Baltian ilmavalvonta

Baltian ilmavalvonta valvoo Baltian maiden eli Viron, Latvian ja Liettuan ilmatilaa niiden omien ilmavoimien ja ilmavalvonnan ja Naton lentokoneiden ja muun kaluston avulla. Neuvostoliiton hajottua 1990-luvulla Baltiaan syntyneet tasavallat pyrkivät siihen, että niiden alueelle jääneet Venäjän asevoimat poistetaan ripeästi. Tähän pyrittiin myös ilmavoimien, lentotukikohtien ja valvontaan käytettävien tutkien osalta, mikä muutti Baltian ilmapuolustuksen. Baltian maiden ilmatilan rauhan ajan valvonnasta () tehtiin päätös maaliskuussa 2004 Natossa jo muutama päivä ennen Baltian maiden jäsenyyspäätöstä. Nato-maat lähettävät vuorotellen neljä hävittäjälentokonetta Baltiaan. Baltian ilmatilan valvonta on ollut vaikeaa joillekin eurooppalaisille Nato-maille. Osa niistä katsoo, ettei ympärivuorokautinen hävittäjäpäivystys ole tarpeellista. On esitetty, että Natossa Baltian valvontavuorot aiheuttavat ”kriisin” joka neljäs kuukausi. Toisaalta Baltian ilmatilan rauhanajan valvonta on balttien mielestä ainoa konkreettinen hyöty, joka Natoon liittymisestä voidaan osoittaa. ==Tutkavalvonta== Itsenäistyttyään Viro, Liettua ja Latvia jäivät ilman valvontakykyä. Tämä teki niiden alueellisen koskemattomuuden valvonnan vaikeaksi, koska ei ollut keinoja tutkavalvontaan eikä hävittäjiä, joita lähettää tunnistuslennoille. Nato- jäsenyyden myötä asia ratkaistiin siten, että Liettuaan Kaunasin lähelle Karmelavan tukikohtaan perustettiin vuonna 2000 Viron, Liettuan ja Latvian yhteinen ilmavalvonta-aluekeskus BALTNET, johon hankittiin yhdysvaltalainen Lockheed-Martin TPS-117 -kaukovalvontatutkakalusto. BALTNET ja lentokone ovat osa Naton järjestelmää. Kaukovalvontatutkalla pystyy valvomaan ilmatilaa Baltian ulkopuolelle noin 400 kilometrin päähän 30 kilometrin korkeudelle. Natolla on vastaavia tutka-asemia kymmenisen kappaletta Naton itärajalla Romaniasta Liettuaan. 21\. huhtikuuta 2003 Virossa avattiin Lockheed-Martin TPS-117 -tutka-asema Kellaveressä (noin sata kilometriä Tallinnasta itään). Vuotta myöhemmin 17. huhtikuuta 2004 Virossa Ämarin tukikohdassa avattiin keskialueen valvontatutka ASR-8. Liettuaan avattiin EADSin lyhyen ja keskipitkän matkan tutka TRML 3D/32 3D (valvontakyky 200 kilometriin) 2001 allekirjoitetulla sopimuksella 2003. Pitkänmatkan tutka Lockheed-Martin TPS-117 otettiin käyttöön kuukausien koekäyttöjakson jälkeen Audrinissa 4. maaliskuuta 2004. Kaukovalvontatutka Lockheed-Martin TPS-117 aloitti toimintansa Latviassa Audrinissa lähellä Venäjän rajaa 190 kilometrin päässä Riiasta. Tutka kytkettiin BALTNETiin syyskuussa 2003. Heinäkuussa 2003 aloitti toimintansa Norjan lahjoittama ASR-7-tutka Ventspilsissä. ==Hävittäjävalvonta== Tutkavalvonnan lisäksi Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa valvotaan Nato-liittolaisten tarjoamien neljän hävittäjäkoneen parven turvin. Tunnistusta varten