EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lauluja Suomesta

Lauluja Suomesta on Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen viides suomenkielinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. marraskuuta 2017 levymerkillä Sakara Records. ”Lauluja Suomesta” on yhtyeen ensimmäinen studioalbumi sen jälkeen, kun yhtye ilmoitti jäävänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle vuonna 2004 ja lopulta lopettavansa toimintansa kokonaan vuonna 2006. Albumi debytoi Suomen virallisen listan fyysisten äänitteiden ensimmäisellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa. Albumilta on julkaistu ennakkoon singlet ”Pitkän kaavan mukaan”, ”Suomi sata vuotta” ja ”Isä ei jätä”. Kahdesta ensin mainitusta on kuvattu myös musiikkivideot. Albumin Kolilla kuvatun kansitaiteen on suunnitellut valokuvaaja Tommi Anttonen.Soundi-lehden tiedote Rockmusiikkilehti Soundin toimittajat valitsivat albumin vuoden 2017 kolmanneksitoista parhaaksi kotimaiseksi albumiksi. == Kappaleet == Lähde: Kaikki kappaleet on sanoittanut Timo Rautiainen ja sovittanut Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus. == Arvostelut == * Imperiumi: 8½/10 * Kaaoszine: * Keskisuomalainen: * Soundi: == Kokoonpano == * Timo Rautiainen – laulu, kitara * Jarkko Petosalmi – kitara * Jari Huttunen – kitara, koskettimet * Nils Ursin – basso, koskettimet, taustalaulu * Seppo Pohjolainen – rummut, taustalaulu === Tuotanto === * Tuomas Kokko – äänittäjä (Electric Fox-studio, Jyväskylä) * Mikko Karmila – miksaaja (Finnvox) * Mika Jussila – masteroija * Tommi Anttonen – valokuvat, kansitaide == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen albumit Luokka:Vuoden 2017 albumit
Kansallinen rintama (Etelä-Afrikka)

Kansallinen rintama on eteläafrikkalainen oikeistopuolue, joka perustettiin 7. joulukuuta 2013. Puolue perustettiin Federale Vryheidspartyn seuraajaksi. Puolue tukee afrikaanereitten itsemäärämisoikeutta. Hannes Engelbrecht on puolueen johtaja. ==Lähteet== Kansallinen rintama Luokka:Afrikaanerinationalismi
Vihassa ja rakkaudessa

Vihassa ja rakkaudessa (Enemies, A Love Story) on Paul Mazurskyn ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1989. Tarina perustuu Isaac Bashevis Singerin romaaniin Vihassa ja rakkaudessa (1972, suom. Tammi 1991), jonka pohjalta Mazursky teki elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Roger L. Simonin kanssa. Pääosissa näyttelevät Ron Silver, Anjelica Huston ja Lena Olin. ==Juoni== Puolanjuutalainen Herman Broder (Silver) on asettunut New Yorkin Brooklyniin yhdessä katolisen palvelustytön kanssa, joka piilotteli häntä vintillä toisen maailmansodan aikana. Naimisissa he eivät ole. Umpimielisellä Hermanilla on suhde myös kauniin mutta naimisissa olevan Mashan (Olin) kanssa. Triangelidraama saa farssin piirteitä, kun Hermanin Euroopassa vihille viemä vaimo (Huston) saapuu yllättäen kaupunkiin. ==Rooleissa== ==Vastaanotto ja myöhempi arvostus== Helsingin Sanomien ensi-ilta-arvostelussa Helena Ylänen pitää Hermania näyttelevää Ron Silveriä kenties aikansa taitavimpana amerikkalaiselokuvien näyttelijänä. Hän kehuu myös Mazurskyn elokuvan lämmintä ja vahvaa eroottisuutta. Elokuva tuotti kolme Oscar-ehdokkuutta: Olinille ja Hustonille naissivuosistaan sekä Mazurskylle ja Simonille käsikirjoituksestaan. New York Film Critics Circlen palkintogaalassa 1989 Mazursky palkittiin parhaana ohjaajana ja Lena Olin parhaasta naissivuosasta. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.The Best 1,000 Movies Ever Made, The New York Times. Perustuu teokseen The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made, St. Martin's Griffin 2004. Viitattu 30.10.2017. (Internet Archive) ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1989 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Paul Mazurskyn ohjaamat elokuvat
Luettelo The Strokesin kappaleista

Tämä on luettelo The Strokes -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Katso myös The Strokesin diskografia. __NOTOC__ == # == * 12:51 (Room on Fire) * 15 Minutes (First Impressions of Earth) * 50/50 (Comedown Machine) * 80’s Comedown Machine (Comedown Machine) == A == * All the Time (Comedown Machine) * Alone, Together (Is This It) * Ask Me Anything (First Impressions of Earth) * Automatic Stop (Room on Fire) == B == * Barely Legal (Is This It) * Between Love & Hate (Room on Fire) == C == * Call It Fate, Call It Karma (Comedown Machine) * Call Me Back (Angles) * Chances (Comedown Machine) == D == * Drag Queen (Future Present Past) == E == * Electricityscape (First Impressions of Earth) * The End Has No End (Room on Fire) * Evening Sun (First Impressions of Earth) == F == * Fast Animals (Fast Animals -single) * Fear of Sleep (First Impressions of Earth) == G == * Games (Angles) * Gratisfaction (Angles) == H == * Happy Ending (Comedown Machine) * Hard to Explain (Is This It) * Hawaii (Juicebox) * Heart in a Cage (First Impressions of Earth) == I == * I Can’t Win (Room on Fire) * I’ll Try Anything Once (You Only Live Once) * Is This It (Is This It) * Ize of the World (First Impressions of Earth) == J == * Juicebox (First Impressions of Earth) == K == * Killing Lies (First Impressions of Earth) == L == * Last Nite (Is This It) * Life is Simple in the Moonlight (Angles) == M == * Machu Picchu (Angles) * Meet Me in the Bathroom (Room on Fire) * Metabolism (Angles) * The Modern Age (Is This It) * Modern Girls & Old Fashion Men (Modern Girls & Old Fashion Men -single) == N == * New York City Cops (Is This It) == O == * OBLIVIUS (Future Present Past) * On the Other Side (First Impressions of Earth) * One Way Trigger (Comedown Machine) == P == * Partners in Crime (Comedown Machine) == R == * Razorblade (First Impressions of Earth) * Red Light (First Impressions of Earth) * Reptilia (Room on Fire) == S == * Slow Animals (Comedown Machine) * Soma (Is This It) * Someday (Is This It) == T == * Take It or Leave It (Is This It) * Taken for a Fool (Angles) * Tap Out (Comedown Machine) * Threat of Joy (Future Present Past) * Trying Your Luck (Is This It) * Two Kinds of Happiness (Angles) == U == * Under Control (Room on Fire) * Under Cover of Darkness (Angles) == V == * Vision of Division (First Impressions of Earth) == W == * Welcome to Japan (Comedown Machine) * What Ever Happened? (Room on Fire) * When It Started (Is This It) == Y == * You Only Live Once (First Impressions of Earth) * You Talk Way Too Much (Room on Fire) * You’re So Right (Angles) Luokka:The Strokesin kappaleet Strokes
Vassbuken

