleva kalenteri on aurinko- ja kuukalenterin yhdistelmä. Sitä nimitetään muun muassa maanviljelyskalenteriksi (農历 nónglì) tai vanhaksi kalenteriksi (舊历 jiùli) erona uuteen länsimaiseen kalenteriin (西历 xīlì). Nykyisin gregoriaaninen kalenteri on virallinen kalenteri, mutta alkuperäisellä kiinalaisella kalenterilla on yhä suuri merkitys ihmisten jokapäiväisessä elämässä Itä- Aasiassa. ==Vuosi== Aurinkokalenterin vuosi (岁 suì) alkaa jiellä Kevään alku (立春 lìchūn), joka on aina helmikuun 3., 4. tai 5. päivä. Kevään alku aloittaa yín (寅)-kuukauden, joka on vuoden ensimmäinen kuukausi. Kuukalenterin vuoden (年 nián) alku on toinen uusikuu talvipäivänseisauksen jälkeen. Sen päivämäärä gregoriaanisessa kalenterissa vaihtelee tammi–helmikuun puitteissa. Kuukalenterin vuodenvaihde on virallisen uudenvuodenjuhlan aika. Vuoden ensimmäinen kuukausi on ensimmäinen kuukausi eli pääkuukausi (正月 zhēngyuè). Eri vuosista käytetään eläinten nimiä, jotka toistuvat joka 12. vuosi seuraavasti (alkaen kiinalaisesta uudenvuodenpäivästä tammikuun lopulla tai helmikuussa) : 1900 1912 1924 1936 1948 1960 1972 1984 1996 2008 2020 2032 2044 2056 2068 2080 2092 Rotan vuosi 1901 1913 1925 1937 1949 1961 1973 1985 1997 2009 2021 2033 2045 2057 2069 2081 2093 Härän vuosi 1902 1914 1926 1938 1950 1962 1974 1986 1998 2010 2022 2034 2046 2058 2070 2082 2094 Tiikerin vuosi 1903 1915 1927 1939 1951 1963 1975 1987 1999 2011 2023 2035 2047 2059 2071 2083 2095 Jäniksen vuosi 1904 1916 1928 1940 1952 1964 1976 1988 2000 2012 2024 2036 2048 2060 2072 2084 2096 Lohikäärmeen vuosi 1905 1917 1929 1941 1953 1965 1977 1989 2001 2013 2025 2037 2049 2061 2073 2085 2097 Käärmeen vuosi 1906 1918 1930 1942 1954 1966 1978 1990 2002 2014 2026 2038 2050 2062 2074 2086 2098 Hevosen vuosi 1907 1919 1931 1943 1955 1967 1979 1991 2003 2015 2027 2039 2051 2063 2075 2087 2099 Vuohen vuosi 1908 1920 1932 1944 1956 1968 1980 1992 2004 2016 2028 2040 2052 2064 2076 2088 2100 Apinan vuosi 1909 1921 1933 1945 1957 1969 1981 1993 2005 2017 2029 2041 2053 2065 2077 2089 2101 Kukon vuosi 1910 1922 1934 1946 1958 1970 1982 1994 2006 2018 2030 2042 2054 2066 2078 2090 2102 Koiran vuosi 1911 1923 1935 1947 1959 1971 1983 1995 2007 2019 2031 2043 2055 2067 2079 2091 2103 Sian vuosi ==Ganzhi== Gānzhīn (干支, runko-oksa) vanhin osa on ollut käytössä tuhansia vuosia. Se koostuu taivaallisista rungoista ja maallisista oksista. Se tunnetaan myös nimellä jiazi. ===Taivaalliset rungot=== Vanhimmat tunnetut ajan laskemiseen käytetyt merkit ovat kymmenen taivaallista runkoa (天干, pinyin: tiāngān). Niillä laskettiin 10-päiväisen viikon päiviä. 2000-luvun alkuvuosina tehdyt arkeologiset löydöt antavat ymmärtää, että näitä merkkejä on käytetty jo noin 7000 vuotta sitten. Shang-dynastian aikana ainakin kuninkaat nimettiin syntymäpäivänsä rungon nimellä. Taivaalliset rungot edustavat viiden elementin yin- ja yang-vaiheita. Taivaalliset rungot Pinyin Yin-yang 阴阳 Wuxing 五行 1 甲 jiǎ 阳 (yang) 木 puu 2 乙 yǐ 阴 (yin) 木 puu 3 丙 bǐng 阳 (yang) 火 tuli 4 丁 dīng 阴 (yin) 火 tuli 5 戊 wù 阳 (yang) 土 maa 6 己 jǐ 阴 (yin) 土 maa 7 庚 gēng 阳 (yang) 金 metalli 8 辛 