voidaan lähettää kaksi hävittäjää tunnistamaan tutkassa havaittu kohde. Šiauliain lähellä sijaitsevalta Zokniain sotilaslentokentältä pitäisi hävittäjän ehtiä kohteeseensa Baltiassa 15 minuutissa. Muita mahdollisia harjoiteltuja laskeutumispaikkoja hävittäjille ovat Latvian Riian, Viron Tallinnan ja Liettuan Vilnan lentokentät. Belgia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja, Alankomaat, Saksa, Yhdysvallat ja Puola ovat vuorotelleet kolmen kuukauden jaksoissa. Ensimmäisenä valvonnan aloitti Belgian 349. hävittäjälaivue 29. maaliskuuta 2004 F-16-hävittäjillä. Huollon tarvitsema varustus kuljetettiin paikalle C-130-kuljetuskoneella kahta päivää aikaisemmin. Ensimmäinen tunnistustehtävän belgialaiset suorittivat 2. huhtikuuta 2004 venäläisen Iljušin Il-18 -koneen tultua Viron ilmatilaan. Koneen tunnisti ensimmäisen kerran Suomenlahden kansainvälisessä ilmatilassa suomalainen F-18 Hornet. Belgiaa seurasi kesällä 2004 Tanska, joka niin ikään käytti valvontaan F-16-hävittäjiä. Lokakuuta 2004 tammikuuhun 2005 valvoi Baltian ilmatilaa Iso-Britannia Tornado F3 -hävittäjillä, mitä seurasi Norja neljällä F-16-hävittäjällä. Hollanti valvoi ilmatilaa kesäkuulle 2005 F-16-hävittäjillä. Tästä jatkoi Saksan Luftwaffe neljällä vanhalla F-4 Phantom II:lla 23. kesäkuuta 2005. Lokakuusta tammikuun alkuun valvontavuoro on Yhdysvalloilla, mistä tammikuussa jatkoi Puola. Tähän asti ehkä merkittävin tapaus on ollut Suhoi Su-27:n putoaminen Liettuan ilmatilassa 15. syyskuuta 2005. Saksalaiset F-4-koneet ehtivät kahdeksan minuutin kuluttua hälytyksestä Liettuassa sijaitsevan onnettomuusalueen yläpuolelle. Kone kuului muodostelmaan, jossa Berijev A-50 -tutkavalvontakoneen suojana lensi kuusi Suhoi Su-27 -hävittäjää. 1\. huhtikuuta 2006 kolmen kuukauden valvontavuorot muuttuivat neljän kuukauden mittaiseksi huollon tekemiseksi halvemmaksi, jolloin Baltian ilmatilaa alkaa valvoa ensimmäistä kertaa Turkki. Elokuussa Turkin jälkeen valvonnan aloitti Espanja.https://web.archive.org/web/20060412194358/http://www.nato.int/shape/news/2006/04/060405a.htm ==Vuoroluettelo== Aloituspäivä Maa Hävittäjä Viite 30\. maaliskuuta 2004 Belgian ilmavoimat (1.) F-16AM Fighting Falcon Belgium Baltic Air Policing 1\. heinäkuuta 2004 Tanskan ilmavoimat (1.) F-16AM Fighting Falcon Embassy of Denmark, Vilnius, Defence Attache 30\. lokakuuta 2004 Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat (1.) Panavia Tornado F.3 1\. tammikuuta 2005 Norjan ilmavoimat (1.) F-16AM Fighting Falcon Norwegian fighter aircraft on a temporary NATO mission in the baltic 30\. maaliskuuta 2005 Alankomaiden ilmavoimat (1.) F-16AM Fighting Falcon (1.) 