Vassbuken on suomenruotsalainen Porkkalan seudun kyläyhdistyslehti, jonka perusti Porkala Ungdomsförening rf -yhdistys Kirkkonummella 20. tammikuuta 1907. Alkuperäiseltä nimeltään lehti oli Hvassbuken, joka on ruotsin kielen kilohailia tarkoittavan sanan vanha kirjoitusasu. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi vuoden 1907 alkupuolella. Lehden alkuperäisenä tarkoituksena oli kerätä vanhoja tarinoita ja kansanlauluja lähiseudulta Porkkalanniemestä. Hvassbukenille asetettiin toimituskomitea ja lehden artikkeleita luettiin ääneen yhdistyksen seuraavassa kokouksessa. Alkuperäinen Hvassbuken ilmestyi sangen satunnaisesti, ja lehden vanhoja numeroita on nykyisin hyvin vaikeaa löytää. Nykyinen Vassbuken on Porkala Ungdomsförening -kyläyhdistyksen tiedotuslehti, joka ilmestyy 2–3 kertaa vuodessa. Nykymuotoinen lehti alkoi ilmestyä ensin A5-koossa vuonna 1997 ja sen jälkeen A4-koossa vuodesta 2007 alkaen. Toimituskuntana on toiminut yhdistyksen hallituksen jäsenistöä. Lehti postitetaan kaikille yhdistyksen jäsenille.http://www.porkalauf.fi/vassbuken/ == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ruotsinkieliset lehdet
Haploryhmä J2 (Y-DNA)

Haploryhmä J2 (Y-DNA) (J2-M172) on ihmisen perimän isälinjan haplotyyppi, jota esiintyy paljon pohjoisessa Lähi-idässä ja lähialueilla. Tyyppi lienee syntynyt Pohjois-Kaukasuksen ja Kaspianmeren eteläpuolen seuduilla. Nykyään tyyppi on yleisin tšetšeeneillä ja inguušeilla. Tyyppi jakautuu kahteen isoon alatyyppiin, J2a ja J2b. Historiassa tyyppi liitetään paimentolaisuuteen, kuparin käsittelyyn, merenkulkuun ja härkäjumalan palvontaan. == Historia == J2 lähti levittäytymään Kaukasuksen seudulta itään ja länteen. Tyyppi J2 on liitetty varhaiseen vuohen ja lampaan kesytykseen. Myöhempi J2:n leviämisaalto kuuluu kuparin käsittelyä taitavan kansan leviämiseen. J2:n ihmiset palvoivat härkää. Tähän liittyi härkähyppely, joka oli myöhemmän härkätaistelun edeltäjä. vanhimmat todisteet tästä on löydetty Çatal Hüyükistä ja Alacahöyükistä. J2:lla katsotaan olevan merkittävä osuus seuraavissa kulttuureissa: hattilaiset, hurrilaiset, etruskit, minolaiset, kreikkalaiset, karthagolaiset ja israelilaiset. Monet keskisen pronssikauden- ja varhaisen rautakauden merenkulkijakulttuurit kuuluivat J2-ryhmään. Tyyppi levisi idässä Pakistaniin asti tuoden sinne varhaisen viljelyn ja karjanhoidon, ehkä tyypin L kanssaDissecting the influence of Neolithic demic diffusion on Indian Y-chromosome pool through J2-M172 haplogroup. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka: Ihmisen haploryhmän tyyppi
Musiikkilista

Musiikkilista on äänitteiden ostamista, soittamista tai kuuntelua määrittävä tilasto, joka julkaistaan tasaisin väliajoin. Listajaotteluun vaikuttaa äänitteen formaatti, musiikkityyli tai hintaluokka. Listasijoitukset voivat perustua radiosoittoon, suoratoistoon, myyntiin ja latauskertoihin. Monessa maassa on oma virallinen musiikkilistansa, kuten IFPI:n ylläpitämä Suomen virallinen lista. Listoja ylläpitävät myös radiokanavat ja aikakauslehdet, kuten amerikkalainen Billboard. Musiikkilistan laatiminen edellyttää ylläpitäjän ja jakelijan välistä sopimusta tiedonjaosta, jotta ylläpitäjä saa tarvittavat myyntitiedot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The World's Music Charts - Maailman musiikkilistat *
Mikko Niemi (anatomian professori)

Mikko Ilmari Niemi (13. syyskuuta 1929 Turku – 8. tammikuuta 1999 Sauvo) oli suomalainen lääkäri ja professori. Niemen vanhemmat olivat sähköteknikko Aimo Nestor Niemi ja Ester Emilia Lehto ja puoliso vuodesta 1953 professori Irmeli Niemi. Niemi tuli ylioppilaaksi Kallion yhteiskoulusta 1948 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1955 Helsingin yliopistosta. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1958. Niemi tuli Helsingin yliopiston mikroskooppisen anatomian dosentiksi 1960, ja yliopiston assistenttina hän oli työskennellyt vuodesta 1956. Hän työskenteli postdoc-tutkijana Lontoon Hammersmith Hospitalissa 1958–1959, Tukholman Karoliinisen instituutin syöpätutkimusosastolla 1964–1965, ja vieraili Edinburghin yliopistossa 1980-luvulla ja Malesian Kuala Lumpurissa 1990-luvulla. Turun yliopiston anatomian professori hänestä tuli 1966. Niemi työskenteli opetusministeriön korkeakoulu- ja tiedeosaston päällikkönä 1973–1979. Hän oli muun muassa perustamassa Lapin ja Joensuun yliopistoja. Hänen aikanaan toteutettiin yliopistoissa monia uudistuksia, kuten hallinnonuudistus ja tutkinnonuudistus. Tieteellisessä työssään Niemi johti Turun yliopiston biolääketieteen laitoksella, tarkemmin sanottuna anatomian laitoksella, tutkimusryhmää, joka keskittyi miehen hedelmällisyyden, kiveksen, siittiönmuodostuksen, prostatan ja hormonitoimintojen ympärille. Tällä tutkimusalalla yhteistyötä oli muun muassa fysiologian professori Ilpo Huhtaniemen tutkimusryhmän kanssa. Niemi kirjoitti ensimmäisen suomenkielisen solubiologian oppikirjan 1970. Sitä ja sen seuraajaa, Solu- ja molekyylibiologia -kirjaa, käytettiin yliopistoissa vuosikymmenien ajan oppikirjana. Niemen ansiosta Suomi pääsi jäseneksi vuonna 1974 perustettuun Euroopan Molekyylibiologian Laboratorioon, EMBL:oon, ja hän toimi sen päättävässä elimessä EMBC:ssä Suomen edustajana 1980-1985. Niemi oli opiskelijoiden keskuudessa arvostettu luennoitsija ja opettaja. Hän toimi aktiivisesti suomen kielen käytön edistämiseksi lääketieteessä. Hän oli poliittisesti aktiivinen, sosialidemokraattisen puolueen jäsen. Hän osallistui yhteiskunnalliseen keskusteluun aktiivisesti alkaen abortin vapauttamisesta 1960-luvulla. Hän oli paitsi luonnontieteilijä myös mieleltään humanisti, taiteen, musiikin ja kirjallisuuden ystävä ja korosti laajan yleissivistyksen merkitystä lääkärin työssä. Niemen harrastuksena oli lampaanhoito Sauvon Osmalahdessa sijainneella maatilallaan. Tuvan pöydän ympärillä kokoontuivat etenkin heinäntekoaikaan monet ystävät ja aatetoverit syvällisten keskustelujen merkeissä. Eläkkeelle Niemi jäi vuoden 1996 alussa. == Lähteet == *Niemi M, Korhonen LK, Virtanen I: Solu- ja molekyylibiologia, Weilin+Göös 1989. *Niemi, Mikko: Sivistynyt lääkäri. Kirjoituksia. Hakapaino, Helsinki, 2004. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Geodesian ja fotogrammetrian seura

