EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ajos

Ajos on saari, kaupunginosa ja taajama Kemissä. Kaupunginosa on tunnettu Veitsiluodon teollisuusalueesta (Stora Enson Veitsiluodon tehtaat) ja Kemin satamasta. Ajoksen saari on myös pientalovaltainen asuinalue. Saarelle johtaa seututie 920. Ajos kuuluu Hepolan suuralueeseen, johon kuuluvat myös Hepolan ja Rytikarin kaupunginosat. Ajoksen maapinta-ala on 13,39 km² ja väkiluku (). Työpaikkoja Ajoksessa oli vuoden 2019 lopussa 1 068, joista 833 oli teollisuudessa. Ajoksen taajaman väkiluku puolestaan oli vuoden 2021 lopussa 320 henkeä ja maapinta-ala 0,98 km². Ajoksessa sijaitsee yksi Ilmatieteen laitoksen rannikkosääasemista. Yhdysvaltojen kanssa joulukuussa 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa annetaan Yhdysvaltojen käyttöön tarvittaessa Veitsiluodon tehdasalue, jonka satamana toimii Kemin Ajoksen satama. Veitsiluodon tehdasalue ja Tervolan varikko toimivat tarvittaessa materiaalin varastoina. Naton Immediate Response 24 ja Northern Forest 24 -harjoituksissa Yhdysvallat harjoitelli joukkojen siirtoa harjoitusalueille Lappiin. Puolustusvoimien tekemän päätöksen perusteella kemiläiset vapaa-ajan kalastajat eivät päässeet Kemin Veitsiluodon saarelle, koska aluetta käytettiin harjoitustoimintaa varten. Sotilaspoliisit esitvät sivullisten pääsyn Veitsiluotoon. Päätös oli voimassa huhtikuun puolivälistä ja heinäkuun 28. päivään 2024 asti. == Ilmasto == Ajoksen ilmasto on Perämeren vaikutuksesta leudompi kuin esimerkiksi mantereella sijaitsevan Kemin. == Tärkeimpiä nähtävyyksiä == thumb|Ajos syksyllä * Kemin Merimieskirkko, Ajoksen satamassa * Matkailujäänmurtaja Sampo, Ajoksen satamassa * Murhaniemen luonnonsuojelualue * Ajoksen tuulipuisto, jossa on 13 tuulivoimalaa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kemin saaret Luokka:Kemin kaupunginosat Luokka:Kemin taajamat
Täpläinterferometria

Täpläinterferometria on tähtitieteessä menetelmä, jolla parannetaan kaukoputken tarkkuutta poistamalla ilmakehän aiheuttama häiriö. ==Periaate== Kohteesta otetaan peräkkäin muutaman sekunnin aikana tuhansia kuvia, joista jokaisen valotusaika on 2–5 millisekuntia. Kuvat asetetaan päällekkäin tietokoneella siten, että niiden kirkkaimmat pisteet osuvat päällekkäin. Tämän jälkeen syntyneestä kuvasta häivytetään ylimääräinen informaatio tuottamalla siitä tietokoneella ns. keskimääräinen bispektri ja Fourierin spektri, josta tuotetaan lopullinen kuva. Matemaattinen käsittely suodattaa pois kuvan leviämisen ilmakehän väreillessä eli ns. seeing-kiekon. Seeing-kiekko koostuu kirkkaista läiskistä. Näin päästään lähelle kaukoputken todellista erotuskykyä ja kaukoputken tarkkuus kasvaa noin 30-kertaiseksi. Infrapunakuvalle voidaan käyttää pidempää 100 millisekunnin valotusaikaa. Nykyään käytetään tähtitieteessä tavallisesti valokuvausfilmiä 10 kertaa herkempiä CCD-kennoja, jotka ottavat talteen 70 % tulevista valonsäteistä. Tekniikan edistymisen takia täpläinterferometria (speckle-interferometria) on käytössä nykyään laajalla alueella. ==Historia== Täpläinterferometrian keksi Antoine Labeyrie 1970. Täpläinterferometrian ajatus on eliminoida pois valonlähteestä yhtä kuvapistettä vastaavan ns. Airyn kiekon leviäminen laajalle alueelle, samaan tapaan kuin väreilevästä tai aaltoilevasta vedestä heijastuva valonlähteen kuva täplittyy. Yhdessä alle 10 millisekunnin aikana otetussa kuvassa ilmakehän luontainen väreily on "jäätynyt" paikoilleen. Ilmakehä on silti levittänyt yksittäistä kuvaa eli aivan kaukoputken teoreettiseen erotuskykyyn ei tälläkään menetelmällä ylletä. Täpläinterferometrian käyttöä rajoitti aluksi pienten valotusaikojen tarve: menetelmä ei sovi himmeille kohteille, jotka vaativat suuria valotusaikoja, tarvitaan myös suuria suurennuksia. Toinen rajoittava tekijä oli suuren laskentatehon omaavien tietokoneiden harvinaisuus: Menetelmä vaati raskaita matemaattisia muunnoksia. Tietokoneiden laskentakapasiteetti on tehostunut sitten 1970-luvun ja tehokkaat supertietokoneet yleistyneet. == Lähteet == Luokka: Tähtitiede
Tutkimusapulainen

Tutkimusapulainen (engl. Research Assistant (myös tutkimusavustaja)) on yliopistossa, sairaaloissa tai muissa tutkimuslaitoksissa oleva tehtävä, jossa toimivat tyypillisesti korkeakoulun loppuvaiheen perusopiskelijat, mutta myös tehtävään koulutuksen saaneet 2. asteen tutkinnon suorittaneet henkilöt. Tehtävä voi olla osa-aikainen tai kokopäiväinen. On tavallista, että tutkimusapulaisina toimivat perusopiskelijat työskentelevät osana tutkimusryhmää ja tekevät pro gradu -tutkielmansa (tai teknillisellä alalla diplomityönsä) tutkimusaiheestaan. Tutkimusapulaisen tehtävä voi olla luonnollinen ponnahduslauta jatko-opinnoille ja siihen liittyvään työtehtävään. Luokka:Yliopiston virat
Tutkijakoulutettava