30\. kesäkuuta 2005 Saksan ilmavoimat (1.) F-4F Phantom II Germans takes over Baltic NATO mission 12\. lokakuuta 2005 Yhdysvaltain ilmavoimat (1.) F-16CJ Fighting Falcon 23rd EFS protects Baltic skies ,Sabers deploy to Lithuania, join NATO air policing mission 1\. tammikuuta 2006 Puolan ilmavoimat (1.) MiG-29A (1.) Polish Wings over Baltic States 31\. maaliskuuta 2006 Turkin ilmavoimat (1.) F-16C Fighting Falcon (1.) Turkish Military Personnel to Take Over Execution of NATO Air Policing Mission Over the Baltic States 1\. elokuuta 2006 Espanjan ilmavoimat (1.) Mirage F-1M (1.) Spain to carry out NATO patrol in Baltic countries , 1\. joulukuuta 2006 Belgian ilmavoimat (2.) F-16AM Fighting Falcon Belgian F16's will lead NATO's Air Policing mission in the Baltic States from 01/12/2006 1\. huhtikuuta 2007 Ranskan ilmavoimat (1.) Mirage 2000C 1\. elokuuta 2007 Romanian ilmavoimat (1.) MiG-21MF-75 1\. marraskuuta 2007 Portugalin ilmavoimat (1.) F-16AM Fighting Falcon 16\. joulukuuta 2007 Norjan ilmavoimat (2.) F-16AM Fighting Falcon 15\. maaliskuuta 2008 Puolan ilmavoimat (2.) MiG-29A 30\. kesäkuuta 2008 Saksan ilmavoimat (2.) F-4F Phantom II 30\. syyskuuta 2008 Yhdysvaltain ilmavoimat (2.) F-15C Eagle 4\. tammikuuta 2009 Tanskan ilmavoimat (2.) F-16AM Fighting Falcon 1\. toukokuuta 2009 Tšekin ilmavoimat (1.) JAS 39C Gripen 1\. syyskuuta 2009 Saksan ilmavoimat Eurofighter Typhoon German Air Force to conduct once more NATO Air Policing over Baltic States 3\. marraskuuta 2009 Saksan ilmavoimat F-4F Phantom II 4\. tammikuuta 2010 Ranskan ilmavoimat Mirage 2000C Rotation of contingents on Baltic air-policing missionAir Baltic 2010 – France takes over 1\. toukokuuta 2010 Puolan ilmavoimat MiG-29A Dalyvauti oro policijos misijoje atvyksta Lenkijos naikintuvai 1\. syyskuuta 2010 Yhdysvaltain ilmavoimat F-15C Eagle US Air contingent take over Baltic Air-policing mission 5\. tammikuuta 2011 Saksan ilmavoimat F-4F Phantom II Richthofengeschwader sichert baltischen Luftraum 28\. huhtikuuta 2011 Ranskan ilmavoimat Mirage 2000C Šiauliuose leisis Prancūzijos naikintuvai 2\. syyskuuta 2011 Tanskan ilmavoimat F-16AM Fighting Falcon 4\. tammikuuta 2012 Saksan ilmavoimat F-4F Phantom II Šiauliuose nusileido Vokietijos karinių oro pajėgų naikintuvai == Ilmatilanloukkauksia == Virolle, Latvialle ja Liettualle ei jäänyt maiden itsenäistyttyä riittävää kalustoa ilmatilan valvomiseen eikä riittävän nopeita lentokoneita tunnistuslentojen suorittamiseen. Tutkilla havaittuja luvattomia ylilentoja esiintyi runsaasti. Baltian maat ovat omaksuneet Natoon liittymisensä jälkeen periaatteen, jonka mukaan vähäisistäkin ilmatilanloukkauksista tiedotetaan. Joissakin tapauksissa ilmatilanloukkauksista lähetetään virallinen tiedonanto eli nootti, johon odotetaan vastausta. Suurin osa epäillyistä ilmatilanloukkauksista tapahtuu Virolle kuuluvan Vaindloon saaren kohdalla Suomenlahdella, missä ilmatilanloukkauksen kesto on lyhyt. === Yhdysvaltalaisten valvontavuorolla === * 7. joulukuuta 2005 – Viro ilmoitti, että venäläinen Antonov An-12 olisi loukannut maan ilmatilaa Vaindloon