Geodesian ja fotogrammetrian seura ry (GFS) (The Finnish Society of Geodesy and Photogrammetry) on Fotogrammetrian ja kaukokartoituksen seuran (FKS) ja Geodeettien kerhon yhdistyessä vuonna 2015 syntynyt seura. Seuran tehtävä on ala tutkimuksen ja käytön edistäminen ja tunnetuksi tekeminen. Se toimii myös fotogrammetrian ja kaukokartoituksen kansalliskomiteana.Geodesian ja fotogrammetrian seura. Viitattu 30.10.2017 Seuran puheenjohtaja on Mikko Sippo.Johtokunta. Geodesian ja Fotogrammetrian seura. Viitattu 30.10.2017 Alun perin seura on perustettu vuonna 1931 nimellä Suomen Fotogrammetrinen Seura (SFS). Seuran nimeksi tuli alalla tapahtuneen kehityksen vuoksi 1980-luvulla Fotogrammetrian ja Kaukokartoituksen Seura (FKS). Vuonna 2015 siihen yhdistyi Geodeettien kerho. ==Kunniajäsenet== * V. P. Nenonen * R. S. Halonen * K. G. Löfström (kunniajäsen vuodesta 1967) * Aino Savolainen (kunniajäsen vuodesta 1986) * Uki Helava * Juhani Hakkarainen (kunniajäsen vuodesta 1996) * Einari Kilpelä (kunniajäsen vuodesta 2001) * Hannu Salmenperä (kunniajäsen vuodesta 2005) * Risto Kuittinen (kunniajäsen vuodesta 2011) * Jouko Luoto (kunniajäsen vuodesta 2011) * Jyri Paulaharju (kunniajäsen vuodesta 2011) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset Luokka:Geodesia Luokka:Maanmittaus
Tiskarin polkka

Tiskarin polkka on amerikansuomalaisen kuplettilaulajan, Hiski Salomaan levyttämä kappale. Hän itse teki kappaleen sävelen ja sanoituksen. Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Tiskarin polkka oli ensimmäinen Salomaan levyttämä kappale, joka taltioitiin helmikuussa 1927 ja julkaistiin Columbia- levymerkin numerolla F 3045. Ainoana säestäjänä levytyksessä oli harmonikansoittaja Antti Kosola. Levyn kääntöpuolella oli toinen Salomaan kappale Askon kolmirivinen.Silja Pitkänen ja Ville-Juhani Sutinen: Värssyjä sieltä ja täältä: Hiski Salomaan elämä ja laulut, s. 158. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Teos, 2011. ISBN 978-952-851-304-2. Näennäisestä kepeydestään huolimatta Tiskarin polkka kertoo osaltaan Amerikkaan muuttaneiden siirtolaisten elämän karuudesta ja ankaruudesta. Laulun kertoja on herrasväen piiaksi ryhtynyt suomalaissyntyinen siirtolaisnainen, joka on aitiopaikalla tarkkailemassa isäntäperheensä elämää ja kokee oman tilanteensa epäoikeudenmukaisena. Tästä huolimatta hän on valmis hoitamaan työnsä hyvin, sillä hän on lähtenyt etsimään uutta elämää ja onnea kaukaa kotoa. Kaikki taloudenhoitoon liittyvät velvollisuudet on sysätty piian niskoille samaan aikaan kun isäntäväki elää leveästi ja yhteiskunnallisen asemansa vaatimalla tavalla. Lisäksi hänellä teetetään varsinaiseen taloudenhoitoon kuulumattomia tehtäviä: koira on ulkoilutettava, kissa ruokittava ja lapset vaatetettava. Jopa perheen papukaija yhtyy vaatimuksia esittävien kuoroon huutamalla: "Piikaa, piikaa!" Valonpilkahdus on laulun kolmannessa säkeistössä kuvattu, seurojentalolla eli haalilla torstaina järjestetty tanssi-ilta; torstai oli 1900-luvun alkupuolella palvelusväen ja etenkin piikojen vapaailta, jolloin järjestettiin yhteistuumin suurimmat huvit.Pitkänen & Sutinen 2011, s. 159–160. Aiheeltaan Tiskarin polkka saattaa perustua Hiski Salomaan puolison Ainin varhaisiin kokemuksiin Amerikassa, sillä tämä oli piikonut ainakin Hancockissa ja Virginiassa. Salomaa arvosti suuresti suomalaissiirtolaisten työteliäisyyttä ja heidän ammattitaitoaan, vaikka joissakin lauluissaan hieman pilailikin sen kustannuksella. Monet uusista tulijoista eivät tehneet kovin arvostettuja töitä, mutta ahkeruutensa puolesta he olivat maan talouden kantavia voimia. Siten myös Tiskarin polkka on kunnianosoitus ahkeralle, mutta melko näkymättömälle siirtolaiselle, jonka työn hedelmät menivät osittain yläluokan taskuun.Pitkänen & Sutinen 2011, s. 159. ==Lähteet==
Helen Zille

Otta Helene Maree (o.s. Zille, s. 9. maaliskuuta 1951 Johannesburg, Transvaal, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen poliitikko. Hän on toimi Länsi-Kapin pääministerinä vuodesta 2009 vuoteen 2019. Zille oli Demokraattinen allianssi -puolueen johtaja vuosina 2007–2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eteläafrikkalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaisa Kotka

Kaisa Kotka (s. 12. toukokuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä tai -puolustaja. Kotka pelasi Naisten Liigassa vuosina 2010–2020. Hän lopetti peliuransa kauden 2020 päätteeksi. Kotka seurustelee jalkapalloilija Petteri Forsellin kanssa. == Seurat == *FC Ypa (Ylivieska) *OuHu (Oulainen) *2010–2011 FC United (Pietarsaari) *2012–2014 KF10 (Kokkola) *2015–2017 Åland United (Maarianhamina) *2018 Pallokissat (Kuopio) *2019–2020 Kuopion Palloseura == Lähteet == Luokka: Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Talk Radio

Talk Radio on Oliver Stonen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1988. Tositapaukseen osittain perustuvan elokuvan ovat käsikirjoittaneet Stone ja pääosan esittäjä Eric Bogosian. Tarinassa dallasilaisen radioaseman vimmainen yöjuontaja yllyttää lähetykseen soittavia kuuntelijoita yhä rajumpaan vihapuheeseen, kunnes saa maistaa itse omaa lääkettään joutuessaan uusnatsien raivon kohteeksi. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Helsingin Sanomien ensi-ilta-arviossa 1990 Mikael Fränti sanoo Bogosianin olevan selvästi elokuvan päätekijä, jonka vimmaisen roolityön varjoon jää Oliver Stonen eleetön ohjaus. Hän kehuu Robert Richadsonin kuvausta, mutta pitää tarinaan ympättyä takaumajaksoa ihmissuhdeongelmineen turhana. Myös Video-oppaassa vuodelta 1994 Kati Sinisalo sanoo elokuvan vimman kantavan loppuun asti, mutta päähenkilön ihmissuhteiden kuvauksen horjahtelevan. Hän antaa Talk Radiolle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. ==Lähteet== Luokka:Oliver Stonen ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1988 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat
Mmusi Maimane