xīn 阴 (yin) 金 metalli 9 壬 rén 阳 (yang) 水 vesi 10 癸 guǐ 阴 (yin) 水 vesi ===Maalliset oksat=== 12 maallista oksaa (地支, pinyin: dìzhī) ovat taivaallisia runkoja nuorempi ajanlaskumenetelmä. Oletetaan, että se on saanut alkunsa Jupiterin noin 12-vuotisen kierron vuosien laskemisesta. Jupiteria kutsutaan myös vuositähdeksi (歳星, pinyin: Suìxīng). Maalliset oksat ovat ns. vasta-Jupiter eli ne kulkevat päinvastaiseen suuntaan kuin Jupiter. Kahdentoista luku on tehnyt oksista vuoden 12 kuukauden luonnollisen nimeäjän. Myös vuorokausi jaettiin 12 tuntiin (yhden tunnin kesto on kaksi länsimaista tuntia), joten myös ne oli helppo nimetä oksien mukaan. Historiallisena aikana maalliset oksat ja ilmeisesti muilta kansoilta opittu 12 eläimen järjestelmä (dodekaoros) rinnastettiin niin, että zi vastaa rottaa, chou härkää jne. Nämä eläimet ovat samat, joita käytetään myös vuosien niminä. Maalliset oksat Pinyin Eläin Wuxing 五行 Kuukausi Kaksoistunti 子 zǐ Rotta 鼠 shǔ 水 vesi 11. (talvipäivänseisaus) 23-1 (keskiyö) 丑 chǒu Härkä 牛 niú 土 maa 12. 1-3 寅 yín Tiikeri 虎 hǔ 木 puu 1. 3-5 卯 mǎo Jänis 兔 tù 木 puu 2. (kevätpäiväntasaus) 5-7 辰 chén Lohikäärme 龍 lóng 土 maa 3. 7-9 巳 sì Käärme 蛇 shé 火 tuli 4. 9-11 午 wǔ Hevonen 馬 mǎ 火 tuli 5. (kesäpäivänseisaus) 11-13 (keskipäivä) 未 wèi Vuohi 羊 yáng 土 maa 6. 13-15 申 shēn Apina 猴 hóu 金 metalli 7. 15-17 酉 yǒu Kana 雞jī 金 metalli 8. (syyspäiväntasaus) 17-19 戌 xū Koira 狗 gǒu 土 maa 9. 19-21 亥 hài Sika 豬 zhū 水 vesi 10. 21-23 ===Jiazi-kalenteri=== Jiǎzǐ (甲子) yhdistää taivaalliset rungot ja maalliset oksat. Ensimmäinen runko ja oksa yhdistetään, sitten toinen runko ja oksa, kolmas runko ja oksa jne. Kun on päästy kymmenennen rungon loppuun, on vielä kaksi oksaa jäljellä. 11. oksalle annetaan pariksi ensimmäinen runko ja 12. oksalle toinen runko. Nyt oksat loppuvat, mutta runkoja on jäljellä kahdeksan. Niinpä aloitetaan taas oksien alusta. Tätä jatketaan, kunnes viimeinen runko tapaa viimeisen oksan. Tuloksena on 60 runko–oksa-paria eli pilaria. Näillä 60 pilarilla nimetään vuodet, kuukaudet, päivät ja tunnit katkeamattomasti toistuvana kiertona. Sitä voidaan jatkaa loputtomasti eteen- tai taaksepäin, mistä johtuu kiinalaisen kalenterin nimi ”10 000 vuoden kalenteri”. Jiazi-menetelmä on tärkeimpien kiinalaisen astrologian haarojen perusta. == Xia-kalenteri == Nimeä Xia-kalenteri (夏岁) käytetään sekavasti kiinalaisen ajanlaskun eri versioista. Toisten mukaan se on vuodenaikakalenteri eli noudattaa aurinkokalenteria yhdistettynä jiazi- menetelmään. Toisten mielestä se viittaa kuukalenterin ja aurinkokalenterin yhdistelmään. Sitä voidaan jopa käyttää kuukalenterin synonyyminä. Nimi tulee Xià-dynastiasta (夏, noin 2100–1600 eaa.), jonka aikana kehitettiin ensimmäinen tunnettu virallinen kalenteri. Pohjoisen vakan (北斗 Běidǒu) eli Otavan avulla määriteltiin kuukaudet. Xia xiao zheng on nykypäiviin säilynyt dokumentti Xia- kalenterista, joka esittää Auringon, Kuun ja tähtien liikkeet vuoden 12 kuun kauden aikana. Se näyttää eläintenkasvatuksen ja maanviljelyn kannalta tärkeät ajankohdat. Nykyiset Xia-kalentereiksi kutsutut kalenterit eroavat alkuperäisestä