saaren lähellä matkalla Kaliningradiin lentämällä ilmatilassa kolme kilometriä minuutin aikana. Venäjän laivaston tiedottaja Igor Dylo ilmoitti asian olevan tutkinnassa. === Saksalaisten valvontavuorolla === * 15. syyskuuta 2005 – kuusi venäläistä Suhoi Su-27 -hävittäjää ja Berijev A-50 -hävittäjää suoritti luvallisen lennon Viron ilmatilassa tutkavalvontakoneen havainnoimana. Tapahtuma oli kuitenkin sopimusehtojen vastainen, sillä toisiotutkavastaimet eivät olleet päällä. Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanov kehotti virolaisia tutkimaan kansainvälistä oikeutta esittäen samalla, että oli mahdollista ettei sotilaskoneissa ollut toisiotutkavastaimia. Ivanovin mukaan oli myös mahdollista, että vaikka toisiotutkavastaimia olisikin ollut, niiden kytkeminen päälle ei ollut lakisääteinen velvoite. === Alankomaalaisten valvontavuorolla === * 23. huhtikuuta 2005 kello 13:49 – venäläinen sotilaskuljetuslentokone Antonov An-26 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä yli meripeninkulman (1 852 metriä) syvyydessä suuntanaan Kaliningrad. Kone ei kytkenyt toisiotutkavastainta päälle pitääkseen yhteyden Viron lennonjohtoon. * 29. kesäkuuta 2005 kello 16:59 – venäläinen kuljetus- ja matkustajakone Iljušin Il-18 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä 13 sekunnin ajan 0,6 meripeninkulman (1 111,2 metriä) syvyydessä. === Brittien valvontavuorolla === * 19. marraskuuta 2004 – venäläiskoneet Antonov An-26 ja Antonov An-72 esiintyivät Viron Vaindloon saaren lähistöllä. * 24. marraskuuta 2004 – Tupolev Tu-154 havaittiin kahdesti lähellä Viron Naissaarta ja Osmussaarta. * 3. joulukuuta 2004 – Antonov An-26 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä. === Belgialaisten valvontavuorolla === * 2. huhtikuuta 2004 – Iljušin Il-18 havaittiin Tallinnan edustalla. Koneen tunnisti Suomen ilmavoimien hävittäjä F-18 Hornet ennen Belgian ilmavoimien F-16 -konetta. ==Katso myös== *Viron ilmavoimat *Latvian ilmavoimat *Liettuan ilmavoimat *Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005 *Suomen ilmatilan loukkaukset *Viron ilmatilan loukkaukset 2005 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *F-16 -hävittäjiä Liettuassa *Puolan ilmavoimien 1. taktinen laivue ===Belgialaiset F-16AM:t=== 29.3.-30.6.2004 4 kpl F-16AM:iä 239. laivueesta Kleine Brogelin lentotukikohdasta *Kuvia belgialaisista F-16 -hävittäjistä liettualaisessa tukikohdassa *Baha belgialaisista F-16:sta ===Tanskalaiset F-16:t=== 1.7- 14.10.2004 *Tanskan sotilasattašea *Tanskan ilmavoimien tiedote ===Brittiläiset Tornado F3:t=== *Hävittäjälaivue 43 ===Norjalaiset F-16:t=== *Kuvitettu Norjan ilmavoimien tiedote *132. Luftving Bodø ===Yhdysvaltalaiset F-16:t=== *52nd Fighter Wing Spangdahlem *F-16 Luokka:Viron asevoimat Luokka:Latvian asevoimat Luokka:Liettuan asevoimat Luokka:Baltian maat Luokka:Sotilasoperaatiot