Mmusi Aloysias Maimane (s. 6. kesäkuuta 1980 Krugersdorp, Transvaal) on eteläafrikkalainen poliitikko. Hän on toiminut Demokraattisen allianssin puoluejohtajana toukokuusta 2015. Hän oli puolueen ensimmäinen tummaihoinen johtaja. Maimane erosi lokakuussa 2019 puheenjohtajan tehtävästä sekä koko puolueen jäsenyydestä puolueen sisäisten ristiriitojen takia. == Lähteet == Luokka:Eteläafrikkalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ulkomaalaislaki

Ulkomaalaislaki on suomalainen laki, jonka soveltamisala on ulkomaalaisen maahantulo, maastalähtö sekä oleskelu ja työnteko Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ulkomaalaislaki Luokka:Suomen laki
Zabadani

Zabadani on kaupunki Syyriassa Zabadanin piirikunnassa Rif Dimašqin maakunnassa. Vuonna 2004 kaupungin asukasluku oli 26 285, mutta Syyrian sisällissodan aikana tuhannet paikalliset evakuoitiin Idlibin maakuntaan. ==Maantiede== Zabadani sijaitsee noin 37 kilometriä luoteeseen pääkaupunki Damaskoksesta Zabadanin piirikunnassa, jossa itse kaupunki muodostaa pienemmän hallinnollisen alueen nahiya. Hallinnollisesti alueeseen kuuluu myös kahdeksan kylää ja kuusi maatilaa, sekä kaupungin pohjoispuolella virtaava joki. Kaupungista pohjoiseen sijaitsevat Anti-Libanonvuoret. Kaupungin nimi on selitetty monilla eri tavoilla ja osa selityksistä liittyy juureen zabad ja alueen hedelmällisyyteen. Kaupunki onkin perinteisesti ollut tunnettu omenapuistaan. Kaupungista pohjoiseen sijaitsee Sirghaya, idässä Bludan ja Bakkin, sekä etelässä Madaya. ==Historia== Bysantin valtakunnan aikana Zabadani kuului Abillan kaupungin hiippakuntaan, joka siirrettiin Zabadaniin muslimien vallattua Syyrian. Ennen Syyrian sisällissotaa Zabadani ja sen lähialueet olivat suosittuja kesänviettopaikkoja damaskoslaisille ja muille syyrialaisille. Syyrian levottomuuksien alettua vuonna 2011 turvallisuusjoukot tulittivat mielenosittajia Zabadanissa toukokuussa 2011 ja kaupunki päätyi lopulta sisällissodan kärjistyessä vapaan Syyrian armeijan käsiin. Vielä vuoden 2012 alussa Zabadani oli ainoa kapinallisten hallitsema kaupunki ja paikalla käytiin ankaria taisteluita kapinallisten ja hallituksen joukkojen välillä. Kesäkuusta 2015 lähtien kaupunki oli kokonaan hallituksen joukkojen ja Hizbollahin piirittämä ja kaupunki kärsi ruuan ja lääkkeiden puutteesta. Huhtikuussa 2017 tuhannet paikalliset evakuoitiin Idlibin maakuntaan osana hallituksen ja kapinallisten välistä niin sanottua neljän kaupungin sopimusta. ==Väestö== Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan Zabadanin väkiluku oli 26 285. 1990-luvulla kaupungin asukasluku oli noin 17 000 ja vielä 1950-luvun puolivälissä neljäsosa sen asukkaista oli kristittyjä. Valtaosa sen asukkaista on sunnimuslimeja. 1950-luvulla kaupungissa oli kuusi moskeijaa, sekä kreikkalaisortodoksinen ja kreikkalaiskatolilainen kirkko. ==Lähteet== Luokka:Syyrian kaupungit Luokka:Rif Dimašqin maakunta
Sibylla (veistos)

Sibylla on Laila Pullisen veistos vuodelta 2003. Teos on tehty pronssista ja graniitista. Pintaan on timanttilaikalla työstetty juonteita. Kiveä ja pronssia yhdistävä, suurikokoinen veistos on Pullisen tunnusomaista tuotantoa hänen myöhäiskaudeltaan. Nimi Sibylla viittaa jumalallisen hurmoksen vallassa toimivaan naisennustajaan, oraakkeliin. Sibylla on sijoitettu Kuntsin modernin taiteen museon veistospuistoon meren äärelle vuonna 2017. Museon viereen ollaan luomassa julkisten taideteosten keskittymää, johon teos kuuluu. Sibyllan hinta on ollut noin 80 000 euroa, ja teos on rahoitettu Veljekset Gröndahlin -säätiön avustuksellaTaidekaupunki vahvistuu; Pääkirjoitus, Pohjalainen 30.03.2016. == Lähteet == Luokka:Vaasan patsaat ja veistokset
Teatteri-Traktori

Teatteri-Traktori on loppuvuonna 1996 perustettu teatteri, joka aloitti toimintansa vuonna 1997 kiertämällä traktorilla ja polkupyörillä ympäri maaseutua Pohjois-Karjalassa. Teatteri on tehnyt paljon myös soveltavaa teatteria ja yhteisöteatteria sekä osallistunut moniin yhteiskunnallisiin kehittämisprojekteihin. Perustajajäsenet ovat Tommi P. Pesonen, Anu Kervinen ja Tomi Kervinen. joista Kervinen jatkaa teatterin ohjaajana edelleen. Sinkkolan kesänäyttämön lisäksi teatteri vie esityksiä kiertueille. Sinkkolan kotieläinpihalla Joensuun Noljakassa, esitetään kesäisin kaiken ikäisille soveltuvaa koko perheen teatteria. ==Esityksiä== *2024 Robin Hood *2023 Rölli ja Metsänhenki, Guru *2022 Kalevalax *2021 Viidakkokirja, Muumilaakson marraskuu *2017 Peppi Pitkätossu seitsemällä merellä *2016 Kolme iloista rosvoa *2015 Kapteeni Kustoon Ihmeellinen maailma, Artpark *2014 Fedja-setä, kissa ja koira. Ohjaus Hannu Rantala *2013 Suuri Vesikiertue , Shakespeare: Myrsky *2013 Navettajengi ja Super-Ankka *2012 Karsinan Kapina, käsikirjoitus E-P Tiitinen, ohjaus Tomi Kervinen *2011 Ronja Ryövärintytär *2010 Tohtori Sykerö, yhdessä Joensuun kaupunginteatterin kanssa *2009 Heinähattu, Vilttitossu ja Littoisten Riiviö *2008 Peppi Pitkätossu *2007 Viiru ja Pesonen: Kuumatka *2006 Viiru ja Pesonen: Kettujahti *2005 Vaahteramäen Eemeli metkuilee taas *2004 Vaahteramäen Eemeli \-- teatteri aloittaa Sinkkolassa ---- *2004 Hyvästi Mansikki *2003 Runonlaulajan sydän *2002 Mustanaamion napanuora *2001 MTV-Maaseudun tulevaisuuden visiot, Leader-kiertue *2000 Maitolaiturimusikaali *1999 Maaseutusirkus - kiertue *1999 Aavan lapset *1998 Lemminkäisen tarina, kansainvälinen katuteatterikiertue *1997 Juhannusyön uni, käsik.William Shakespeare, ohjaus Tommi P.Pesonen ja Tomi Kervinen (traktorilla ja polkupyörillä toteutettu kiertue, joka työllisti 14 nuorta teatterilaista ==Aiheesta muualla== *www.traktori.net Luokka:Suomen teatterit Luokka:Joensuun kulttuuri
Tomi Kervinen

Tomi Kervinen (s. 1975 Outokumpu) on teatterintekijä, opettaja ja sosiaalikasvattaja. Hän toimii aktiivisesti ohjaajana Teatteri-Traktorissa ja on yksi teatterin perustajajäsenistä. Kervinen on erikoistunut luoviin ja soveltaviin menetelmiin sosiaalipedagogisessa ja taiteellisessa kehyksessä. Hän on naimisissa yhteisökehittäjä ja tuottaja Kaisa Kervisen kanssa. Heillä on neljä lasta. == Ohjauksia == * 2017 Peppi Pitkätossu seitsemällä merellä * 2016 Kolme iloista rosvoa * 2015 Kapteeni Kustoon Ihmeellinen maailma, Artpark * 2013 Shakespeare: Myrsky * 2012 Karsinan Kapina, käsikirjoitus E-P Tiitinen * 2011 Ronja Ryövärintytär * 2010 Tohtori Sykerö * 2009 Heinähattu, Vilttitossu ja Littoisten Riiviö * 2008 Peppi Pitkätossu * 2007 Viirun ja Pesosen Kuumatka * 2006 Viiru ja Pesonen: Kettujahti * 2005 Vaahteramäen Eemeli metkuilee taas * 2004 Vaahteramäen Eemeli * 2004 Hyvästi Mansikki * 2003 Runonlaulajan sydän * 2002 Mustanaamion napanuora, käsikirjoitus E-P Tiitinen * 2001 MTV-Maaseudun tulevaisuuden visiot, Leader-kiertue * 2000 Maitolaiturimusikaali * 1999 Maaseutusirkus * 1999 Aavan lapset * 1998 Lemminkäisen tarina, kansainvälinen katuteatterikiertue * 1997 Juhannusyön uni, käsik. William Shakespeare, ohjaus Tommi P. Pesonen ja Tomi Kervinen == Radio-ohjelmia == * Maaseutumakasiini, 10 ohjelmaa * Maaseuturadio, 10 ohjelmaa == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuohenpolvet

Vuohenpolvet eli isovuohenpolvet (Paronychia) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 70 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 130 muutakin lajia, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. == Lajeja ja alalajeja == * Paronychia argentea – hopeavuohenpolvi eli mattovuohenpolvi * Paronychia canariensis – kanarianvuohenpolvi * Paronychia capitata – mykerövuohenpolvi ** Paronychia capitata subsp. canariensis – kanarianmykerövuohenpolvi ** Paronychia capitata subsp. capitata – espanjanmykerövuohenpolvi * Paronychia echinulata – pörrövuohenpolvi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Vuohenpolvet (isovuohenpolvet) – Paronychia * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vuohenpolvet (Paronychia) * ITIS: Paronychia * United States Department of Agriculture (USDA): Paronychia Luokka:Kohokkikasvit
Päivänkilot

Päivänkilot (Fumana) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 20 lajia. Päivänkilot muistuttavat päivännoutoja (Helianthemum), mutta eroavat niistä erilaisten lehtien sekä kukkien perusteella. Päivänkilot ovat pensasmaisia tai varpumaisia kasveja. Niiden varret ovat puutuneita lukuun ottamatta kuluvana vuonna kasvanutta vartta, joka on ruohovartinen. Päivänkilojen kasvutapa vaihtelee maanmyötäisestä tai kohenevaan. Päivänkilojen lehdet ovat korvakkeettomia, teräväkärkisiä ja neulasmaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin ja ne ovat viisilukuisia. Kukkien terälehdet ovat keltaisia ja verholehdet punertavia. Uloimmat verholehdet ovat tavallisten lehtien kaltaisia. Päivänkilojen hedelmä on kolmilokeroinen kota. Päivänkilojen (Fumana) suvun tieteellinen nimi viittaa latinan kielen sanaan fuma, joka tarkoittaa savua. Suomen luonnossa ei esiinny yhtään päivänkilojen sukuun kuuluvaa lajia, mutta Ruotsissa esiintyy yksi päivänkilolaji: rentopäivänkilo eli gotlanninpäivänkilo (Fumana procumbens). == Lajeja == * Fumana aciphylla * Fumana arabica – idänpäivänkilo * Fumana bonapartei * Fumana ericifolia * Fumana ericoides * Fumana fontanesii * Fumana fontqueri * Fumana grandiflora * Fumana juniperina * Fumana lacidulemiensis * Fumana laevipes * Fumana laevis * Fumana oligosperma * Fumana paphlagonica * Fumana procumbens – rentopäivänkilo eli gotlanninpäivänkilo * Fumana scoparia * Fumana thymifolia – kaitapäivänkilo * Fumana trisperma == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Päivänkilot (Fumana) * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Päivänkilot (Fumana) *
Kasvutapa

Kasvutapa on kasvin ominaisuus, joka riippuu lajista sekä ympäristöstä. Joidenkin lajien tieteellisen nimen lajinimi viittaa kasvin kasvutapaan. Tieteellisissä nimissä usein esiintyviä kasvutapaa kuvailevia sanoja ovat esimerkiksi repens (suom. suikertava) ja erecta tai erectus (suom. pysty). Kasvien kasvutapaa kuvailtaessa kasvikirjoissa käytetään usein jokseenkin vakiintuneita termejä, joita ovat pysty, koheneva, maanmyötäinen, rönsyllinen, kiipeilevä ja mätästävä. Näitä termejä käytetään yleensä maalla kasvavien kasvien kasvutavan kuvailuun, vaikka osa niistä sopii myös vesikasvien ja epifyyttien kasvutavan kuvailuun. Kasvin kasvutapa ei välttämättä korreloi sen varren tanakkuuden kanssa, sillä esimerkiksi puuvartinen kasvi voi ihan hyvin olla kasvutavaltaan pysty tai maanmyötäinen. == Kasvutapaa kuvaavia termejä == * pysty: kasvin varsi kasvaa maasta suurin piirtein suoraan ylöspäin * koheneva: kasvin varsi kasvaa viistosti ylöspäin maasta tai aluksi maanmyötäisesti muuttuen sitten pystyksi * maanmyötäinen: kasvin varsi kasvaa lähellä maanpintaa, joillakin lajeilla varsi saattaa myös juurtua maahan ollessaan pitkäkestoisesti kosketuksissa maanpintaan * rönsyllinen: kasvi haaroo tyveltään useammaksi varreksi muodostaen rönsyjä, joiden päihin voi kehittyä uusia kasviyksilöitä (rametteja) * kiipeilevä: kasvi tukeutuu kasvaessaan ympärillään oleviin kohteisiin kärhien, kiipimäjuurien tai muiden vastaavien rakenteiden avulla * mätästävä: kasvi kasvaa tiiviinä rykelminä (mättäinä), joissa monia varsia voi kasvaa lähes samasta kohdasta Luokka:Kasvimorfologia Luokka:Kasviekologia
Ftalosyaniini

Ftalosyaniini (C32H18N8) on heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdisteellä on muutamia erikoiskäyttöaiheita, mutta sen metallikomplekseja käytetään runsaasti väriaineina. == Ominaisuudet == Huoneenlämpötilassa ftalosyaniini on sinivihreää tai siniharmaata kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, eikä se liukene myöskään moneen orgaaniseen liuottimeen kuten etanoliin tai dietyylieetteriin. Aromaattiset liuottimet kuten bentseeni, bentsofenoni tai aniliini liuottavat ftalosyaniinia kohtalaisesti. Useat metallit ja puolimetallit muodostavat komplekseja ftalosyaniinin kanssa ja nämä ovat väriltään useimmiten sinisiä tai vihreitä.Gerd Löbbert: Phthalocyanines, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 31.10.2017 == Valmistus ja käyttö == Ensimmäisen kerran ftalosyaniinia havaittiin muodostuvan vähäisiä määriä kuumennettaessa o-syanobentsamidia. Yhdistettä valmistetaan ftalonitriilistä kuumentamalla sitä natriumalkoksidien esimerkiksi natriumamylaatin tai amiinien kanssa. Näin muodostuu ftalosyaniinin natriumkompleksi, josta natrium voidaan syrjäyttää alkoholyysillä. Toinen yleisesti käytetty tapa on ftaalianhydridin ja urean välinen reaktio ja tätä katalysoi natriummolybdaatti. Ftalosyaniinin metallikomplekseja valmistetaan samalla tavoin metalli-ionien läsnä ollessa. Kompleksoitumattomalla ftalosyaniinilla on muutamia erityiskäyttökohteita. Sen johdannaisilla ja metallikomplekseilla on sen sijaan useita käyttökohteita. Esimerkiksi kupariftalosyaniini on hyvin yleisesti käytetty sininen väriaine. Rautaftalosyaniini on hapettumisreaktioissa yleisesti käytetty katalyytti, ja monia ftalosyaniinikomplekseja tutkitaan orgaanisina puolijohteina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aromaattiset heterosykliset typpiyhdisteet
Vesikasvi

pienoiskuva|Isoulpukka (Nuphar lutea) on yksi vedessä kasvavista lajeista. Vesikasvit voidaan luokitella kasvumuodon mukaan erilaisiin elomuotoihin: rantakasveihin, ilmaversoisiin, kelluslehtisiin sekä upos- ja pohjalehtisiin. Eri lajit vaihtuvat usein vyöhykkeittäin rannalta ulapalle päin. Rannoilla ilmaversoiset vesikasvit voivat kasvaa sekä matalassa vedessä että maalla vedenpinnan yläpuolella. Monet tällaiset rantakasvit kasvavat kuitenkin yleensä veden välittömässä läheisyydessä, mutta jotkut lajit voivat toisinaan kasvaa melko kaukanakin lähimmästä vesistöstä. Tällaisia hyvinkin kuivassa sekä kosteassa kasvavia lajeja ovat esimerkiksi järviruoko (Phragmites australis), vesitatar (Persicaria amphibia) ja osmankäämit (Typha). Pohjasta kasvavat kasvit voidaan jakaa edelleen niiden lehtien sijoittumisen perusteella pohjalehtisiin eli pohjaversoisiin, joiden lehdet kasvavat ruusukkeena pohjassa, sekä uposlehtisiin ja kelluslehtisiin kasveihin. Kasvin kukinto voi kohota veden pinnan yläpuolelle, kuten nuottaruoholla (Lobelia dortmanna), vaikka se on muuten pääasiassa veden alla. Lahnanruohot (Isoëtes) sen sijaan kasvavat kokonaan upoksissa. Kelluslehtiset kasvit ovat kasveja, joiden lehdet kelluvat veden pinnalla, kuten ulpukoilla (Nuphar) ja lumpeilla (Nymphaea). Vedessä vapaana kasvavia kasveja ovat irtokellujat ja -keijujat, kuten limaskat (Lemna). Vedessä kasvavat kasvit ovat sopeutuneet vesiympäristöön eri tavoin. Monilla vesikasveilla on solukoissaan runsaasti aerenkyymiä eli tuuletussolukkoa, jotta ilman happi pääsisi vedenalaisiin kasvinosiin, ja vähän tukisolukkoa, sillä veden noste tukee kasvia. Ilmarakoja on yleensä vain kasvin vedenpäällisissä osissa eli esimerkiksi kelluslehtisten vesikasvien lehtien yläpinnoilla. Vesikasveilla ei ole pulaa vedestä, ja siksi niiden juuret ovat yleensä pienet verrattuna maakasveihin. Juurten kokoon vaikuttaa kuitenkin myös ravinteiden saanti. Irtokellujilla on hyvin pienet juuret, koska ne ottavat tarvitsemansa ravinteet vedestä, ja vedessä ravinteita on melko tasaisesti. Pohjaan kiinnittyvien kasvien juuret ovat suuremmat, koska pohja-aineksessa ravinteet ovat jakautuneet epätasaisesti, ja juuriston on oltava riittävän suuri saadakseen riittävästi ravinteita. Uposlehtiset kasvit ovat usein rentoja. Ne eivät tarvitse tukevaa vartta, koska vesi kannattelee niitä. Pohjalehtisten kasvien lehdet ovat veden pohjassa, joten kasvien kasvua voi rajoittaa se, että pohjaan saakka ei tule riittävästi valoa. Kelluslehtisten kasvien lehdet taas kelluvat veden pinnalla, joten kasvit saavat runsaasti valoa. Vesikasvit eivät ole mikään taksonominen ryhmä ja vesikasveja on monissa eri kasviheimoissa. Vesikasveja sisältäviä kasviheimoja ovat esimerkiksi vitakasvit (Potamogetonaceae), lummekasvit (Nymphaeaceae) ja lahnanruohokasvit (Isoëtaceae). == Katso myös == * Kosteikkokasvi * Rantakasvien vyöhyke == Lähteet == Luokka:Kasviekologia Luokka:Kasvimorfologia *
Aalloilla

Aalloilla tai Kanavat kuumina (Handle with Care tai Citizen’s Band) on Jonathan Demmen ohjaama komediaelokuva vuodelta 1977. Paul Brickmanin käsikirjoittama tarina kertoo Nebraskan maaseudulla juopon isänsä kanssa asuvasta nuoresta miehestä (Paul Le Mat), joka huolehtii radiopuhelimellaan seudun hätäsanomaliikenteestä kunnes kanavat alkavat täyttyä muista viesteistä. == Vastaanotto == Suomessa elokuva sai ensiesityksensä vasta 12 vuotta valmistumisensa jälkeen televisiossa syyskuussa 1989. Mikael Fränti piti sitä Helsingin Sanomissa Demmen siihen asti parhaana elokuvana, ”virkistävänä komediana” jossa on ”rosoista elämän makua ja unelmien kirjoa”. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Jonathan Demmen ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1977 yhdysvaltalaiset elokuvat
Nanger

Nanger on afrikkalainen gasellien alaheimoon (Antilopinae) kuuluva antilooppisuku.Gasellit – Antilopinae laji.fi Siitä on ennen käytetty nimeä grantingasellit. Aiemmin se luettiin suvun Gazella alasuvuksi. == LajitNanger laji.fi== * Valkopäägaselli (Nanger dama) * Isogaselli (Nanger granti) * Lyyrasarvigaselli (Nanger soemmerringii) == Lähteet == Luokka:Gasellit
Sujut

Sujut on tv-elokuva Veijo Meren romaanista. Vuonna 1974 valmistuneen tv- elokuvan ohjasi Yleisradion Teatteritoimitukselle Veli-Matti Saikkonen. Meri laati itse elokuvan käsikirjoituksen romaaninsa pohjalta. ==Juoni== Jatkosodassa kesällä 1944 suomalaisten rintama on romahtamassa. Sekavassa tilanteessa alikersantti Lauri Ojala päättelee, ettei häntä enää tarvita ja lähtee rintamalta luvatta kotiinsa Etelä-Hämeeseen sopivasti viljanpuinnin aikaan. Parin kuukauden kuluttua mies pidätetään, ja kostonhimoisen majurin käskystä hän joutuu kaivamaan itselleen haudan. == Rooleissa == ==Tuotanto== Sujuja kuvattiin värifilmille noin kaksi kuukautta Kouvolan Pahkajärven ampuma-alueella ja Karkkilassa. ==Vastaanotto== Helsingin Sanomien Paula Talaskivi moitti elokuvan ensiesityksen alla alun sotakohtauksia sekaviksi sodankäyntiä tuntemattomalle, mutta kirjoitti seuraamisen helpottuvan kun tarina keskittyy alikersantti Ojalaan. Parhaimmillaan elokuva oli hänestä lopun selvittelykohtauksissa. Talaskivi kehui erityisesti Vesa Mäkelän juroa näyttelijäntyötä, Juhani Sarron kuvausta ja Heikki Valpolan musiikkia. Risto Salo sai elokuvan leikkauksesta elokuvataiteen valtionpalkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset televisioelokuvat Luokka:Vuoden 1974 suomalaiset elokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat
San Franciscon kansainvälisen lentoaseman vaaratilanne

San Franciscon kansainvälisen lentoaseman vaaratilanne tapahtui 7. heinäkuuta 2017 kello 23:57 paikallista aikaa, kun laskeutumassa ollut Air Canadan lento AC759 oli vähällä laskeutua neljän muun lentokoneen päälle. Vaaratilanteessa vältyttiin kuolonuhreilta. == Lento == Kone oli lähtenyt Torontosta ja oli määrä laskeutua keskiyön aikaan San Franciscoon. Onnettomuuspäivänä kiitotie 28L oli suljettu. Kello 23:55 kone oli noin kilometrin päässä lentokentästä 90 metrin korkeudella. 450 metrin päässä kentästä koneelle oli annettu lupa laskeutua kiitotielle 28R, mutta jostain syystä, todennäköisesti lentäjän virheestä, kone suuntasi kohti rullaustietä C. Koneesta ilmoitettiin: "Tämä on Air Canada 759, ja haluamme varmistaa: näemme valoja kiitotiellä. Vahvistatteko, että voimme laskeutua?", jolloin lennonjohdosta vastattiin: "Air Canada 759, vahvistamme, että voitte laskeutua kiitotielle 28R. Siellä ei ole muita kuin te." Rullaustiellä oli kuitenkin neljä muuta konetta odottamassa pääsyä kiitotielle: * United Airlinesin lento 1 * Philippine Airlinesin lento 115 * United Airlinesin lento 863 * United Airlinesin lento 1118 Muista koneista huomattiin Air Canadan koneen tulevan suoraan heitä kohti. "Minne tuo on oikein menossa, hänhän on rullaustiellä!", kuului United Airlinesin lennon 1 koneesta, jolloin Air Canadan kone alkoi nostaa. Kone kävi noin 17 metrissä. Myös lennonjohto käski konetta tekemään ylösvedon. Kone oli noin 30 metrissä kahden ensimmäisen koneen yläpuolella, nousi 60 metriin ylittäessään kolmannen, ja 90 metriin ylittäessään neljännen. 15 minuuttia myöhemmin kone laskeutui onnistuneesti, eikä vaaratilanteesta tullut henkilövahinkoja. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 ilmailu Luokka:San Franciscon historia
Há dias assim

Há dias assim on Filipa Azevedon esittämä kappale, jolla hän edusti Portugalia vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Norjan Oslossa. Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 25. maan joukosta 18. sijalle. == Lähteet == Luokka:Portugalin euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2010 euroviisuedustuskappaleet
Hymy Lahtinen

Hymy Ulpu Lahtinen (o.s. Jokinen, 13. lokakuuta 1930 Urjala – 22. lokakuuta 2017 TampereMatti Pitko: Hymynmaan äiti Hymy Lahtinen on kuollut. Aamulehti 1. marraskuuta 2017, s. B10. Alma Media.) oli lehtikustantaja Urpo Lahtisen ensimmäinen vaimo. Urpo ja Hymy Lahtisella on poika Jeppe Lahtinen, joka syntyi 1963. Kauppiasperheen tytär Hymy Jokinen kävi keskikoulun Vihdissä. Kesällä 1951 hän tapasi Urpo Lahtisen eräissä iltamissa Karhulassa ja he avioituivat vielä saman vuoden lopulla. Lahtiset muuttivat Tampereelle Urpon saatua toimittajan paikan Kansan Lehdestä vuonna 1955. Lahtiset perustivat vuonna 1959 tunnetuimman julkaisunsa Hymy-lehden, joka sai nimensä Hymy Lahtiselta. He perustivat myös Suomen ensimmäisen kaupunkilehden Tamperelaisen. Muita Lehtimiehet-yhtiön julkaisemia lehtiä olivat muun muassa Alibi, Nykyposti, Suosikki, Tekniikan Maailma ja Vauhdin Maailma sekä lastenlehdet Maailman vahvin Nalle ja Pellefantti. Lahtiset erosivat 1990-luvun alussa.https://www.aamulehti.fi/uutiset/hymy-lahtinen-on- kuollut-200498783 https://www.is.fi/kotimaa/art-2000005430475.html Hymy Lahtisen oma suosikkitoimittaja Lehtimiehet Oy:ssä oli Suomen kohutuimpiin journalisteihin aikanaan kuulunut Veikko Ennala. Marraskuussa 1988 Lehtimiehet Oy myytiin Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle 304 miljoonalla markalla, josta myyjät saivat rahana 180 miljoonaa. Hymy ja Urpo Lahtinen muuttivat asumuseroon vuonna 1972 ja avioero astui voimaan 1991. Lehtimiehet Oy:n myynnin ja avioeron jälkeen Hymy Lahtiselle ja hänen pojalleen Jeppe Lahtiselle jäi mittava kiinteistöomaisuus. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kulttuurielämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Apricot Stone

Apricot Stone on Eva Rivasin esittämä kappale, jolla hän edusti Armeniaa vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Norjan Oslossa. Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kuudenneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 25. maan joukosta 7. sijalle. == Lähteet == Luokka:Armenian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2010 euroviisuedustuskappaleet
It's for You

It's for You on Niamh Kavanaghin esittämä kappale, jolla hän edusti Irlantia vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Norjan Oslossa. Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui yhdeksänneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 25. maan joukosta 23. sijalle. == Lähteet == Luokka:Irlannin euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2010 euroviisuedustuskappaleet
Puukkosaha

Puukkosaha on sähkökäyttöinen saha, jossa terä tekee edestakaista liikettä. Sahaa pidetään ja ohjataan kaksin käsin ja sahattava kappale on paikoillaan. Tyypillisesti puukkosahaa käytetään lähinnä purkutöissä, ei niinkään tarkkaa sahausjälkeä vaativissa töissä. Puukkosahoja on verkkoliitäntäisiä ja akkukäyttöisiä. Sopivalla terällä saha soveltuu esimerkiksi puun, muovin tai raudan sahaamiseen. Toiset mallit sopivat kotikäyttöön, toiset ovat tarkoitettu ammattikäyttöön. == Lähteet == Luokka:Sahat
Tyyppälä

Tyyppälä on Jyväskylän 48. kaupunginosa. Kaupunginosa muodostettiin vuoden 2009 alussa, sitä ennen alue kuului Jyväskylän maalaiskuntaan. Luokka:Jyväskylän kaupunginosat Luokka:Lohikoski-Seppälänkangas
Valfrid Leopold Brehmer

Valfrid Leopold Brehmer, 1850-luvulle Bremer (8. maaliskuuta 1818 Teijon ruukki – 4. elokuuta 1887 Helsinki) oli suomalainen vuorihallituksen intendentti ja valtioneuvos.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Valfrid Leopold Brehmer. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 31.10.2017. Brehmerin vanhemmat olivat tehtailija, kapteeni Josef Bremer nuorempi ja Albertina Sofia Baer. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella 1835. Brehmer valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja filosofian maisteriksi 1840. Brehmer opiskeli Falunin vuorikoulussa 1841–1842 ja teki ulkomaanmatkoja tutustuakseen kaivoksiin ja tehdaslaitoksiin. Brehmer oli Högforsin ruukinhoitajana vuodesta 1843 ja sen jälkeen vuori-intendentinkonttorissa (vuorihallituksessa) vt. vuorimekaanikkona vuodesta 1852, vakinaisena vuorimekaanikkona vuodesta 1858, vt. intendenttinä vuodesta 1868 sekä vakinaisena intendenttinä 1872-1877. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1879. Brehmer omisti muun muassa Huutokosken ruukin ja oli osakkaana Högforsin ruukkiosakeyhtiössä. Brehmer oli naimisissa vuodesta 1854 Augusta Karolina Andersinin (k. 1903) kanssa. == Lähteet == Luokka:Valtionlaitosten johtajat Luokka:Suomalaiset ruukinpatruunat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1887 kuolleet
Ankeriasjärvi (kaupunginosa)

Ankeriasjärvi on Jyväskylän 64. kaupunginosa Laukaan rajalla. Sen asutus koostuu Huhtasuon yhteydessä olevasta Vääräjärven asuinalueesta sekä Ankeriasjärveä ympäröivästä hajanaisesta asutuksesta. Myös pieni osa Palokankaan teollisuusalueesta kuuluu kaupunginosaan. Tilastollisessa aluejaossa Ankeriasjärven kaupunginosaa vastaavat Palokärjen ja Vääräjärven pienalueet, joista ensiksi mainittu kuuluu Lohikoski–Seppälänkankaan suuralueeseen ja toiseksi mainittu Huhtasuon suuralueeseen. Palokärjen pienalueeseen kuuluu myös lähes koko Tyyppälän kaupunginosa.Jyväskylän väestö pienalueittain. Jyväskylän kaupunki. Viitattu 1.1.2022. Kaupunginosan asukasluku oli 220 vuoden 2020 lopussa. Kaupunginosa muodostettiin vuoden 2009 alussa, sitä ennen alue kuului Jyväskylän maalaiskuntaan. == Lähteet == *
Tripolis (Perrhaibia)

Tripolis (, ”Kolme kaupunkia”) eli Perrhaibian Tripolis oli antiikin aikainen kolmen kaupungin yhteenliittymä Perrhaibian maakunnassa Thessaliassa Kreikassa. Siihen kuuluivat Azoros, Dolikhe ja Pythion. Tripoliin kaupungit sijaitsivat nykyisen Elassónan kunnan alueella. Kaikki nämä kolme kaupunkia sijaitsivat Olympos-vuoren juurella sen länsi- tai lounaispuolella. Etelässä aluetta rajasi Titaresios-joki. Kaupunkien sijainti oli strateginen, sillä ne hallitsivat yhdessä solaa, josta kulki luonnollinen tie Thessaliasta Makedoniaan. Kaupungit kukoistivat klassiselta kaudelta 400-luvulta eaa. hellenistiselle kaudelle 200-luvulle eaa. ja säilyivät olemassa myös roomalaisella ja varhaisbysanttilaisella kaudella. Liitolla oli yhteiset kultit ja uskonnolliset juhlat. Sen keskuspaikkana toimi Olympoksen harjanteella sijainnut Apollon Pythiokselle omistettu temppeli. Liiton kaupungeilla oli myös yhteinen armeija ja yhteiset ulkopuoliset liittolaiset, ja ne löivät yhdessä rahaa, jonka kuvituksena oli laakeriseppelöity Apollonin pää. Tärkein lähde Tetrapoliin historiaan on roomalainen historioitsija Livius. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan maantiede Luokka:Elassóna
Tripolis

Tripolis (, ”Kolme kaupunkia”) oli antiikin Kreikassa nimitys kolmen kaupungin tai poliksen eli kaupunkivaltion liitolle tai tällaisesta nimensä saanelle kaupungille tai alueelle. Tunnetuimmat tripoliit olivat: * Amorgoksen tripolis: Aigiale, Arkesine ja Minoa * Arkadian tripolis: Dipoina, Kallia ja Nonakris * Karpathoksen tripolis: Arkesseia, Brykus ja Karpathos * Lakonian tripolis: Belbina, Pellana ja Aigys tai Karystos * Peparethoksen tripolis: Panormos, Peparethos ja Seleinus * Tripolis (Perrhaibian Tripolis) Thessaliassa: Azoros, Dolikhe ja Pythion * Tripolis, kaupunki Foinikiassa * Tripolis, kaupunki Fryygiassa * Tripolis eli Tripolis Larisaia, antiikin aikainen kaupunki Thessaliassa == Katso myös == * Tripoli, useita nykyisiä paikkoja tai muita merkityksiä == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan alueet Luokka:Antiikin Kreikan kaupunkien liitot Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat
Hämeenlahti

Hämeenlahti on Jyväskylän 27. kaupunginosa ja osa Kuokkalan suuraluetta. Alueen asutus sijoittuu lähinnä Samulinniemen pientaloalueeseen, mutta myös Hämeenpohjan pienalueella on teollisuusrakennusten lisäksi hieman asutusta. Kuokkalan kartano sijaitsee Hämeenlahden pohjoisosassa Äijälänsalmen lähellä. Kaupunginosaan kuuluu myös joitakin Päijänteen saaria kuten Lehtissaari eli Lehtinen. Kaupunginosassa sijaitsevalla Salmirannan alueella toimi aikaisemmin aikuiskoulutuskeskus, jonka tiloissa on myöhemmin ollut muun muassa päiväkoti. Vuoden 2023 huhtikuussa alueelle alettiin suunnitella uutta pien- ja rivitaloaluetta. == Lähteet == *