Xia-dynastian aikaisesta kalenterista. == Aikakaudet == Aika jaetaan isompiin jaksoihin usealla tavalla. Yleisimmin käytössä olevia menetelmiä on kaksi: * Sanyuan, jiuyun 三元九運 eli kolme aikakautta, yhdeksän ajanjaksoa * Yiyuan, bayun 二元八運 eli kaksi aikakautta, kahdeksan ajanjaksoa Molempien perustana on 180 vuoden jakso, joka jaetaan eri tavoin aikakausiin ja ajanjaksoihin. === Kolme aikakautta, yhdeksän ajanjaksoa === Sanyuan, jiuyun (三元九運 sānyuán jiǔyùn) 180 vuotta sisältää kolme 60 vuoden aikakautta: yläkausi, keskikausi ja alakausi. Aikakausi sisältää kolme 20 vuoden ajanjaksoa, jotka on numeroitu yhdestä yhdeksään. Aikakaudet ja ajanjaksot esitetään seuraavasti: Yläkausi 1 2 3 Keskikausi 4 5 6 Alakausi 7 8 9 Aikakausien toisiaan vastaavilla ajanjaksoilla 1-4-7, 2-5-8 ja 3-6-9 on keskenään erityissuhde, jota monessa yhteydessä kutsutaan nimellä sanbangua (三般卦 kolmen ryhmän guat eli trigrammit). Ajanjakso Vuodet 1 1864-1884 2 1884-1904 3 1904-1924 4 1924-1944 5 1944-1964 6 1964-1984 7 1984-2004 8 2004-2024 9 2024-2044 Ajanjaksot vaihtuvat aurinkokalenterin mukaisesti "Kevään alussa". === Kaksi aikakautta, kahdeksan ajanjaksoa === Eryuan, bayun (二元八運 èryuán bāyùn) Menetelmän perustana ovat Yijingin kahdeksan trigrammia. 180 vuotta sisältää kaksi aikakautta, yläkauden ja alakauden. Aikakausi sisältää neljä ajanjaksoa, jotka on numeroitu yhdestä neljään ja kuudesta yhdeksään. Koska trigrammeja on vain kahdeksan, numero 5 (keskusta, maa) jätetään huomiotta. Aikakaudet ja ajanjaksot esitetään seuraavasti: Yläkausi 1 2 3 4 Alakausi 6 7 8 9 Ajanjaksojen pituus määritetään antamalla arvot niiden yin- ja yang-viivoille. Näin päädytään keskenään eripituisiin ajanjaksoihin: Ajanjakso Vuodet 1 1864-1882 2 1882-1906 3 1906-1930 4 1930-1954 6 1954-1975 7 1975-1996 8 1996-2017 9 2017-2044 Ajanjaksot vaihtuvat aurinkokalenterin mukaisesti "Kevään alussa" tai "Talvipäivänseisauksena", koulukunnasta riippuen. == 28 xiuta == 28 xiuta (二十八宿, pinyin: èrshíbā xiù) ovat ekliptikan tuntumassa sijaitsevia kiinalaisia tähtikuvioita. Ne ovat myös taivaankannen sektoreita, joita lännessä kutsutaan kuunhuoneiksi. Näin siksi, että kuun vaiheita seuraamalla pystyttiin määrittelemään Auringon kulloinenkin asema taivaalla. Kuun kausi on noin 28 päivää, joten ekliptika jaettiin 28 osaan. Tähdet, jotka olivat kullakin sektorilla, muodostivat tähtikuvion, jonka mukaan sektori nimettiin. Kuun katsottiin hallitsevan päiviä 28 xiun luonteiden mukaisesti. Xiut kattavat länsimaisen kalenterin mukaan tasan neljä viikkoa. Täten samat neljä xiuta osuvat aina samalle viikonpäivälle. Kiinalaisen astrologian mukaan syntymän viikonpäivä eli xiu, jossa kuu sijaitsee syntymän hetkellä, vaikuttaa ihmisen luonteeseen ja elämään. Jokainen xiu hallitsee jotain ihmistoiminnan osa-aluetta. Kyseiset toiminnat ovat omana päivänään suotuisimmat. Xiu on yhä käytössä oleva päivänvalintamenetelmä. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Kiinalainen kalenteri suomeksi. * Western-Chinese Calendar Converter. Luokka:Kiinalainen kosmologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit