EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Gudmund Harlem

Gudmund Harlem (24. heinäkuuta 1917 Kristiania – 22. maaliskuuta 1988 Oslo) oli norjalainen lääkäri ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan sosiaaliministerinä 1955–1961 sekä puolustusministeri 1961–1963 ja 1963–1965. Gudmund Harlem oli Gro Harlem Brundtlandin ja Hanne Harlemin isä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gudmund Harlem Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan puolustusministerit Luokka:Norjalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
GPT (kielimalliperhe)

GPT (lyhenne sanoista Generative pre-trained transformer) on OpenAI:n kehittämä kielimallien perhe, jotka on koulutettu suurilla tekstikorpuksilla siten, että ne voivat luoda ihmismäistä tekstiä. Mallit on kehitetty käyttäen transformer-arkkitehtuuria. Niitä voidaan hienosäätää erilaisiin luonnollisen kielenkäsittelyn tehtäviin, kuten tekstin luomiseen, käännöksiin ja tekstinluokitteluun. Nimen "pre-training"-osio (suom. esikoulutus) viittaa mallien kehityksen alussa tapahtuvaan koulutusprosessiin suurella tekstikorpuksella, jossa malli oppii ennustamaan seuraavan sanan tekstikatkelmassa. Tämä antaa vankan pohjan mallille toimia hyvin erilaisten tehtävien parissa, joissa on rajalliset määrät tehtäväkohtaista dataa. == Luettelo tuotteista == OpenAI julkaisi 11. kesäkuuta 2018 raportin "Improving Language Understanding by Generative Pre-Training", jossa he esittelivät GPT:n. Tuolloin parhaiten suoriutuvat neuroverkkoja käyttävät luonnolliset kielenkäsittelymallit nojasivat enimmäkseen ohjattuun oppimiseen suurista määristä manuaalisesti merkittyä dataa. Tämä riippuvuus ohjattuun oppimiseen rajoitti niiden käyttöä huonosti annotoiduissa tietojoukoissa, ja teki erittäin suurten mallien kouluttamisen kalliiksi ja aikaa vieväksi. Monet kielet, kuten swahili tai haitinkreoli, ovat vaikeita kääntää ja tulkita tällaisten mallien avulla johtuen saatavilla olevan tekstin puutteesta korpuksen rakentamiseen. Sen sijaan GPT:n puolivalvottu lähestymistapa sisälsi kaksi vaihetta: valvomattoman generatiivisen esikoulutusvaiheen, jossa kielen mallinnustavoitetta käytettiin alkuparametrien asettamiseen, ja valvotun erottelevan hienosäätövaiheen, jossa näitä parametreja mukautettiin kohdetehtävään. GPT versiot Käyttötarkoitus Parametrien määrä Koulutusdata Julkaisupäivä GPT-1 Yleinen 117 miljoonaa BookCorpus : 4,5 Gt tekstiä 7000 julkaisemattomasta kirjasta. 11. kesäkuuta 2018 GPT-2 Yleinen 1,5 miljardia WebText: 40 Gt tekstiä, kahdeksan miljoonaa asiakirjaa, 45 miljoonalta Redditissä positiivisesti äänestettyä verkkosivua. 14. helmikuuta 2019 GPT-3 Yleinen 175 miljardia 570 Gt selkeää tekstiä, 0,4 biljoonaa tokenia. Enimmäkseen CommonCrawl, WebText, englanninkielinen Wikipedia ja kaksi kirjakokoelmaa (Kirjat1 ja Kirjat2). 11. kesäkuuta 2020 InstructGPT Keskustelu 175 miljardia ? 4. maaliskuuta 2022 ProtGPT2 Proteiinisekvenssit 738 miljoonaa Proteiinisekvenssit UniRef50:stä (yhteensä 44,88 miljoonaa, kun validointiin oli käytetty 10 %) 27. heinäkuuta 2022 BioGPT Biolääketiede 347 miljoonaa PubMed (yhteensä 1,5 miljoonaa) 24. syyskuuta 2022 GPT-3.5 Dialogi ? ? 30. marraskuuta 2022 GPT-4 Yleinen ? ? 14. maaliskuuta. 2023 == Katso myös == * LaMDA == Lähteet == Luokka:OpenAI Luokka:Koneoppiminen
Aase Bjerkholt

Aase Ingerid Nathalie Bjerkholt (16. tammikuuta 1915 Kristiania – 16. elokuuta 2012 Oslo) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan ensimmäisenä perhe- ja kuluttajaministerinä 1955–1963 sekä uudelleen 1963–1965. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aase Bjerkholt Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Tummat silmät, ruskea tukka

Tumma silmät, ruskea tukka on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen single vuodelta 1980. Kappale on Raul Reimaninhttps://www.discogs.com/release/7316737-Paula-Koivuniemi-Tummat- Silm%C3%A4t-Ruskea-Tukka suomeksi sanoittama versio Danielle Vezollesin, Jeff Barnelin ja Michel Jouveaux'n sävelteoksesta "Le Cœur Somnambule" (1979). Singlen b-puoli "Romantiikkaa" on Markku Johanssonin säveltämä ja sovittama iskelmä, jonka sanoitti Juha Vainio. Singlen molemmat puolet julkaistiin Koivuniemen viidennellä studioalbumilla Vie minut pois (1980). "Tummat silmät, ruskea tukka" osuu Koivuniemen uralla saumaan, jolloin hänen etsikkoaikansa oli ohi ja hän oli löytänyt tyylinsä. Sitä ennen hänen laulunsa oli laadittu pitkälti tanssilavoja varten, vastedes ne tehtiin myös kuunneltaviksi. "Tummat silmät, ruskea tukka" on mukana lukuisilla Koivuniemen kokoelma-albumeilla, usein niiden avausraitana. Sen varhaisin digitaalinen julkaisu on CD- kokoelmalla Paula Koivuniemi – 20 toivottua levytystä (1987). Suoratoistopalvelu Spotifyssa kappale oli kerännyt maaliskuun 2023 loppuun mennessä yli puolitoista miljoonaa kuuntelukertaa. Koivuniemen tunnuskappaleeksi kasvaneella "Aikuisella naisella" kertoja oli kolmisen miljoonaa.Spotify : haku : Paula Koivuniemi "Tummat silmät, ruskea tukka" poikkeaa rakenteeltaan tavanomaisesta pop-sävellyksestä. Lyhyen intron jälkeen lauletaan kertosäkeistö, jonka jälkeen lauletaan säkeistö. Laulun kertojaminä on tuntenut elämänsä tyhjäksi, kunnes siihen saapuu "hän", joka on sanoituksen perusteella kertojan unelmien täyttymys. "Tummat silmät, ruskea tukka" oli vuoden 1980 kolmanneksi suurin hitti Suomessa. Sen edellä olivat Maukka Perusjätkän "Vaatteet" ja Abban "The Winner Takes It All". Neljäntenä oli Maukka Perusjätkän "Säpinää". Jukebox-listalla se ylsi ykköseksi ja myydyimpien single-julkaisujen listalla kakkoseksi.Pennanen, s. 28 ja 183 "Tummat silmät, ruskea tukka" on versioitu noin kymmenen kertaa. Secondhand Songs -sivuston mukaan Marie Myriamin levyttämästä alkuperäisteoksesta "Le Cœur Somnambule" ei ole tehty muunkielisiä käännöksiä. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Chordify: Paula Koivuniemi - Tummat Silmät, Ruskea Tukka Luokka:Paula Koivuniemen kappaleet Luokka:Raul Reimanin sanoittamat kappaleet Luokka:Vuoden 1980 kappaleet
Rakkestad Avis

Rakkestad Avis on norjalainen vuonna 1912 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Rakkestad. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Rakkestad
FOMO

Pelko, että jää jostakin paitsi tai FOMO (englannista: fear of missing out) on eräänlainen sosiaalinen ahdistus, joka perustuu uskomukseen, että muut voivat pitää hauskaa, kun ahdistusta kokeva henkilö ei ole paikalla. Sille on ominaista halu pysyä aina ajan tasalla siitä, mitä muut tekevät. FOMO määritellään myös katumuksen peloksi, joka voi johtaa huoleen siitä, että ihminen saattaa jättää väliin tilaisuuden sosiaaliseen kanssakäymiseen, uuden kokemuksen, mahdollisuuden hyötyä sijoituksesta tai muista tyydyttäviä tapahtumista. FOMO on pelko siitä, että osallistumatta jättäminen on väärä valinta. == Muut termit == Lyhenteestä FOMO on syntynyt useita termejä, kuten ”FOBO" (englannista fear of better options), ”pelko paremmista vaihtoehdoista") ja ”FODA” pelko tehdä mitään (englannista fear of doing anything). === JOMO === Lyhenne JOMO 'ilo jonkin menettämisestä' tai 'riemu pois jäämisestä' (englannin kielestä joy of missing out) on FOMOn vastakohta, jossa menettämisen pelon sijaan nautitaan siitä, että ollaan vähemmän huolissaan sosiaalisesta mediasta ja muiden ihmisten tapahtumista. Jotkut käyttävät lyhennettä myös viittaamaan yksin nautittuun aikaan tai luonnossa vietettyyn aikaan, poissa internetistä eräänlaisena ”digitaalisena vieroituksena”. == Katso myös == * Sosiaalinen media * Internet == Lähteet == Luokka:Mainonta Luokka:Sosiaalinen media Luokka:Viestintä Luokka:Internet- kulttuuri Luokka:Ahdistuneisuus
Perhonen (kappale)

Perhonen on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen vuonna 1966 julkaistu esikoissingle. Sen pohjana oli H.Saarniahon eli Heikki Litun säveltämä ja sanoittama "Yöperhonen", jonka Iris Kangasniemi oli levyttänyt Toivo Kärjen sovittamana vuonna 1950. Koivuniemeä varten hieman muunnetut sanat kirjoitti Tuula Valkama, ja sovituksen teki Rauno Lehtinen. Singlen b-puolena on Toivo Kärjen-Reino Helismaan sanoittama "Seitsemän onnen tähteä". "Perhosessa" ei ole varsinaista kertosäettä. Sen rakenteena on intro - säkeistö - silta - välisoitto - säkeistö - silta - outro. Sanoituksessa laulun päähenkilö rinnastaa itsensä perhoseen ja kertoo yöelämästään. Kappaleessa laulettiin alkuaan yöperhosesta, mutta Tuula Valkama muutti sen perhoseksi juuri ennen levytyksen aloittamista. Yöperhonen viittasi ilotyttöön, eikä Valkama pitänyt sitä sopivana nuoren Koivuniemen laulettavaksi. "Perhonen" ei ollut studioalbumin johtosingle. Koivuniemen esikoisalbumi Leikki riittää julkaistiin vasta yhdeksän vuotta myöhemmin. Koivuniemen varhaistuotantoa julkaistiin kokoelma-albumilla Paula Koivuniemi (1971). "Perhonen" valittiin vuonna 1995 julkaistun CD-kokoelman nimikkokappaleeksi. Eino Grön levytti "Perhosesta" oman versionsa 1973. == Lähteet == Luokka:Paula Koivuniemen kappaleet Luokka:Vuoden 1966 kappaleet
Ilveskuiskaaja

Ilveskuiskaaja on vuonna 2023 ensi-iltansa saava suomalais-virolainen dokumenttielokuva, jonka on ohjannut Juha Suonpää. Elokuva kertoo Hannu Rantalasta, jolla on tiettävästi Suomen laajin, erityisesti ilvesten seuraamiseen viritetty yli sadan kameran riistakameraverkosto. Kameroiden avulla Hannulle avautuu portti suomalaiseen luontoon ja ennennäkemättömään yhteyteen ilvesten kanssa. == Tuotanto == Elokuvan on tuottanut Wacky Tie Films. Yhteistuottajana on toiminut virolainen Klara Films sekä Swamphead. == Vastaanotto == Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Kööpenhaminassa CPH:DOX -festivaaleilla, jossa se palkittiin pohjoismaisen kilpailun erityismaininnalla. Elokuva valittiin myös Toronton Hot Docs -festivaalille, joka on Pohjois-Amerikan merkittävin dokumenttielokuvafestivaali. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2023 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Andrei Abramov

Andrei Abramov (, 5. joulukuuta 1935 Iževsk, Neuvostoliitto - 4. toukokuuta 1994) oli Neuvostoliittoa edustanut venäläisnyrkkeilijä, joka voitti kolme kertaa raskaansarjan Euroopan mestaruuden. == Nousu Neuvostoliiton huipulle == Andrei Abramov aloitti nyrkkeilyn teini-ikäisenä vuonna 1952. 18-vuotiaana hän liittyi Neuvostoliiton armeijaan ja muutti Moskovaan. Neuvostoliiton raskaansarjan ykkösnimi oli tähän aikaan liettualainen Algirdas Šocikas, jonka uran jälkeen vuonna 1957 Abramov nousi Neuvostoliiton raskaansarjan ykkösnimeksi. Samana vuonna järjestetyillä Moskovan Nuorisofestivaaleilla hän voitti Tšekkoslovakian Z.Benesovskyn raskaassa sarjassa ja voitti festivaalikisojen raskaansarjan. Kolmas keskeinen kisa oli Prahan EM-kisat. Niissä Abramov edusti Neuvostoliittoa. Hän voitti ensin suomalaisen Harry Mäkelän, sitten edellisten EM-kisojen hopeamitalistin Itä-Saksan Ulli Nitzschken pistein 3-2 ja Tšekkoslovakian Josef Němecin. Loppuottelussa tuli vastaan Romanian Vasile Mariutan, jonka Abramov voitti selkeästi. == Kohti olympialaisia == Seuraavana vuonna Abramov otti toisen maansa mestaruuden. Vuonna 1959 hän ei pystynyt osallistumaan maansa mestaruuskisoihin, mutta hänet valittiin puolustamaan Euroopan mestaruutta Luzernissa. Ensimmäisessä ottelussa vastaan tuli Italian Giorgio Masteghin, jonka hän voitti pistein. Seuraavia vastustajia olivat Sveitsin Max Bossigger, josta voitto tuli tyrmäyksellä. Loppuotteluun Abramov eteni voittamalla Puolan Władysław Jędrzejewskin ja loppuottelussa Englannin Dave Thomasin. Vuosi 1960 oli olympiavuosi, johon Abramovikin tähtäsi. Ennen olympialaisia hän saavutti 3. Neuvostoliiton mestaruuden. Ensimmäisessä olympiaottelussa tuli voitto keskeytyksellä Espanjan Manuel Garcíasta, mutta toisessa ottelussa Italian Franco De Piccoli otti voiton Abramovista edeten lopulta olympiavoittajaksi. == Olympiapettymyksen jälkeinen ura == Olympiapettymyksestä huolimatta Abramov jatkoi nyrkkeilyuraansa ja voitti Neuvostoliiton mestaruuden vuonna 1961. Hän puolusti myös EM-kisamestaruutaan Belgradissa. Kolmas Euroopan mestaruus tuli kolmella voitolla; ensin keskeytyksellä Unkarin László Szabosta, sitten pistein Puolan Zbigniew Gugniewiczsta ja loppuottelussa pistein Italian Benito Pennasta. Seuraavana kahtena vuotena Abramov otti maansa mestaruudet. Vuonna 1963 järjestettiin EM-kisat Moskovassa, jossa hänellä oli mahdollisuus saada historiallinen neljäs EM-mestaruus. Kolme voitettua ottelua vei hänet loppuotteluun. Voitot tulivat keskeytyksellä Unkarin Antal Budaista, pistein Saksan Hans Huberista ja Italian Dante Canésta. Loppuottelussa Tšekkoslovakian Josef Nemec otti kuitenkin voiton Abramovista pistein 3-2 hänen kotiareenallaan. Abramov yritti vielä vuoden 1964 Tokion olympialaisiin. Suunnitelman katkaisi Alexander Isossimov ottamalla loppuottelussa voiton Abramovista. Näin päättyi nyrkkeilyura, jossa hänelle kertyi 160 ottelua ja niistä 148 voittoa. Kaikkiaan hän saavutti seitsemän Neuvostoliiton mestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta. === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Nyrkkeilyvalmentajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Unelmaero – Elämä 2.0

Unelmaero – Elämä 2.0 on Ismo Leikolan ja Angelika Leikolan kirjoittama kertomus jo eronneen pariskunnan paluusta Yhdysvaltoihin ja julkisesta ja kulissien takaisesta elämästä ja avioerosta. Kirjan on julkaissut vuonna 2023 Siltala. Kirja etenee Angelikan ja Ismon vuoropuheluna, mutta sanansa sanoo myös puhdasverinen sekarotuinen Kity-koira, josta tulee julkkiskoira. Hän paljastaa avioeron hänessä herättämät todelliset tunteet.Unelmaero, s 145. ==Arviot== Iida Kantola nostaa Ilta-Sanomissa kirjasta esille pitkän prosessin, joka johti lopulta avioeroon,Iida Kantola, Ismo ja Angelika Leikola paljastavat uutuuskirjassa avioeronsa todelliset syyt – seksin loppuminen oli viimeinen niitti Ilta-Sanomat 24.3.2023. Viitattu 30.3.2023 MTV:n Teresia Jokinen taas ottaa esimerkiksi Amerikan-elämästä Leikoloiden vierailun taannoisesta suosikkisarjasta Kauniista ja rohkeista tunnetun Ronn Mossin kotona.Teresia Jokinen, Kirja: Koomikko Ismo Leikola sai kutsun Kaunarit- Ridgen kotiin MTV uutiset 26.3.2023. Viitattu 30.3.2023 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Unelmaero Siltala Kustannus Luokka:Vuoden 2023 kirjat Luokka:Suomalaiset elämäkerrat ja muistelmat
Kun kuuntelen Tomppaa

Kun kuuntelen Tomppaa on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen CD- single vuodelta 1999. Rockvaikutteista iskelmää edustavan kappaleen sävelsi Esa Nieminen ja sanoitti Pekka Laaksonen. Sovittajina toimivat Nieminen ja Leri Leskinen. Single julkaistiin mainokseksi maaliskuussa 1999 ilmestyneelle studioalbumille Kuuntelen Tomppaa. == Rakenne == "Kun kuuntelen Tomppaa" -kappaleen rakenne on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - kertosäkeistö. Laulun päähenkilö on Tom Jonesin intohimoinen ihailija, joka saa kylmiä väreitä kuunnellessaan "Walesin tiikeriä". == Syntyhistoria == "Kun kuuntelen Tomppaa" sai alkunsa lokakuussa 1998, kun sanoittaja Laaksonen kuunteli autoradiosta ohjelmaa, jossa Paula Koivuniemi kertoi olevansa Tom Jonesin vannoutunut ihailija. Laulun sanat alkoivat virrata Laaksosen päässä ja hän kirjoitti viikonlopun aikana sanoituksen aihion, jonka hän lähetti alkuviikosta Esa Niemiselle. Nieminen soitti Laaksoselle ja luonnehti pilke silmäkulmassa laadittua sanoitusta "helvetin hauskaksi". Nieminen kehitti sanoihin sopivan sävelmän parissa tunnissa. Koivuniemi oli tyytyväinen, kun hänelle ehdotettiin pitkästä aikaa diskokappaletta. Hän tosin empi kotvan, ennen kuin näytti vihreää valoa. "Kun kuuntelen Tomppaa" ei noussut soittolistojen huipulle. Radiosoittolistalla se ylsi sijalle kahdeksan.Pennanen, s. 183 == Elastisen versio == Elastinen levytti kappaleesta oman versionsa 2014. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Chordify: Paula Koivuniemi - Kun kuuntelen Tomppaa Luokka:Paula Koivuniemen kappaleet Luokka:Vuoden 1999 kappaleet
Suomen ja Uruguayn suhteet

Suomen ja Uruguayn suhteet kattavat Suomen ja Uruguayn valtiolliset, taloudelliset ja kulttuurilliset kahdenväliset suhteet. Suomalaisilla yrityksillä on huomattavia sellutehdassijoituksia Uruguayssa, mikä on tehnyt Uruguaysta Suomelle tärkeän kauppakumppanin. Suomen Argentiinan-suurlähettiläs edustaa Suomea Uruguayssa. Montevideossa Suomella on kunniapääkonsuli. Uruguaylla on ollut suurlähetystö Helsingissä vuodesta 2013 lähtien. Uruguay tunnusti Suomen itsenäisyyden elokuussa 1919. Maiden välille solmittiin diplomaattiset suhteet maaliskuussa 1935. Talvisodan aikana Uruguay osoitti diplomaattista tukea Suomelle Tukholman konferenssissa ja päätti käyttää 100 000 Uruguayn pesoa ostaakseen uruguaylaisia tuotteita lähetettäväksi Suomeen. Suomessa katsottiin, että pienenä ja köyhänä maana Uruguay oli tehnyt Suomen puolesta suuren uhrauksen. Uruguayn presidentti Alfredo Baldomirille myönnettiin korkein suomalainen kunniamerkki, Suomen Valkoisen Ruusun suurristi ketjuineen. Presidentti Sauli Niinistö teki Suomen ensimmäisen valtiovierailun Uruguayhin vuonna 2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Uruguay Luokka:Uruguayn ulkopolitiikka
Oresthasion

Oresthasion (, myös Orestheion, , Oresteion, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Arkadiassa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Megalópolin kunnan Anemodoúrin kylän paikalle. == Maantiede == Oresthasionin kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian eteläosassa lähellä tietä, joka johti Megalopoliista Pallantioniin ja Tegeaan.Pausanias: Kreikan kuvaus 8.44.2, vrt. 8.3.1, 8.27.3, 8.39.4; Herodotos: Historiateos 9.11; Plutarkhos: Arist. 10; Thukydides: Peloponnesolaissota 5.64; Euripides: Orestes 1642, Elektra 1274. Oresthasionin akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijoitetaan nykyisen Anemodoúrin kylän läheiselle kukkulalle nimeltä Gkroumouroú (Γκρουμουρού), jonka korkeus on noin 70 metriä ympäristöstään laskettuna. Sen huipun koko on noin 44 × 30 metriä. Alakaupungin kooksi on arvioitu noin 450 × 200 metriä. Oresthasionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä Oresthis (). Sen kokoa ei tunneta, mutta kooksi on arvioitu alle 25 tai ainakin alle 100 neliökilometriä. Kaupunkivaltion alueella sijaitsi paikka nimeltä Ladokeia eli Laodikion.Thukydides: Peloponnesolaissota 4.134; Pausanias: Kreikan kuvaus 8.44.1; Polybios: Historiai 2.51, 2.55. == Historia == Oresthasionin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Kaupunki kuului Mainalian heimovaltioon ja sen mukana todennäköisesti peloponnesolaisliittoon. Oresthasionlainen Tellon voitti poikien nyrkkeilyn Olympian kisoissa vuonna 472 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Oresthasios (). Vuonna 423 eaa. kaupunkivaltion alueella Ladokeiassa käytiin Tegean ja Mantineian ja niiden liittolaisten välinen taistelu. Myöhemmin Oresthasion kuului Mainalian heimovaltion mukana Arkadian liittoon. Kaupungin asukkaat siirrettiin liiton keskukseksi perustettuun Megalopoliihin vuonna 371 eaa. Ladokeiasta tuli tuolloin Megalopoliin kaupunginosa. Myöskään Oresthasionin kaupunki ei vaikuta kokonaan lakanneen olemasta, sillä sieltä on tehty löytöjä myös hellenistiseltä kaudelta. == Rakennukset ja löydökset == Oresthasionin akropoliilta eli nykyiseltä Gkroumouroún kukkulalta on löydetty linnoitusmuurien jäänteitä. Alakaupungin ei tiedetä olleen linnoitettu. Kaupungin alueelta on löydetty paljon keramiikan osia sekä muun muassa joitakin pylväsrumpuja. == Lähteet == Luokka:Antiikin Arkadian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Megalópoli
Theisoa (Kynuria)

Theisoa () eli Thisoa () oli antiikin aikainen kaupunki Kynuriassa Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Andrítsaina-Kréstenan kunnan alueella lähellä nykyistä Theisóan kylää.Pausanias: Kreikan kuvaus 8.27.4, 8.38.3, 8.38.9. Theisoa sijaitsi Lykaion-vuoren pohjoisrinteessä. Kreikkalaisessa mytologiassa se sai nimensä nymfi Theisoasta, joka oli yksi Zeus-lapsen hoitajista. Kaupungin asukkaat siirrettiin Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä vuonna 371 eaa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Theisoatēs (). Nykyinen Theisóan kylä, entinen Lávda, nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1912. Kynurian Theisoaa ei tule sekoittaa toiseen Theisoaan, joka sijaitsi suhteellisen lähellä Orkhomeniassa eli Orkhomenoksen poliksen alueella Kynurian Theisoasta koilliseen, lähellä nykyistä Karkaloún kylää. == Lähteet == Luokka:Andrítsaina-Kréstena Luokka:Antiikin Arkadian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa
Theisoa (Orkhomenia)

Theisoa () eli Thisoa () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Gortynían kunnan alueella lähellä nykyistä Karkaloún kylää. == Maantiede == Theisoan kaupunki sijaitsi Orkhomeniassa eli Orkhomenoksen poliksen alueella Arkadiassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Karkaloún kylän lähellä linnuntietä noin kuusi kilometriä koilliseen Dimitsánasta eli antiikin Teuthiin kaupungin paikasta. Kaupunki koostui akropoliista eli yläkaupunki-linnavuoresta sekä tasangolla sen juurella olleesta alakaupungista. Theisoan poliksen alueen kokoa ei tunneta, mutta kooksi on arvioitu alle 100 neliökilometriä. Orkhomenian Theisoaa ei tule sekoittaa toiseen Theisoaan, joka sijaitsi suhteellisen lähellä Kynuriassa Orkhomenian Theisoasta lounaaseen. == Historia == Theisoan mainitaan kuuluneen Methydrionin ja Teuthiin tavoin Orkhomenoksen liittoon (). Kaupungin asema tunnetaan huonosti: se on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Se vaikuttaa kuitenkin olleen poliksena Orkhomenoksen alaisuudessa. Megalopoliin kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 371 eaa. Theisoan asukkaat päätettiin siirtää sinne, mutta ei ole varmuutta siitä, toteutettiinko päätös. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Theisoatēs () ja Thisoaīos (). == Rakennukset ja löydökset == Theisoan akropolis on ollut ympäröity muurein, jotka saattavat olla noin 200-luvulta eaa. Alakaupungissa ei ollut muureja. Sekä akropoliilta että alakaupungista on löydetty rakennusten jäänteitä, joista vanhimmat ajoittuvat 200-luvulle eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Arkadian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Gortynía
OpenJDK

OpenJDK ( Open Java Development Kit ) on vapaa ja avoimen lähdekoodin Java Platform, Standard Edition (Java SE) -toteutus. Se on tulosta Sun Microsystemsin vuonna 2006 aloittamasta hankkeesta. Toteutus on lisensoitu vain GPL-2.0- lisenssillä linkityspoikkeuksella . Ellei GPL-linkityspoikkeusta olisi, Java-luokkakirjastoon linkitetyt komponentit olisivat GPL-lisenssin ehtojen alaisia. OpenJDK on Java SE:n virallinen referenssitoteutus versiosta 7 lähtien. Moving to OpenJDK as the official Java SE 7 Reference Implementation Java Platform, Standard Edition 7 Reference Implementations == Komponentit == OpenJDK-projekti tuottaa useita komponentteja: tärkeimmät virtuaalikoneen ( HotSpot ), Java Class Libraryn ja Java-kääntäjän ( javac ). Selainlaajennus ja Web Start, jotka ovat osa Oracle Javaa, eivät sisälly OpenJDK:han. Sun ilmoitti aiemmin yrittävänsä saada nämä komponentit avoimeen lähdekoodiin, mutta Sun tai Oracle eivät ole tehneet niin. Ainoat tällä hetkellä saatavilla olevat ilmaiset lisäosat ja Web Start -toteutukset as of 2016 ovat IcedTean tarjoamia. OpenJDK 9+ tukee AOT-kääntämistä ( jaotc ) GraalVM:n (JEP 295) avulla. Kokeellinen `-XX:+EnableJVMCIProduct` -lippu mahdollistaa Graal JIT:n (JEP 317) käytön. == OpenJDK-versiot == OpenJDK perustui alun perin vain Java-alustan JDK 7 -versioon . JDK 10:n jälkeen pyrkimys tuottaa avoimen lähdekoodin referenssitoteutus Java SE Platformille siirrettiin JDK-projektiin. Toisin kuin aiemmat JDK Release Projects -projektit, jotka tuottivat vain yhden ominaisuusjulkaisun ja päättyivät sitten, tämä pitkäkestoinen projekti tuottaa kaikki tulevat JDK- ominaisuusjulkaisut ja toimittaa ominaisuusjulkaisun kuuden kuukauden välein tiukan, aikaperusteisen mallin mukaisesti. == OpenJDK koontiversiot == Koska Oracle ei enää julkaise päivityksiä pitkän aikavälin tukijulkaisuille (LTS) sallitulla lisenssillä, muut ovat alkaneet tarjota koontiversioita. Difference between OpenJDK and AdoptOpenJDK Java is Still Free == Lähteet == Luokka:Java
Rudolf von Sebottendorff

Rudolf von Sebottendorff (oikealta nimeltään Rudolf Glauer; 9. marraskuuta 1875 Hoyerswerda, Saksan keisarikunta – 9. toukokuuta 1945 Istanbul, Turkki) oli saksalainen äärioikeistolainen esoteerikko ja okkultisti, joka perusti natsipuoluetta rahoittaneen Thule-seuran. Häntä on luonnehdittu myös seikkailijaksi ja huijariksi. == Elämä ja ura == Keskeytettyään insinööriopintonsa Sebottendorff lähti merille ja vietti sen jälkeen useita vuosia Turkissa, jossa hän perehtyi okkultismiin. Palattuaan vuonna 1913 Saksaan hän väitti, että paroni von Sebottendorff oli adoptoinut hänet Turkissa. Hoyerswerdan rekisterissä ei kuitenkaan ole mainintaa adoptiosta. Vuonna 1916 Sebottendorff liittyi Germanenorden-salaseuraan ja perusti elokuussa 1918 Thule-seuran. Se toimi Münchenin Vier Jahreszeiten -hotellissa, josta Sebottendorff vuokrasi huoneita. Seura kopioi vapaamuurarien organisaatiomuodon mutta vastusti muuten jyrkästi muurareita. Hotellissa sijaitsi myös Thulen toimisto ja Sebottendorffin päätoimittaman Münchener Beobachter -sanomalehden toimitus. Lehti myytiin joulukuussa 1920 natsipuolueelle uudella nimellä Völkischer Beobachter. Baijerin vapaavaltion perustamisen jälkeen 8. marraskuuta 1918 perustettiin järjestön sotilaallinen haara Kampfbund Thule, joka osallistui vastavallankumoukselliseen toimintaan. Thule ei pyrkinyt monarkian palauttamiseen vaan antisemitistisen diktatuurin perustamiseen. Jo vuoden 1919 alussa lähes kaikki Münchenin äärioikeistolaiset ryhmät kokoontuivat Thule-seuran alaisuudessa. Thulen jäsen, urheilutoimittaja Karl Harrer perusti Saksan työväenpuolueen, joka myöhemmin muutti nimensä Saksan kansallissosialistiseksi työväenpuolueeksi. Thulen toimintaan osallistuivat myöhemmät natsijohtajat Hans Frank, Rudolf Hess ja Alfred Rosenberg. Münchenin neuvostotasavallan väkivaltaisuuksien jälkeen Thule-seura hajosi kilpaileviksi ryhmiksi. Sebottendorff muutti Münchenistä Freiburgiin, sitten Bad Sachsaan ja lopulta takaisin Turkkiin. Vuonna 1924 hän julkaisi okkultistisen teoksen Die Praxis der alten türkischen Freimaurerei: der Schlüssel zum Verständnis der Alchimie; eine Darstellung des Rituals, der Lehre, der Erkennungszeichen orientalischer Freimaurer ("Muinaisen turkkilaisen vapaamuurariuden käytännöt: avain alkemian ymmärtämiseen; selvitys itämaisten vapaamuurarien rituaalista, opista ja tunnusmerkeistä."). Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen Sebottendorff palasi Müncheniin. Hän joutui kuitenkin pian epäsuosioon, koska hän väitti vuoden 1934 kirjassaan Bevor Hitler kam ("Ennen Hitlerin tuloa"), että Thule-seura oli kansallissosialismin edelläkävijä. Hänet karkotettiin Saksasta helmikuussa 1934. Hän palasi Turkkiin ja tiettävästi hukuttautui Bosporinsalmeen kuultuaan Saksan antautumisesta 9. toukokuuta 1945. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Saksalaiset okkultistit Luokka:Esoteerikot Luokka:Alkemistit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet Luokka:Saksalaiset vapaamuurarit
Michael Matheson (täsmennyssivu)

Michael Matheson -nimisiä henkilöitä ovat: * Michael Matheson, (s. 1970) skotlantilainen poliitikko * Michael Matheson, (s. 1994) kanadalainen jääkiekkoilija * Michael Matheson, fiktiivinen hahmo vuoden 2009 elokuvassa Grace.
Wanja Lundby-Wedin

Wanja Lundby-Wedin (s. 19. lokakuuta 1952) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestön LO:n puheenjohtajana 2000–2012 sekä eurooppalaisen ammattiyhdistysjärjestö European Trade Union Confederationin puheenjohtajana 2007–2011. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kalle Räsänen

Kaarlo August (Kalle) Räsänen (14. elokuuta 1900 Kontiolahti – 2. huhtikuuta 1986) oli suomalainen metsänhoitaja ja yksityismetsätalouden asiantuntija, joka sai ylimetsänhoitajan ja metsäneuvoksen arvonimet. Viitattu 31.3.2023. ==Henkilöhistoria== Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Räsänen ja emäntä Liisa Puuperä ja puoliso vuodesta 1926 Sylvia Linnea Koskelainen. Räsänen tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1919 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1923. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin 1930-luvulta 1950-luvulle. Räsänen oli Kevätniemen sahan avustava metsänhoitaja 1923, Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran metsäkonsulentti 1923–1928, Pohjois-Karjalan metsänhoitolautakunnan päämetsänhoitaja 1929–1938 ja Keskusmetsäseura Tapion toimistopäällikkö 1938–1958 ja järjestöosaston päällikkö 1959–1967. Metsähallituksen hiilitoimiston palveluksessa hän oli 1941. Räsäsellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Ylimetsänhoitajan arvonimen hän sai 1952 ja metsäneuvoksen arvonimen 1967. ==Julkaisuja== * Metsänhoitolautakuntien toiminta vuosina 1929–1938, 1939, Paavo Pelttarin kanssa * Polttopuumme: mitä sen hankinnasta on tiedettävä?, 1941 * Metsäasiaa metsänhoitoyhdistysten ympärillä, 1957. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
HMAS Deloraine

HMAS Deloraine (viirinumero J232) oli Australian laivaston Bathurst-luokan korvetti. == Valmistus == Britannian amiraliteetti tilasi aluksen Morts Dock and Engineering Companylta Sydneystä, missä köli laskettiin 19. maaliskuuta 1941. Alus laskettiin vesille 26. heinäkuuta kumminaan laivastoministerin puoliso Dame Mary Hughes ja otettiin palvelukseen 22. marraskuuta Sydneyssä ensimmäisenä päällikkönään komentajakapteeni Desmond A. Menlove, RANR(S). == Palvelus == Alus lähti 26. joulukuuta 1941 Sydneystä Darwiniin torjumaan sukellusveneitä Arafuramerellä. Se saapui 7. tammikuuta määränpäähänsä aloittaen sataman suojaamisen. Aluksen miehistö upotti 20. tammikuuta 1942 syvyyspommein keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneen I-124. Helmikuusta kesäkuuhun 1942 alus suojasi saattueita Darwinin Torstaisaarten välillä. Se oli 19. helmikuuta Darwinissa keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimien hyökätessä ensimmäisen kerran Darwiniin. Alus selvisi hyökkäyksestä vaurioitta ja osallistui sen jälkeisiin pelastustöihin. Alus joutui 5. maaliskuuta neljästi ilmahyökkäykseen saamatta vaurioita. Heinäkuussa alus palasi Sydneyyn aloittaakseen saattuetehtävät Australian itärannikolla. Seuraavan vuoden lukuun ottamatta telakalla oloa alus suojasi rannikkoliikennettä Sydneyn, Newcastlen, Brisbanen ja Uuden-Guinean alueella. Aluksen miehistö pelasti huhtikuussa 1943 yhdysvaltalaisen rahtialuksen Lydia M Childin eloonjääneet. Aluksen suojaamista saattueista upotettiin ainoastaan kaksi alusta (rahtialus Portmar ja LST-469), jotka kummatkin upotettiin 16. kesäkuuta New South Walesin rannikolla. Toukokuussa 1944 alus siirrettiin Uuteen-Guineaan suojaamaan saattueita, valvomaan merialuetta ja kuljettamaan joukkoja. Tehtäviin sisältyi myös Noemfoorin, Biakin ja Morotain operaatioiden tukeminen. Helmikuussa 1945 alus tulitti japanilaisten asemia Mapian alueella Bassissa ja Penguin Islandilla. Huhtikuussa se tulitti japanilaisten asemia Muschulla ja Kairiru Islandilla sekä Wewakilla Uuden-Guinean pääsaarella. Alus lähti 30. huhtikuuta Langemakista huollettavaksi Brisbaneen. Sotatoimet päättyivät ennen aluksen vapautumista telakalta. Syyskuussa alus nouti miehitysjoukkoja Morotailta kuljettaen heidät Celebesiin Menadoon, mistä se palasi Australiaan marraskuussa vierailtuaan Labuanissa ja Sandakanin satamassa. Vuoden lopulla alus raivasi New South Walesin rannikolta miinoja. Vuoden 1946 alus raivasi 20. miinanraivaajalaivueen kanssa Uuden-Britannian rannikon miinoituksia. Alus palasi 13. heinäkuuta Sydneyyn, missä se poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin 4. marraskuuta. Alus palautettiin 16. joulukuuta palvelukseen ja liitettiin 20. miinanraivaajalaivueeseen. Alus osallistui sodan jälkeisiin miinanraivauksiin, kunnes tammikuussa 1948 se siirrettiin Fremantleen palveluksesta poistettavaksi. Alus poistettiin 30. kesäkuuta palveluksesta ja siirrettiin reserviin. Alus myytiin 8. elokuuta 1956 romutettavaksi Delta Shipping Companylle Hongkongiin. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Bathurst-luokan korvetit
Objekti-relaatiokartoitus

Objekti-relaatiokartoitus (, ORM) on tietojenkäsittelytieteessä käytettävä ohjelmointitekniikka, jolla saadaan muunnettua tietoa relaatiotietokannan (SQL) taulukoista olio-ohjelmointikielen käyttöön sopiviksi objekteiksi, jolloin tietokannan tietoja voidaan käyttää objektiorientoituneesti. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että alkuperäisestä tietokannasta luodaan virtuaalinen objektitietokanta, jota voidaan käyttää ohjelmointikielen sisällä. Tämä antaa ohjelmoijille intuitiivisemman ja käytännöllisemmän tavan käyttää relaatiotietokantaa kuin puhtaiden SQL-kyselyiden kirjoittaminen. Tämä vähentää myös huomattavasti virheiden määrää, joita syntyy, kun SQL-kyselyitä kirjoitetaan manuaalisesti. Lisäksi tietokannan rakenteeseen on helpompaa tehdä muutoksia ja aikaa säästyy. == Käyttö == Objekti-relaatiokartoitus on hyvin suosittu ohjelmointitekniikka modernissa ohjelmistokehityksessä. Tekniikkaa käytetään nykyään huomattavasti mobiilisovellusten, web-sovellusten ja pilvipalveluiden kehittämisessä. == Ongelmat == Yleisimmät ongelmat syntyvät, kun aletaan sovittamaan objektijärjestelmiä relaatiotietokantaan. Näitä vaikeuksia kutsutaan objekti-relaatio-impedanssivaikeuksiksi. Lisäksi kuormitetussa ympäristössä ORM voi heikentää suorituskykyä, sillä se lisää järjestelmään ylimääräisen kerroksen. ORM:n käyttö voi myös rajoittaa tietokannan rakennetta ja toiminnallisuuksia, mikä taas näkyy käyttöönoton monimutkaisuutena. == ORM eri ohjelmointikielillä == Jokaiselle ohjelmointikielelle, jolla käytetään ORM-tekniikkaa, on omat työkalut. Työkalut täytyy siis päättää valitun kielen perusteella. Esimerkkejä työkaluista ja kielistä: * Java: ** Hibernate ** EclipseLink * PHP: ** Laravel ** RedBeanPHP * Python: ** SQLObject ** SQLAlchemy * .NET: ** nHibernate ** Dapper Luokka:Olio-ohjelmointi
Orgaaniset sedimentit

Orgaaniset sedimentit ovat eloperäisestä aineksesta muodostuneita sedimenttikerrostumia, jotka koostuvat sedimenttikivilajeista. == Vesistöjen pohjissa syntyneet orgaaniset sedimentit == Vesistöjen pohjissa muodostunut lieju on syntynyt eloperäisen aineksen ja hienorakeisen kivennäisaineksiin kuuluvan maalajin sekoituttua ja kerrostuttua sedimenteiksi. Kuivunut lieju on supistunut alkuperäiseen tilavuuteensa nähden. Vähän aikaa sitten syntyneen liejun ominaisuuksia ovat vihreä väri ja hauras juustomainen rakenne. Kuivuneen liejun ominaisuuksia ovat kovuus, keveys ja sarvimainen rakenne. Liejua sisältävä maaperä on hyvää viljelymaata, paitsi että se on ilman kalkitusta hapanta. Järvimuta on syntynyt yleensä vesistöjen syvillä alueilla ja se on usein kulkeutunut vedenvirtauksen mukana muualle. Se on saostunutta humusta, jossa kivennäismaalajien pitoisuus on liejua vähäisempää ja joka on tummaa sekä tuoreena että kuivana. Sitä on suoalueilla sijaitsevissa vesistöissä. Sitä on myös soilla, jotka ovat syntyneet lammen umpeen kasvettua suon pohjassa olevan liejun ja turvekerroksen välissä. == Orgaaniset sedimentit luolissa == Luolien orgaaniset sedimentit ovat syntyneet luoliin tavalla tai toisella tulleesta eloperäisestä aineksesta. Luolien pohjissa on silloin tällöin kariketurvetta, joka on syntynyt joko luolassa kasvaneiden sammalten ja jäkälien jäänteistä tai luolan ulkopuolelta tulleesta karikkeessta. Jos luolassa on lammikoita, niiden pohjissa on voinut syntyä liejua tai mutaa. Luolissa voi olla myös muinaisen merenrannan hiekkaan kertynyttä eloperäistä ainesta sisältäviä kerrostumia. Luolissa voi olla myös lintujen ja lepakoiden ulosteista kertynyttä guanoa, joka on eräänlaista liejua. == Lähteet == Luokka:Sedimenttikivilajit Luokka:Luolageologia Luokka:Hydrogeologia
Jumalolio

Jumalolio (engl. god object) tai kaikkitietäväolio on olio-ohjelmoinnissa olio, joka viittaa moniin epäsuoriin tai kategorisoimattomiin metodeihin ja erilaisiin tyyppeihin tai niiden yhdistelmiin. Jumalolio on yleinen esimerkki antisuunnittelumallista, sillä se rikkoo olio-ohjelmoinnin periaatteita laajennettavuudesta ja ongelmien hallittavuudesta pienemmissä loogisissa osissa. Yleinen periaate ohjelmoinnissa on, että suuret ongelmat ratkaistaan purkamalla ne ensin pienempiin kokonaisuuksiin, jotka ratkaisemalla suurempi kokonaisuus saadaan myös ratkaistua. Tällöin yhden luokan tarvitsee ratkaista vain yksi, sen oma, ongelma. Tämä vastaa myös yleisesti ohjelmoinnissa käytettyä yksivastuisuusperiaatetta. Tällä tavoin toteutetut luokat voidaan uudelleenkäyttää ja muokata helpommin kuin suuri epämääräinen luokka. Sen sijaan ohjelma, joka käyttää jumaloliota, ei noudattele tätä lähestymistapaa. Useimmiten tällaisissa tilanteissa suurin osa ohjelman toiminnallisuudesta on rakennettu yhteen "kaikkitietävään" olioon, jonka vastuulla on pitää suurinta osaa tiedoista koko ohjelmasta sekä niitä hyödyntävistä metodeista. Tällöin olion sisältäessä paljon erilaista tietoa, sen asema muuttuu jumalan kaltaiseksi kaikenkattavaksi rakennelmaksi. Ongelmia syntyy kun muut oliot ohjelmassa tukeutuvat jumalolion käsittelemään tietoon ja vuorovaikutukseen sen kautta, sen sijaan, että ne kommunikoisivat keskenään. Kun olioon viitataan useita kertoja eri olioiden toimesta, siitä tulee tiukasti sidottu ja ohjelman ylläpitämisestä tulee monimutkaisempaa verrattuna tasaisemmin jaetussa ohjelmassa. Pienet muutokset yhden olion vuoksi voivat aiheuttaa ennaltanäkemättömiä ongelmia muissa olioissa. Tietyissä yksityistapauksissa jumalolion luonti voi olla tarkoituksenmukaista sen suoman tehokkuuden ja keskityksen vuoksi kuten esimerkiksi mikropiirien ohjelmoinnissa, missä huollettavuus ja koodin siisteys ovat toissijaisia asioita. == Lähteet == * Beechler, Carl. Bad Programming Practices 101 Become a Better Coder by Learning How (Not) to Program. Berkeley, CA, Apress. 2018. ISBN: 9781484234112 Luokka:Olio-ohjelmointi
Virginia Reel

Virginia Reel on vanhojentanssi. Sitä tanssitaan yleensä 8 henkilön solissa. Tanssin alkuperästä kiistelee Irlanti, Skotlanti, Englanti ja Yhdysvallat. Tanssi on todennäköisesti lähtöisin Rince Fada -nimisestä irlantilaisesta tanssista. Monissa kouluissa tanssia tanssitaan Helsingin poliisisisoittokunnan Virginia Reel- kappaleen tahdissa, joka on muunnos amerikkalaisesta kansanlaulusta Turkey In The Straw. Tanssia kutsuttiin vuonna 1801 nimellä Sir Roger de Coverley ja sitä tanssittiin jouluna ja lasten juhlissa. Tanssiin kuuluu kaikkien tanssima Reel-vuoro, josta tanssi sai nimenkin. Luokka:Vanhojentanssit
Harjapyy

Harjapyy (Rollulus rouloul) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kaakkois-Aasiassa. == Koko ja ulkonäkö == Harjapyy voi kasvaa 24-30 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Lajin koiras on musta ja kiiltävä. Kiilto on rinnassa sinivioletti ja selässä ja siivissä vihreä. Koiraan päälaella on punainen töyhtö. Harjapyynaaraan pää on harmaa, rinta ja selkä ovat vihreät, ja siivet ovat punaruskeat. Sekä koiraiden että naaraiden silmien ympärillä on punaista ihoa. ==Levinneisyys ja elintavat== Harjapyytä tavataan Myanmarin eteläosasta Malesiaan, Sumatralla ja Borneolla. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat metsät. Harjapyy liikkuu pareittain tai suurimmillaan noin 15 linnun parvina. Linnun ravintoa ovat hedelmät, siemenet ja pienet selkärangattomat eläimet. Harjapyy pesii maassa, ja naaras munii viisi tai kuusi valkoista munaa. Harjapyy luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Kannan kokoa ei ole avioitu, mutta se on todennäköisesti pienenemässä. Lajia uhkaavat elinympäristön häviäminen ja pirstoutuminen hakkuiden vuoksi sekä metsästys ravinnoksi. == Lähteet == Luokka:Aitokanat Luokka:Uhanalaiset linnut
Aulis Kivinen

Aulis Olavi Kivinen (9. joulukuuta 1939 Vimpeli – 12. toukokuuta 2020 Seinäjoki) oli suomalainen kanteleensoittaja ja kansanmuusikko. Kansansävelmien lisäksi Aulis Kivisen soitti populaarimusiikkia, ja hän myös soitti koneistokanteella. Auliksen isä oli Vimpelin Väinämöiseksi kutsuttu mestarikansanlaulaja Eeli Kivinen. Aulis sai mestaripelimannin arvonimen vuonna 2000 ja hänen veljensä Pentti vuonna 2002. Vuonna 2003 Kalevalaseura myönsi kekrin päivän tunnustuspalkinnon Aulis Kiviselle. == Julkaisut == * Isäni poika, 2003 * Sunnuntaiaamuna, 2003 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kansanmuusikot Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Kurt Kreüger

Kurt Kreüger (22. joulukuuta 1913 Tukholma – 22. helmikuuta 2005) oli ruotsalainen nyrkkeilyn Euroopan mestari vuonna 1947. ==Amatööriura== Kurt "Kryckan" Kreüger aloitti nyrkkeilyuransa vuonna 1927 tukholmalaisen Djurgården IF:n riveissä. Vuonna 1930 hän siirtyi Linnéan riveihin. Hänen veljistään Stigistä tuli myös nyrkkeilyssä Ruotsin mestari. Kreüger oli kuusinkertainen Ruotsin höyhensarjan mestari vuosina 1938–1939 ja 1941–1944. Hän edusti Ruotsia maaotteluissa 10 kertaa, joista voitti seitsemän ja hävisi kolme ottelua. Hän edusti kerran Eurooppaa höyhensarjassa (alle 57,2 kg) Yhdysvallat-Eurooppa -ottelussa Chicagossa vuonna 1947. Suomalaisia vastaan Kreüger otteli maaotteluissa kuusi kertaa eli vuonna 1939 Viljo Salmista, 1943 Unto Raskia, 1944 Yrjö Anttilaa, 1945 Hannes Orasta ja 1946 Aulis Harjua ja 1947 Kalevi Alannetta vastaan. Niistä hän voitti viisi, mutta koki Hannes Orakselle tyrmäystappion. Maailmansodan jälkeen vuonna 1947 käydyissä EM- kisoissa Dublinissa hän eteni loppuotteluun voitoilla Espanjan Gonzalo Perezistä, Puolan Aleksy Antkiewiczista ja Unkarin Lajos Feheristä. Loppuottelussa hän otti pistevoiton ja samalla höyhensarjan Euroopan mestaruuden Irlannin Peter Maguiresta. ==Ammattilaisena== Amatöörien EM- kisojen jälkeen hän siirtyi ammattilaiseksi syyskuusta 1947 lähtien. Hänen uransa jäi lyhyeksi, sillä hän otteli viimeisen ottelunsa huhtikuussa 1949. Hän otteli kuusi ottelua, joista hän voitti viisi. ==Uran jälkeen== Kurt siirtyi nyrkeilyuransa jälkeeen perheen yhteiseen solnalaisyritykseen, jossa hän toimi asentajana. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Friedrich Parrot

Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot (14. lokakuuta 1791 Karlsruhe – 15. tammikuuta 1841 Tartto) oli baltiansaksalainen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija ja vuorikiipeilijä. Hänet muistetaan esimmäisestä noususta Ararat-vuoren huipulle vuonna 1829. ==Elämä ja ura== Parrotin isä oli Tarton yliopiston rehtori Georg Friedrich Parrot. Parrot opiskeli lääketiedettä Tartossa, mutta paneutui luonnontieteisiin, ennen kaikkea fysiikkaan. Vuonna 1811 hän osallistui geologi Moritz von Engelhardtin järjestämälle Krimin ja Kaukasuksen tutkimusmatkalle. Siellä hän teki barometrisia mittauksia Mustanmeren ja Kaspianmeren vedenkorkeuseroista. Vuonna 1815 Parrot siirtyi Venäjän armeijan esikuntalääkäriksi. Vuosina 1816–1817 hän vieraili Alpeilla ja Pyreneillä. Alpeilla hän epäonnistui Monte Rosan nousussa, mutta Pyreneillä hän nousi Maladetan huipulle ja tiettävästi myös Monte Perdidon huipulle. Hänestä tuli vuonna 1821 fysiologian, patologian ja semiotiikan, myöhemmin (1826) myös fysiikan professori Tartun yliopistossa. Vuonna 1829 hän matkusti Venäjän hallituksen toimeksiannosta Kaukasukselle ja Armeniaan, joka oli siirtynyt Venäjän hallintaan Venäjän ja Turkin sodan aikana. Osana tätä matkaa hän kiipesi 9. lokakuuta 1829 ensimmäisenä venäläisten upseerien ja armenialaisten kanssa Ararat-vuorelle. Vuonna 1837 Parrot matkusti Pietarista Kuopion ja Oulun kautta Tornioon, sieltä Skandien yli Yykeänvuonoon ja sieltä Alattionvuonoon ja Hammerfestin kautta Nordkappille tarkoituksenaan tutkia geomagnetismia. Tämän viimeisen matkan tulosten julkaisemista esti Parrotin pitkä sairaus ja varhainen kuolema. Edellisestä matkoista hän raportoi teoksissa "Reise in die Krim und den Kaukasus" (1815–1818) ja "Reise zum Ararat" (1834). Parrotin mukaan on nimetty muun muassa Parrotspitze Monte Rosan massiivissa ja parrotia-puulaji. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Saksalaiset lääkärit Luokka:Saksalaiset fyysikot Luokka:Saksalaiset vuorikiipeilijät Luokka:Vuonna 1791 syntyneet Luokka:Vuonna 1841 kuolleet
Sartorius

Sartorius on saksalainen lääkinnällisiä laitteita valmistava yritys. Tarjoaa laitteita ja palveluita biolääketeollisuuden kehittämiseen, laadunvarmistukseen ja tuotantoprosesseihin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Saksalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Saksalaiset teollisuusyritykset Luokka:Terveydenhoitoalan yritykset Luokka:DAX-indeksi
Savela (televisiosarja)

Savela on Solar Republicin tuottama suomalainen nuorten draamakomedia, joka julkaistiin Yle Areenassa vuonna 2022. Räp-maailmaan sijoittuvan sarjan on käsikirjoittanut Samuel Kirkhope. Ensimmäisen kauden ohjasi Olli Koivula ja toisen kauden Aino Suni. == Rooleissa == == Lähteet == Luokka:2020-luvun draamasarjat Luokka:Suomalaiset draamasarjat
Särkyvä kantaluokka

Särkyvä kantaluokka () on olio-ohjelmointikielen arkkitehtuurinen ongelma, jossa kantaluokkia pidetään "särkyvinä", koska näennäisen turvalliset muutokset perusluokkaan voivat aiheuttaa ongelman kantaluokasta perityssä luokassa. Tämä ongelma voi aiheutua silloin, kun ohjelmassa on esimerkkikoodin 1 mukai- nen rakenne. Särkyvä kantaluokka -ongelma saadaan aikaan esimerkiksi muuttamalla esimerkkikoodin 1 kantaluokka vastaamaan esimerkkikoodin 2 kantaluokkaa. Kun kut sutaan perityn luokan foo-metodia, aiheutuu ikuisesti rekursiivinen silmukka, mikä ai- heuttaa pinomuistin ylivuotamisen. ==Java esimerkki== Alla oleva esimerkki on kirjoitettu Java (ohjelmointikieli) ja se kuvaa tilanteen, jossa näennäisesti turvallinen muutos kantaluokkaan aiheuttaa loputtoman rekursion ja aiheuttaa Pinon ylivuotovirheen. class Super { private int counter = 0; void inc1() { counter++; } void inc2() { counter++; } } class Sub extends Super { @Override void inc2() { inc1(); } } Korvatun menetelmän inc2() kutsuminen perityssä Sub luokassa kasvattaa oikein counter muuttujan arvoa yhdellä. Mikäli kantaluokkaan tehdään seuraavalainen muutos: class Super { private int counter = 0; void inc1() { inc2(); } void inc2() { counter++; } } Tämän muutoksen jälkeen korvatun menetelmän inc2() kutsuminen perityssä Sub luokassa aiheuttaa loputtoman rekursion itsensä ja kantaluokan inc1 metodin kanssa ja ajautuu lopulta Pinon ylivuotovirheeseen. == Lähteet == Luokka:Olio-ohjelmointi
Juha Siitonen

Juha Siitonen (s. 1960Siitonen, Juha Kanto - Kansalliset toimijatiedot.) on maatalous- ja metsätieteiden maisteri, metsänhoitaja, entomologi ja Luonnonvarakeskuksen tutkija. Hän on erikoistunut metsien ekologiaan, kovakuoriaisiin ja lahopuuhun sekä siihen liittyviin eliöihin. Siitonen on julkaissut lukuisia tutkimuksia, jotka käsittelevät muun muassa lahopuun merkitystä luonnon monimuotoisuudelle, kuolleiden puiden ekosysteemipalveluita ja metsänhoidon vaikutuksia boreaalisiin metsiin. == Teoksia == * Kari Heliövaara, Ilpo Mannerkoski, Juha Siitonen: Suomen sarvijäärät, Tremex, 2004 * Jogeir N. Stokland, Bengt Gunnar Jonsson, Juha Siitonen: Biodiversity in Dead Wood, Cambridge University Press, 2012 * Kari Heliövaara, Ilpo Mannerkoski, Jyrki Muona, Juha Siitonen, Hans Silfverberg: Hyppivät ja hohtavat: Suomen sepät, sepikät, rikkasepät ja jalokuoriaiset, Metsäkustannus, 2021 * Petri Keto-Tokoi ja Juha Siitonen: Puiden asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit, Gaudeamus, 2021 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Suomalaiset entomologit Luokka:Luonnonvarakeskus Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mallinkainen

Mallinkainen on kylä Janakkalan kunnassa, Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Janakkalan kunnan päätaajamasta, Turengista. Kylän lähellä sijaitsee saman niminen Mallinkaistenjärvi. Mallinkaisten asukasluku on noin 150, ja asuttuja taloja kylässä on noin 50. Mallinkaisilla on ollut asutusta 1700- ja 1800-lukujen taitteesta lähtien. Kylässä oli 1900-luvun alussa paljon torppia. 1900-luvun alussa perustettiin myös koulu, joka lakkautettiin 1974. Nykyään koulu toimii kylän keskuksena, ja koulu on ollut vuonna 1992 perustetun kyläyhdistyksen omistuksessa vuodesta 2015. Kylässä on ollut toiminnassa kaksi kauppaa. Kylässä on myös motoristikahvila ja Mallinkaistenjärvi. == Lähteet == Luokka:Janakkalan kylät