Tutkijakoulutettava (myös tohtorikoulutettava) on yliopiston jatkokoulutustehtävä, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto. Kansainvälisissä yhteyksissä tutkijakoulutettavasta käytetään nimitystä doctoral student. == Työtehtävät == Tutkijakoulutettavien työtehtävät koostuvat pääosin itsenäisestä tai osana tutkimusryhmää suoritettavasta tutkimustyöstä sekä osaston tai laitoksen opetustoimintaa tukevasta työstä. Tohtorikoulutettavan keskeisimpiä tavoitteita ovat tieteellisten jatko- opintojen käyminen, väitöskirjan laatiminen ja lopulta itse tohtorintutkinnon suorittaminen. == Asema == Tutkijakoulutettavan nimike sijoittuu niin sanotun neliportaisen tutkijanurajärjestelmän ensimmäiselle portaalle. Tutkijakoulutettavat ovat kirjoilla jatko-opiskelijana siinä tiedekunnassa tai osastossa, jossa he työskentelevät. Osa tutkijakoulutettavista opiskelee tutkijakouluissa, jotka myöntävät myös rahoitusta. Aikaisemmin tutkijakoulut olivat kansallisia ja opetusministeriön alaisia, mutta nyttemmin ne ovat siirtyneet yliopistojen alaisuuteen. Muita jatko-opiskelijoille tarkoitettuja tehtäviä on mm. assistentti, mutta tästä nimikkeestä ollaan yleisesti luopumassa. Mikäli tutkijakoulutettava jatkaa tohtorintutkinnon suoritettuaan työtään yliopistossa, hänen nimikkeensä on yleensä tutkijatohtori. == Rahoitus == Tutkijakoulutettavan rahoitus voi tapahtua esimerkiksi yliopiston omana rahoituksena, projektirahoituksena, apuraharahoituksena tai palkallisen tutkijakoulupaikan kautta. Palkkaus riippuu sekä työn vaativuusasteesta että tutkijan henkilökohtaisesta suoritustasosta. ==Katso myös== *Tutkimusavustaja *Tutkijatohtori ==Aiheesta muualla== * Tohtorikoulutuksen rakenteet muutoksessa, tohtorikoulutuksen kansallinen seuranta-arviointi Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, 23.9.2011 Luokka:Yliopiston virat
Time Stranger Kyoko

Time Stranger Kyoko () on Arina Tanemuran luoma kolmiosainen shōjo-manga. Sarja sisältää runsaasti vaikutteita fantasiasta ja tieteisfiktiosta, vaikka Tanemura onkin sanonut ettei pidä kummastakaan tyylilajista. Time Stranger Kyoko julkaistiin alun perin japanilaisessa Ribon-lehdessä. Egmont Kustannus julkaisi Time Stranger Kyokon kolmena pokkarina suomeksi syksyllä 2005. Sarja on ensimmäinen suomennettu shōjo-manga. ==Juoni== Time Stranger Kyokon tarina sijoittuu 2900-luvulle. Maapallo on yhdistynyt yhdeksi valtioksi. Maan kuningaskunnan prinsessa Kyoko Suomi haluaisi elää tavallista elämää, joten hänen täytyy herättää kaksoissiskonsa Ui. Uin herättämiseen tarvitaan kaksitoista Strangeria, joiden sijaintia ei tiedetä. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Fantasia-anime ja -manga Luokka:Mangasarjat Luokka:Romanttinen anime ja manga Luokka:Shōjo Luokka:2000-luvun anime ja manga
Arkhimedeen ruuvi

pienoiskuva|Arkhimedeen ruuvi. Arkhimedeen ruuvi on toiminut alkukantaisena vedennostokeinona muinaisen Egyptin ajoista lähtien. Kaikessa yksinkertaisuudessaan Arkhimedeen ruuvi koostuu ruuvikierteestä, jonka ympärillä on vedenpitävä sylinteri. Laitteen toinen pää asetetaan veden alle ja ruuvikierrettä pyöritetään. Ruuvikierteen alapäässä oleva vesi kiertyy akselin ympärillä ylöspäin kunnes se pääsee valumaan ulos laitteen toisesta päästä. Arkhimedeen ruuvin periaatetta on sen käytännöllisyyden vuoksi sovellettu vuosisatoja monissa erilaisissa laitteissa ja yhteyksissä kuten esimerkiksi lihamyllyissä, jätepuristimissa, öljynporauksessa ja maansiirrossa. == Ruuviturbiini == Arkhimedeen ruuvin periaate toimii myös turbiinissa nesteen valuessa alaspäin. Vesivoimaruuvin (, ) periaatteella toimivat voimalaitokset ovat pieniä (teholuokka 10–100 kW, rakennevirtaama 0,1–10 m³/s, putouskorkeus 1–10 m). Laitoksia on käytössä muun muassa Isossa- Britanniassa, ItävallassaLaitoksen käyttöönotto Kindbergissä vuonna 2008, Puolassa, SaksassaVoimalaitoksen käyttöönotto Warburgissa vuonna 2012 ja SveitsissäVoimalaitos Hirschthalissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vesiturbiinit Luokka:Tekniikan historia
Rujo, rampa ja perisokea

Rujo (myös ruho), Rampa ja Perisokea esiintyvät suomalaisissa loitsurunoissa. Nämä pahat veljekset tekevät noituuksia ihmisten vahingoksi. He ovat kolme Loviattaren (tunnetaan nimillä Louhi, Louheatar, Lovetar) eli Pohjolan emännän yhdeksästä pojasta. Heidän äitinsä hedelmöittyi tuulesta tai yhtymällä Tursaaseen tai piruun. Pistosanojen, noidannuolta parantavien loitsujen mukaan pojat ovat osaltaan vastuussa ensimmäisestä noidannuolesta. Veljet takovat noidannuolet maailmanpuun lastuista ja ampuvat ne umpimähkään: Kristfrid Ganander: Mythologia Fennica. Recallmed, 1995. 951-9221-72-7 Ensimmäisen nuolistaan pojat ampuvat maahan, toisen taivaaseen. Kolmas noidannuoli osuu kallioon, ja kimpoaa siitä ihmisiin. Siitä lähtien noidannuolet ovat sairastuttaneet ihmisiä. (katso myös:noidannuolten synty) Joissain runoissa Loviatar tai vastaava hahmo synnyttää yhdeksän sairautta. ==Katso myös== *Noidannuolten synty *Helblinde *Suomen Kansan Vanhat Runot ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taruhenkilöt Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Lakeuden Ursa

Lakeuden Ursa ry on Etelä-Pohjanmaan alueella aktiivisesti toimiva tähtitieteellinen yhdistys, jonka tarkoituksena on paitsi yhdistää alan harrastajia maakunnan alueella, myös edistää tähtitieteen harrastusta, tehdä tunnetuksi tähtitaivaan ja ilmakehän ilmiöitä sekä tarjota tietoa aiheesta kiinnostuneille. == Yhdistys == Lakeuden Ursa ry. on perustettu vuonna 1986 ja yhdistyksen jäsenmäärä on noin 150 jäsenen paikkeilla. Suurimmillaan Lakeuden Ursan jäsenmäärä oli vuoden 2009 alkupuolella, jolloin yhdistyksellä oli lähes 250 jäsentä. Lakeuden Ursan kotipaikka on Seinäjoki. Lakeuden Ursalle valmistui syksyllä 2006 tähtitieteellinen havaintokeskus eli observatorio Honkakylän lähellä sijaitsevan Sahannevan laitamille. Observatorion nimenä on Sahannevan observatorio (). Sahannevan observatorion päähavaintovälineenä toimii toistaiseksi Meaden valmistama 14-tuumainen LX200GPS Schmidt-Cassegrain -teleskooppi. Päähavaintovälineen rinnalle hankittiin vuoden 2008 keväällä laajakenttäiseksi kuvauskaukoputkeksi Sky-Watcher Equinox 100 Pro 2 -linssiteleskooppi. Kerhoiltoja vietetään joka toinen keskiviikko ja niiden yhteydessä pidetään tähti- tai aurinkonäytös, jotka ovat myös yleisölle avoimia (näytösmaksu). == Jäsenlehti Kassiopeja == Lakeuden Ursa on julkaissut omaa jäsenlehteä jo 1980-luvun lopusta lähtien, joskin alkuaikoina lehti oli lähinnä parisivuinen A5-kokoinen tiedotuslehtinen. Tuolloin "lehden" nimenä oli Tähtitaivas. Vuonna 1998 lehden nimeksi vaihtui Kassiopeja, ja lehden sivumäärä kasvoi kahdeksaan. Tärkein muutos Kassiopeja-lehden julkaisussa tapahtui vuonna 2004, kun lehden fyysiset mitat kasvoivat A4-kokoon ja sivumääräkin lisääntyi lähemmäs kahtakymmentä, jolloin lehti muistutti enemmän oikeaa lehteä kuin pelkkää tiedotuslehtistä. Viime vuosina jäsenlehden julkaiseminen on kuitenkin jäänyt väliin, sillä sähköiset tiedotuskanavat ovat paljolti korvanneet paperilla julkaistavat aineistot. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Lakeuden Ursa ry *Lakeuden Ursa - Tiedostot Luokka:Suomalaiset tähtitieteelliset yhdistykset‎ Luokka:Eteläpohjalaiset järjestöt Luokka:Ursa
Dope

Dope on yhdysvaltalainen vuonna 1997 perustettu alternative metal -yhtye. Dope tuli julkisuuteen nopeasti ja teki Epic Recordsin kanssa levytyssopimuksen jo vuonna 1998. Bändin debyytti-albumi Felons and Revolutionaries julkaistiin vuonna 1999 ja siitä tuli heti menestys. Dope on keikkaillut mm. Slipknotin, Sevendustin ja monien muiden yhtyeiden kanssa. Yhtyeen yksi tunnetuimmista kappaleista on "Die Motherfucker Die". Dopen kappale "Nothing For Me Here" löytyy Guitar Hero III -pelistä. == Jäsenet == * Edsel Dope – laulu, kitara, koskettimet, samplet (1997–) * Acey Slade – basso (1998–2000, 2015–), soolokitara (2000–2002) * Racci ”Sketchy” Shay – rummut (2001–2004, 2015–), basso (2004–2006) * Virus – soolokitara (2002–2013, 2015–), rytmikitara (2000–2002) === Entiset jäsenet === * Simon Dope – koskettimet, samplet, perkussiot (1997–2001) * Sloane ”Mosey” Jentry – kitara (1997–1998), basso (2000–2004) * Preston Nash – rummut (1997–2000) * Tripp Eisen – basso (1997–1998), kitara (1999–2000) * Acey Slade – basso (1999–2000), kitara (2001) * Adrian Ost – rummut (2004) * Ben Graves – rummut (2005–2006) * Lil Dan – rummut (live, 2005–2006) * Brix Milner – basso (2005–2007) * Angel Bartolotta – rummut (2006–2013) * Tripp "Lee" Tribbett – basso (2007–2013) * Daniel Fox – rummut (2004–2005, 2013–2015) * Nick Dibs – kitara (2013–2015) * Jerms Genske – kitara (2015), basso (2013–2015) Edsel Dope (23094660725).jpg|Edsel Dope Acey Slade (22676830557).jpg|Acey Slade Virus2009Wisconsin (cropped2).jpg|Virus Nikk Dibs (22471687114).jpg|Nick Dibs == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * * === Kokoelma-albumit === * === Livealbumit === * === Singlet === * ”Debonaire” (1999) * ”Sick” (1999) * ”Pig Society” (1999) * ”Everything Sucks” (2000) * ”You Spin Me Round (Like a Record)” (2000) * ”Now or Never” (2001) * ”Slipping Away” (2002) * ”I Am” (2003) * ”Rebel Yell” (2003) * ”Always” (2005) * ”People Are People” (2006) * ”Addiction” (2009) * ”Selfish” (2014) * ”Blood Money” (2016) * ”Hold On” (2016) * ”1999” (2016) * ”Thieves” (Ministry Cover) (2017) Luokka:Yhdysvaltalaiset rockyhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset alternative metal -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset industrial metal -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset nu metal -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset hard rock -yhtyeet
Tskhinvali

Tskhinvali (, ) on kaupunki Georgian pohjoisosassa maasta irrottautuneen ja osittain tunnustetun Etelä-Ossetian alueella. Etelä-Ossetia pitää sitä pääkaupunkinaan, mutta Georgian aluejaon mukaan se on piirivapaa kaupunki Šida Kartlin hallintoalueella. Kaupunki sijaitsee Didi Liakhvi -joen varrella Gorin kaupungin luoteispuolella. Vuosina 1934–1961 kaupungin nimi oli ”Staliniri” Josif Stalinin mukaan. Osseetit kutsuvat kaupunkia nimellä ”Cxinval”, jossa ei ole georgian kielen nominatiivisuffiksia ”-i”. Toinen osseetinkielinen nimi kaupungille on ”Tšreba”. Tskhinvali perustettiin vuonna 1922 ja liitettiin Georgian rautatieverkkoon 1940. Kaupunki oli aiemmin alueellinen teollisuuskeskus, ja siellä toimi sahoja, elintarvike-, tekstiili- ja kemiantehtaita. Vuonna 1989 asukkaista 74 % oli osseetteja, 16 % georgialaisia ja 9 % muita. Suurin osa georgialaisista on jättänyt kaupungin. Etelä-Ossetian sodassa 1990–1992 kaupunki vaurioitui pahoin Georgian hallituksen ja ossetialaisten separatistien taistellessa keskenään. Se kärsi jälleen vahinkoja Venäjän–Georgian sodassa vuonna 2008. Kuva:Армянская Церковь Сурб Аствацацин (Цхинвал).jpg|Surb Astvatsatsinin kirkko Tskhinvalissa. Kuva:Tskhinval after Georgian attack4.jpg|Tuhoutuneita rakennuksia Tskhinvalissa vuoden 2008 Venäjän–Georgian sodan jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Toivo Martikainen, 2014: Venäjän pelinappulat, mm. ”Etelä-Ossetia ja Abhasia ovat Venäjän suorassa kontrollissa. Venäläiset johtavat niin asevoimia, ministeriöitä kuin turvallisuuspalveluitakin” (ulkopolitiikka.fi) Luokka:Etelä-Ossetia Luokka:Georgian kaupungit
Buick 8

Buick 8 () on Stephen Kingin kirjoittama kauhuromaani vuodelta 2002. Kuten vuonna 1983 ilmestyneessä Christine, tappaja-autossa, myös tässäkin tarina keskittyy yliluonnollisen auton ympärille auton ollessa tällä kertaa mallia Buick Roadmaster. Alkuperäinen nimi From a Buick 8 on tullut Bob Dylanin vuoden 1965 albumin Highway 61 Revisited kappaleesta ”From a Buick 6”. Kirjan suomennos julkaistiin vuonna 2004, ja sen on suomentanut Ilkka Rekiaro ja kustantanut Tammi. ==Juoni== Kirjan tapahtumat sijoittuvat pennsylvanialaisen poliisiaseman D-yksikköön, jonka vajassa on vuodesta 1979 lähtien säilytetty tuntemattoman kuljettajan hylkäämän vuoden 1953 Buick Roadmaster. Autossa kaikki ei ole kuitenkaan aivan kohdallaan: esineet katoavat sen läheisyydessä, lämpötilat sen ympärillä laskevat ja nousevat, myöskään autoon ei tartu mikään lika eikä se naarmuunnu. Kenties kummallisin piirre Buickissa on, että auton sisältä ilmaantuu kasveja ja olentoja, jotka eivät ole tästä maailmasta. Asemalla vieraileva Ned Wilcox, jonka edesmennyt Curtis-isä toimi poliisina asemalla, saa kuulla tämän vuosikaudet ulkopuolisilta salatun tarinan D-yksikön johtajalta Sandy Dearbornilta, jonka jälkeen Ned päättää selvittää, onko Buickilla jokin mahdollinen yhteys isänsä kuolemaan. ==Suunniteltu filmatisointi== Kirjan elokuvasovituksesta ilmoitettiin ensi kertaa vuonna 2005 ja sen ohjaajaksi oli suunniteltu George A. Romero, mutta vuonna 2007 hänet korvattiin Tobe Hooperilla, joka oli aikaisemmin ohjannut myös parista Kingin tarinasta elokuvia, Kauhujen kaupungin ja Luunmurskaajan. Projekti kumminkin kaatui vuonna 2009 rahoitusongelmiin. Projektia on yritetty herätellä uudestaan henkiin ja William Brent Bell, joka on muun muassa ohjannut ja käsikirjoittanut elokuvan The Devil Inside, on suunniteltu hoitamaan Buick 8:n ohjaamisen ja käsikirjoittamisen. ==Lähteet== Luokka:Stephen Kingin romaanit Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteisromaanit Luokka:Vuoden 2002 kirjat
Vinssi

Vinssi tai vintturi on nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tms. kiertyy pyörivän telan ympäri. Vinssit voidaan jakaa karkeasti kahteen eri luokkaan, mekaanisiin, esimerkiksi käsi- tai akselivetoisiin, sekä erilaisilla "välittäjävoimilla" toimiviin, esimerkkinä hydrauli- tai sähkövinssi. Yksinkertaisissa vinsseissä on vain yksi pyörä ja sen yli kulkeva köysi, mutta monimutkaisissa laitteistoissa voi olla useiden pyörien ketjuttamisesta syntynyt vaihteisto. Nostokurki on toimintaperiaatteeltaan monimutkainen vinssi. Vinssejä käytetään paljon myös purjeveneissä ja laivoissa. thumb|left|180px|Nykyaikaisen purjeveneen itsejalustava vinssi, jossa on irrotettava kampi == Katso myös == * Shiplift * Talja == Aiheesta muualla == Luokka:Koneenelimet Luokka:Purjealuksen rakenne Luokka:Rakennusvälineet ja -kalusto
AMD K6-III

AMD K6-III on AMD:n valmistama x86-suoritin. Se julkaistiin 22. helmikuuta 1999, jolloin suoritin oli nopein markkinoilla oleva x86-suoritin. K6-III jäi viimeiseksi ja nopeimmaksi Socket 7 -suoritinkantaan valmistetuksi suorittimeksi. K6-III oli käytännössä AMD K6-2, johon oli lisätty 256 kilotavua L2-välimuistia samalle piirille. Tämän takia piiristä tuli suuri (21,4 miljoonaa transistoria) ja vaikea valmistaa, eikä ydin toiminut vakaasti yli 500 megahertsin kellotaajuuksilla. K6-III oli kokonaislukusuorituskyvyltään erinomainen, mutta 3dnow! ei ollut riittävä apu huonohkoon liukulukusuorituskykyyn, joten K6-III ei pystynyt kunnolla kilpailemaan Intel Pentium III:n kanssa pelimarkkinoilla. Työpöytäkäytössä, johon K6-III olisi suorituskykynsä puolesta sopinut erinomaisesti, Intelin maine taas oli niin paljon parempi, että yritykset halusivat ostaa Intelin suorittimia, vaikka AMD olisi tarjonnut selvästi paremman teho-hinta-suhteen. AMD keskittyikin saattamaan AMD Athlonin mahdollisimman nopeasti markkinoille, ja Athlonin julkaisun jälkeen AMD vähensi K6-III:n valmistusta, sillä Athlon korvasi K6-III:n AMD:n huippumallina; sen valmistus ei maksanut paljoa enempää, mutta suuremman kellotaajuuden ja erinomaisen liukulukusuorituskyvyn ansiosta sitä pystyttiin myymään ulos selvästi paremmalla hinnalla. Huhtikuussa 2000 AMD julkisti uuden version K6-III:sta, K6-III+:n. Se oli valmistettu 180 nanometrin prosessilla ja suunniteltu alun perin kannettaviin tietokoneisiin. Suoritin nousi erityisesti ylikellottajien suosioon. Merkittävä uusi ominaisuus K6-III+ssa oli PowerNow-nimellä kulkenut ominaisuus, joka tarkoitti, että suorittimen kellotaajuutta pystyttiin laskemaan silloin kun täyttä suorituskykyä ei tarvittu. Tämä mahdollisti selvästi pidemmän akunkeston kannettavalle tietokoneelle kevyessä käytössä. == Mallit == === K6-III "Sharptooth" === * L1-välimuistia 32 kilotavua datalle ja 32 kilotavua käskyille * L2-välimuistia 256 kilotavua * MMX- ja laajennettu 3DNow!-käskykannat * Super Socket 7 -suoritinkanta * Väylä 100 megahertsiä * Käyttöjännite 2,2 tai 2,4 volttia * Julkaistiin 22. helmikuuta 1999 * 0,25 mikrometrin valmistusprosessi * Kellotaajuus 400 tai 450 megahertsiä === K6-III+ === * L1-välimuistia 32 kilotavua datalle ja 32 kilotavua käskyille * L2-välimuistia 256 kilotavua * MMX- ja laajennettu 3DNow!-käskykannat * Super Socket 7 -suoritinkanta * Väylä 100 megahertsiä * Käyttöjännite 2,0 volttia * Julkaistiin 18. huhtikuuta 2000 * 0,18 mikrometrin valmistusprosessi * Kellotaajuus 450, 475, 500 tai 550 megahertsiä * PowerNow- kellotaajuudenhallinta virran säästämiseksi == Aiheesta muualla == * Suorittimen esittely AMD:n sivulla K06-III Luokka:Vuoden 1999 tekniikka
Mike (kukko)

Mike (1945–1947) oli kukko, joka eli 18 kuukauden ajan ilman päätä. Maanantaina 10. syyskuuta vuonna 1945 maanviljelijä Lloyd Olson Fruitassa, Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa oli kutsunut anoppinsa päivälliselle. Olson meni vaimonsa kehotuksesta tappamaan kanaa ruuaksi, mutta yrittäessään katkaista 5 ja puolen kuukauden ikäisen Mike-kukon kaulaa hän epäonnistui, ja jäljelle jäi toinen korva sekä osia aivoista. Se jäi henkiin, ja Olsonit söivät päivälliseksi jotain muuta. Päätön Mike kykeni suoriutumaan normaaleista kanalle kuuluvista toiminnoista ilman päätä. Koska Lloyd Olson ei ollut saanut kanaa tapetuksi, hän päätti pitää sen hengissä. Mike jopa kasvoi kokoa, kun sille syötettiin maidon ja veden sekoitusta pipetillä suoraan kaula-aukkoon. Kerrotaan, että Mike olisi syönyt jopa maissin jyviä. Syödessään se oli kuitenkin tukehtua omaan limaansa, ja Olsonit päättivät jatkaa ruokintaa käyttäen apunaan ruiskua. Mike ei kuitenkaan pystynyt kiekumaan normaalin kukon lailla, vaan tuottamaan ainoastaan korisevaa ääntä. Päättömyydestään huolimatta se kasvoi 1,1 kilogrammasta lähemmäs 3,6 kilogramman painoiseksi. Päätön kukko saavutti kuuluisuutta, ja Mikeä alettiin kierrättää ympäri maata erilaisissa näytöksissä muiden eläinkummajaisten kuten kaksipäisen vasikan kanssa. Mike pääsi myös joidenkin sanomalehtien etusivulle. Monet eläinaktivistit esittivät Olsonia kohtaan kritiikkiä. Miken näkeminen maksoi 25 senttiä, ja kuukaudessa esiintymistulot kohosivat peräti 4 500 dollariin. Miken rinnalla esitettiin myös irrallista kukon päätä, joka ei kuitenkaan ollut Miken oma pää, jonka oli kissa syönyt. Myöhemmin viranomaiset tutkivat Mikeä ja totesivat, ettei se tuntenut kärsimystä. Maaliskuussa 1947 eräässä motellissa Phoenixissa paluumatkalla esitysmatkalta, Mike tukehtui keskellä yötä. Olsoneilla ei ollut käytössään ruiskua, jolla Miken kurkku oli tavallisesti puhdistettu, eikä mitään ollut tehtävissä. Jostakin syystä herra Olson väitti pitkän aikaa myyneensä Miken ja kertoi tarinoita, että se olisi jatkanut kiertue-elämää vielä vuonna 1949. Myöhemmin asiaa on tutkittu, ja todettu, että yrittäessän teurastaa Mikeä, terä ei ollut leikannut kaulalaskimoa, ja verisuonen tukoksen seurauksena verenvuoto oli estynyt, eikä Mike ollut vuotanut kuiviin. Vaikka Miken pää oli lähes kokonaan irti, sen toinen korva ja osia aivorungosta oli kiinni vartalossa. Kanalinnun refleksejä ohjailee suurimmilta osin aivorunko, ja tämän johdosta Mike kykeni jatkamaan suhteellisen normaalia kukon elämää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Miken kotisivu Luokka:Kuuluisat linnut
Banshee

Banshee (, ) on irlantilaisessa ja kelttiläisessä kansanperinteessä yliluonnollinen olento, jonka yöllisen läpitunkevan vaikerruksen ja ulvonnan uskottiin ennustavan äänen kuulleen henkilön perheenjäsenen kuolemaa. Irlannissa bansheen uskottiin varoittavan vain puhdasverisiä irlantilaisia sukuja. Walesissa on oma vastineensa bansheelle, gwrach y Rhibyn eli Rhibynin noita, joka vieraili vain vanhojen walesilaisisten sukujen luona. Kirjailija Walter Scottin mukaan myös joissakin Skotlannin ylämaan perheissä uskottiin eräänlaisiin kodinhaltijoihin tai bansheehen. Banshee ennustaa itkien ja valittaen erittäin kovaäänisesti omaisen tai läheisen kuolemaa. Se esiintyy useimmiten nuoren naisen, ylvään rouvan tai vanhan ruman naisen hahmossa. Banshee saattaa näyttää hyvinkin irvokkaalta: sillä voi olla terävä kieli, torahammas tai vain yksi sierain. Perimätiedon mukaan banshee ilmoittaa vain viiden suuren irlantilaissuvun jäsenten kuolemista. Banshee voi pohjautua muinaiseen kolmihahmoiseen kelttiläiseen sodan- ja kuolemanjumalattareen (Badhbh, Macha ja Mor-Rioghain), johon viittaisi myös bansheen kyky esiintyä kolmessa hahmossa. Nykyfiktiossa ja elokuvissa banshee kuvataan yleensä kirkujana, joka tappaa ihmisiä kammottavalla äänellään, joka pirstoo jokikisen lasin ympäriltään. == Kuolemat == Jos henkilö kuulee bansheen ulvontaa, hänen läheisensä tulee kuolemaan. Bansheen ulvonta kuuluu aina kolme kertaa. Jos bansheen näkee tai jos tämän itkun kuulee, on itse tuomittu kuolemaan. Jos bansheita on useampia, ne saattavat varoittaa vaarasta. == Kirjallisuus == * Sorlin, Évelyne: Cris de vie, cris de mort: Les fées du destin dans les pays celtiques. Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia, 1991. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Irlantilainen mytologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Autiotupa

Autiotupa (lyhenne at) on avoin lyhytaikaiseen majoittumiseen tarkoitettu maksuton asumus. Autiotuvat sijaitsevat yleensä erämaissa, kansallispuistoissa ja retkeilyreittien varrella. Kaikille kulkijoille avoimia maksuttomia rakennuksia ei juuri muualla maailmassa ole kuin Suomessa sekä vähäisemmässä määrin Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa. Suomen Lapissa on yli 450 autiotupaa. ==Historiaa== Autiotupaperinne on alkanut 1700-luvun loppupuolella, jolloin kulkureittien varrelle alettiin rakentaa majoitustiloja kulkijoille. Viranomaiset alkoivat 1800-luvulla rakentaa näitä tupia. Myöhemmin 1900-luvulla autiotupia alettiin rakentaa matkailukäyttöön. Autiotupia ja -kotia on rakennettu myös poronhoidon ja metsästyksen tarpeisiin. ==Ylläpito, sijainti ja tupien koot== pienoiskuva|Autiotuvasta löytyy yleensä ruokapöytä, kamina ja makuulaverit, monesta myös kaasuliesi. Kuvassa Jyrkkävaaran autiotupa Urho Kekkosen kansallispuistossa. Tuvat voidaan karkeasti jakaa virallisiin ja epävirallisiin tai huollettuihin ja huoltamattomiin tupiin. Virallisia autiotupia ylläpitää pääasiassa Metsähallitus. Pääosa Suomen autiotuvista sijaitsee Pohjois- ja Itä-Suomessa. Autiotupien koko voi vaihdella melkoisesti. Muotkatunturin erämaassa on hädin tuskin kahden hengen majoitukseen riittävä Lahtisen kämppä ja Urho Kekkosen kansallispuistossa 16 hengen Luirojärven kämppä, jota kutsutaankin myös "Luirojärven Hilttoniksi". Myös Karhunkierroksen varrella Oulangan kansallispuistossa on kaksi noin 20 nukkumapaikan tupaa: Jussinkämppä ja Ansakämppä. Muita kansallispuistojen ja erämaiden tupatyyppejä ovat varaustupa, vuokratupa ja päivätupa. Lisäksi retkeillessä voi majoittua kammissa, kodassa tai laavulla. ==Kirjoittamattomat ja kirjoitetut käyttösäännöt== 1900-luvun puolivälissä Lapin läänin autiotupatoimikunta kirjoitti aikaisemmin kirjoittamattomat kulkijan käskyt muistiin. Näissä säännöissä opastetaan tulisijan käytössä, puuhuollossa ja ennen kaikkea muiden matkaajien huomioimisessa. Etusija majoitukseen on aina väsyneemmällä ja myöhemmin tuvalle tulleella kulkijalla kuin siellä jo levänneellä matkaajalla. == Katso myös == * Luettelo Käsivarren erämaan autiotuvista * Metsäsauna == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jouni Laaksosen Autiotuvat Online -sivusto * Metsähallituksen tupasivusto * Autiotuvat kartalla * Suomen autiotuvat == Kirjallisuutta == * Luokka:Retkeilymajoitteet Luokka:Rakennukset ja rakennelmat
Reumakuume

Reumakuume on A-ryhmän streptokokkibakteerin laukaisema vasta-aine- ja tulehdusreaktio, joka vahingoittaa sidekudosta yleisesti mutta erityisesti niveliä ja sydäntä. Sydämessä vahingoittuvat kaikki kolme kerrosta: sydänpussi, sydänlihas ja sydämen sisäkalvo. Useat reumakuumeen pitkäaikaisseuraukset johtuvat sydämen läppävaurioista, joiden syynä on sydämen sisäkalvon tulehdus. Reumakuumeen muita piirteitä ovat niveltulehdukset monessa nivelessä yhtä aikaa. Harvinainen reumakuumeeseen liittyvä sairaus on korea eli tanssitauti, jolle ovat ominaisia pakkoliikkeet. Sitä on yleensä lapsilla ja nuorilla. Reumakuume alkaa useimmiten nieluinfektiosta eli angiinasta. Syynä voi olla myös tulirokko. Reumakuume on kuitenkin muuttunut harvinaiseksi streptokokki-infektioiden antibioottihoidon ansiosta. == Oireet ja hoito == Potilaalla on yleensä kuumetta ja tulehduskipuja. Laboratoriokokeista lasko, CRP ja veren valkosolut ovat koholla tulehduksen merkkinä. Vasta-ainereaktio streptokokkeja kohtaan (AST- koe) on poikkeava. Potilaalla saattaa olla ihonalaisia kyhmyjä sekä punaisia tai sinipintaisia ihottumaläiskiä vatsassa tai rintakehän sivulla. Streptokokkibakteeri hoidetaan antibiootilla, yleensä penisilliinillä tai kefalosporiinilla. Pitkäaikainen vuosia kestävä tai tarvittaessa toistuva antibioottihoito on tarpeen uusien tulehdusten ehkäisemiseksi. Tulehdusoireita lievitetään tulehduskipulääkkeillä. Muu hoito määräytyy tilanteen mukaan. == Aiheesta muualla == * http://www.printo.it/pediatric- rheumatology/information/Finlandia/9.htm * http://www.tohtori.fi/?page=6625671&search;=reumakuume * Reumaliitto: Reumakuume * Mayo Clinic: Rheumatic fever Luokka:Sairaudet Luokka:Reumatologia
MP3-soitin

MP3-soitin, Digital audio player (DAP) on laite, joka kykenee toistamaan MP3-ääniformaattia ja mahdollisesti muita tiedostoformaatteja. MP3-soitin voi olla erillinen kannettava soitin (, PAP). Nykyisin erillisen laitteen sijaan MP3-soittimena käytetään älypuhelimen sovellusta. MP3-musiikkia voi toistaa myös esimerkiksi tietokoneilla, DVD-soittimella ja pelikonsolilla. MP3-soittimet yleistyivät nopeasti vuosituhannen alussa ja niiden myynti oli huipussaan 2000-vuosikymmenen loppupuolella. Soitinten valmistajia oli monia, joista tunnetuimmat lienevät Apple (iPod) ja Creative. Muodin mukaisesti useita soittimia oli saatavina eri värisinä. Älypuhelinten yleistyminen päätti erillisten MP3-soitinten suosion, koska älypuhelin voi toistaa mp3 tiedostoja ja ne mahdollistivat myös musiikin streamaamisen internetistä ja videoiden katselun, jotka eivät olleet mahdollisia MP3 soittimilla.http://www.techradar.com/news/phone-and-communications/mobile- phones/how-the-mobile-phone-destroyed-the-mp3-player-1182362 MP3-soittimeen ladataan musiikkia USB-yhteyden välityksellä, joissakin laitteissa voi olla paikka erilliselle muistille kuten USB-muistitikulle tai SD-muistikortille jolloin soittimeen mahtuvan musiikin määrä voi riippua myös erillisen muistin koosta. Sisäänrakennettujen muistien koot ovat tosin nykyisin useimpiin tarkoituksiin riittävät. MP3-tiedostoja voi ladata verkosta käyttämällä vertaisverkko-ohjelmia tai verkkokauppoja. Niitä voi myös tallentaa CD- levyiltä tarkoitukseen sopivalla ohjelmalla. Varhaisimmat CD-soittimet eivät tukeneet MP3-formaattia. Yleensä soittimessa on teksti MP3, mikäli soitin toistaa myös MP3-tiedostoja. Tällöin yhdelle CD-levylle mahtuu paljon enemmän musiikkia koska MP3-tiedosto on pakattu. == Katso myös == *iPod *MP3 *Ogg *Korvalappustereot ==Lähteet== Luokka:Äänentoistotekniikka Luokka:Viihde- elektroniikka
Hialeah

Hialeah on kaupunki Miami-Daden piirikunnassa Floridassa Yhdysvalloissa. Kaupungissa oli vuonna 2009 218 896 asukasta,http://factfinder.census.gov/servlet/SAFFPopulation?_event=ChangeGeoContext&geo;_id=16000US1230000&_geoContext=01000US%7C04000US46%7C16000US4659020&_street=&_county=Hialeah&_cityTown=Hialeah&_state=04000US12&_zip=&_lang=en&_sse=on&ActiveGeoDiv;=geoSelect&_useEV=&pctxt;=fph&pgsl;=010&_submenuId=population_0&ds;_name=null&_ci_nbr=null&qr;_name=null®=null%3Anull&_keyword=&_industry= mikä tekee siitä Floridan osavaltion viidenneksi suurimman kaupungin. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 226 419 asukasta. Hialeah on osa Miamin ja South Floridan metropolialueita. Kaupunki on perustettu vuonna 1925. Hialeahissa asuu Hialeah Gardensin jälkeen suhteellisesti toiseksi eniten espanjankielistä väestöä Yhdysvalloissa. Yli 90 prosenttia kaupungin asukkaista puhuu espanjaa äidinkielenään. == Maantiede == Hialeahin koordinaatit ovat 25°51'38" pohjoista leveyttä ja 80°17'38 läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 51,1 neliökilometriä, josta 49,8 km² on maa-aluetta ja 1,3 km² vesialuetta. == Tilastotietoa == Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 226 419 asukasta, 70 704 kotitaloutta ja 57 482 perhettä. Väestötiheys on 4,543.7/km². Kaupungin asukkaista 88,01% on valkoihoisia, 2,41% afroamerikkalaisia, 0,13% alkuperäisamerikkalaisia, 0,40% aasialaisia, 0,02% Tyynen valtameren alueelta tulevia, 5,47% muihin rotuihin kuuluvia ja 3,55% kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia. 85,17% väestöstä on latinotausta. Miesten keskitulo on Hialeahissa 23 133 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja naisten keskitulo 17 886 dollaria vuodessa. Kaupungin väestöstä 18,6% ja perheistä 16% elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyysrajan alapuolella elävästä väestöstä 22,2% on alle 18-vuotiaita ja 22,4% yli 65-vuotiaita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hialeahin viralliset verkkosivut Luokka:Floridan kaupungit Luokka:Miami-Daden piirikunta
Akhaltsikhe

Akhaltsikhe (, "uusi linna", , ) on kaupunki Akhaltsikhen piirikunnassa Samtskhe-Džavakhetin alueella Georgiassa. Kaupunki toimii Samtskhe-Džavakhetin alueen hallinnollisena keskuksena ja siellä on 17 903 asukasta (2014). Pieni Potsakhovi-joki jakaa Akhaltsikhen kaupungin kahtia: pohjoispuolen vanhaankaupunkiin ja eteläpuolen uuteen kaupunginosaan. Kaupunkinäkymää hallitsee vanha Rabatin linnoitus, joka seisoo kukkulalla kaupungin yllä. Linnoituksessa on moskeija ja raunioitunut madrassa. Noin kymmenen kilometrin päässä Akhaltsikhen kaupungista sijaitsee vanha Saparan luostari, jonka päärakennus, pyhän Saban kirkko, on rakennettu 1200–1300-luvuilla. View of Akhaltsikhe.JPG|Näkymä kaupunkiin. რაბათის ციხე (G.N. 2012).jpg|Rabatin linnoitus. Rabati, Akhaltsikhe, Georgia.jpg|Linnan sisäpihaa. Kullattu kupoli on linnan moskeijan katto. Akhaltsikhe (19th century).jpg|Näkymä Akhaltsikheen noin vuonna 1887. Rabati, Akhaltsikhe Fortress Museum 25.JPG|Kaupunkinäkymä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian kaupungit Luokka:Samtskhe-Džavakheti
Okko Laru

Okko Laru (s. 15. joulukuuta 1969) on suomalainen muusikko ja tuottaja. Larun pääinstrumentti on rummut. Okko Laru tekee edelleen aktiivisesti tuottajan ja lauluntekijän töitä. Hän on toiminut ammattimuusikkona useissa yhtyeissä, kuten muun muassa Broadcastissa. Kapellimestarin roolissa hän johti Hectorin Power Band- orkesteria viidentoista vuoden ajan. Hector-yhteistyön aikana syntyivät albumit "Ei Selityksiä" 2004 ja "Hauras" 2014, joka myi kultaa jo ennakkomyynnissä ja meni suoraan listaykköseksi ilmestyessään. Molemmat albumit rikkoivat myös platinalevyrajan. Okko Laru on tuottanut lisäksi useita bändejä ja artisteja, muun muassa Olavi Uusivirtaa, Tommi Läntistä, Kaija Koota ja Tik Takia. Larun työnjälkeä voi kuulla sellaisilla klassikoilla kuin "Kuunnellaan vaan taivasta" (Hector) ja "On niin helppoo olla onnellinen" (Olavi Uusivirta). Kim Heroldin megahitti "Social Butterfly" on niin ikään Larun tuottama. Lauluntekijänä Larun säveltämiä ja sanoittamia kappaleita ovat esim, Tik Tak-yhtyeen "Rannaton" ja Tommi Läntisen "Rahaa rikkaampi". Okko Laru on toiminut myös Universal Musicin A&R; managerina. ==Yhtyeitä ja taustayhtyeitä== * Broadcast * Hector Power Band * Jay Day * Kaija Kärkinen & Ile Kallio * Tommi Läntinen * Kirka * Mestarit * Pave Maijanen * Pepe Willberg * Kim Herold * Vibro Kings * Samuli Edelmann * Ile Kallio Big Rock Band == Aiheesta muualla == * Muusikko Okko Laru: Jos menestykseen tottuu, kannattaa vaihtaa alaa Yle. 8.12.2014. Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Suomalaiset rumpalit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Algol-muuttuja

thumb|230px|Algol-tyypin muuttujan valokäyrän synty. Suurempi punainen tähti on tässä himmeämpi ja kirkkaampi sininen tähti pienempi mutta kuumempi. Kun sininen tähti peittyy punaisen taakse, syntyy suuri minimi. Molempien tähtien näkyessä rinnakkain kaksoistähti loistaa kirkkaana. Ennen pääminimiä tapahtuu kirkastumista luultavasti siksi, että himmeä punainen tähti heijastaa sinisen valoa. Algol-tyyppinen pimennysmuuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on saanut nimensä β Persein eli Algolin mukaan. Valonvaihtelut johtuvat pääosin kahden kirkkaudeltaan ja lämpötilaltaan erisuuruisen tähden peittäessä toisiaan. Tähti on kirkkaustasanteella maksimissa, kun molemmat tähdet näkyvät yhtä aikaa. Algol-tyypissä näin on suurimman osan ajasta. Algol-tyypin esikuvan Algolin valonvaihtelu on ollut tiedossa pitkän aikaa, mutta se selitettiin johtuvaksi kahdesta tähdestä vasta 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1881 Edward Charles Pickering vahvisti, että kyse oli kaksoistähdestä. == Lähteet == *
J-P Virtanen

Jukka-Pekka ”J-P” Virtanen (s. 17. huhtikuuta 1966)J-P Virtanen Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen Fimicin sivuilla on suomalainen kosketinsoittaja. Hän on vaikuttanut yhtyeissä, artistien taustayhtyeissä ja levyillä sekä toiminut palkattuna jäsenenä eri yhtyeissä. Hänellä on myös oma nimikkoyhtye The JP's. Kriitikko Petri Silas on sanonut, että J-P Virtanen on ”juurevan urkujazzin johtava tulenkantaja Suomessa”. ==Yhtyeitä ja taustayhtyeitä== Musikaalinen kameleonttiJ-P Virtanen meteli.netissäJ-P Virtanen discogsissa * Agents * Broadcast * Cool Sheiks * Jukka Gustavson * Pekka Hiltunen *Aki Sirkesalo ja Lemmen Jättiläiset * Hypnomen * The JP's * Kirka * Mikko Kuustonen * Jorma Kääriäinen * Tarja Merivirta * Tuomari Nurmio * Sirokko == Lähteet == Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Agentsin jäsenet
Laitos (yliopisto)

Laitos on yliopistolla hallinnollinen yksikkö, joka vastaa yhden tai useamman samaan aihepiiriin liittyvän tieteenalan opetuksesta ja tutkimuksesta. Läheisten tieteenalojen laitokset kuuluvat yleensä samaan tiedekuntaan. Laitosten tehtävät vaihtelevat eri yliopistoissa, samoin niiden sisäinen hallinnollinen malli. Laitosta johtaa laitoksen johtaja tai esimies, jonka useimmissa yliopistoissa on oltava professori. Laitoksen tasolla hoidetaan käytännön tutkimus- ja opetustyö sekä niiden koordinointi. Luokka:Yliopisto de:Lehrstuhl nl:Leerstoel sk:Katedra (vysoká škola)
Beta Lyrae -muuttuja

Beta Lyrae -tyyppinen pimennysmuuttuja on kaksoistähti, jonka komponentit ovat niin lähellä toisiaan, että toinen tähti on painovoiman ansiosta venynyt soikeaksi.beta Lyr -tähti Zubenelgenubi Tähdet pimentävät vuorotellen toisiaan, ts. niiden ratojen kaltevuus on lähellä havaitsijan suuntaa. Komponenttitähtien välillä virtaa ainetta. == Kirkkaita Beta Lyrae -muuttujia== * Zeta Andromedae * DV Aquarii * UW Canis Majoris * Tau Canis Majoris * Beta Lyrae * TU Muscae * Delta Pictoris * V Puppis * PU Puppis * Upsilon Sagittarii * Mu1 Scorpii * Pi Scorpii == Lähteet == Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Muuttuvat tähdet
W Ursae Majoris -muuttuja

W Ursae Majoris -pimennysmuuttuja (W UMa -tähti, EW-tähti) on kaksoistähti, jonka komponentit koskettavat toistensa pintoja. Tähtien välillä vaihtuu ainetta. Tähdet ovat yleensä vain hieman eri kokoisia. Kun tähdet loistavat rinnakkain, niistä tulee enemmän valoa kuin silloin, kun tähdet osittainkin peittävät toisensa. Tähden kirkkaus vaihtelee usean tunnin välein. Molemmat tähdet täyttävät Rochen silmukan. Näiden tähtien kromosfääri on myös hyvin aktiivinen. == Lähteet == Luokka:Muuttuvat tähdet Luokka:Kaksoistähdet
Kromosfääri

Kromosfääri eli värikehä on Auringon ympärillä sijaitseva kaasukehä. Sen paksuus on noin 2 000 kilometriä ja lämpötila noin 10 000 K eli paljon korkeampi kuin Auringon pinnalla. Auringonpimennyksen aikana kromosfääri näkyy punaisena renkaana Auringon ympärillä. Kromosfääri nähdään vedyn punaisessa H-alfa-viivan valossa. Kromosfäärin alla on Auringon pinta eli fotosfääri ja yllä kuuma korona. Fotosfäärin ja kromosfäärin välillä on 500 kilometrin paksuinen kerros jossa lämpötila nousee 4 500 kelvinistä 6 000 kelviniin. Kromosfäärin ja koronan välillä on noin 2 000 kilometrin paksuinen siirtymäkerros, jossa kineettinen lämpötila nousee asteittain jopa miljoonaan asteeseen. Muilla tähdillä on havaittu fotosfäärin ja kromosfäärin aktiivisuuteen liittyviä spektriviivoja. == Lähteet == Luokka:Aurinko
Koronagrafi

Koronagrafi on laite, jolla peitetään Auringon tai tähden säteily esimerkiksi tummalla metallilevyllä. Koronagrafi on keksitty vuonna 1930. Laitteen tarkoitus on estää kaukoputkeen Auringosta tai tähdestä tuleva kirkas valo, niin että esimerkiksi Auringon korona ja purkaukset tai tähden lähellä olevat himmeät kohteet erottuvat. Koronagrafilla nähdään esimerkiksi Beta Pictoriksen ja Fomalhautin pölykiekko. Koronagrafi voi olla tulevaisuudessa merkittävä havaintoväline kuvattaessa eksoplaneettoja. == Kehitys == Koronagrafia on kehitetty vuoteen 2007 mennessä siten, että itse tähden lisäksi voidaan peittää tähteä ympäröivät interferenssirenkaat. Tällöin tähden mahdollinen eksoplaneetta on paljon helpompi havaita kuin aiemmin.Instrument to reveal hidden worlds by blocking out starlight PlanetQuest NASA == Lähteet == Luokka:Aurinko
IRAS

IRAS (InfraRed Astronomical Satellite) oli tähtitieteellinen satelliitti, joka kartoitti avaruuden kohteita infrapunasäteilyn aallonpituuksilla. Se laukaistiin avaruuteen 25. tammikuuta 1983 Yhdysvaltain Vandenbergin avaruuskeskuksesta. Satelliitin toteuttivat Alankomaat, Iso-Britannia ja Yhdysvallat. Alankomaiden työosuuden rahoitti sen avaruushallinto NIVR ja Yhdysvaltain osuuden NASA. Satelliitin toiminta-aika oli kymmenen kuukautta. Marraskuuhun 1983 mennessä se oli ehtinyt kartoittaa 96 % taivaasta neljään kertaan infrapunasäteilyn aallonpituuksilla. Tuona aikana se ehti löytämään 350 000 infrapunakohdetta avaruudesta. == Satelliitin mitat ja rata == IRAS oli rakenteeltaan lieriömäinen satelliitti, jonka kyljessä oli aurinkopaneeli. Satelliitin korkeus on 3,6 metriä, leveys aurinkopaneeleineen 3,24 metriä ja pituus 2,05 metriä. Satelliitin laukaisumassa oli 1073 kilogrammaa. IRAS- satelliitti laukaistiin Maata kiertävälle aurinkosynkrooniselle radalle noin 900 kilometrin korkeuteen, jossa sen radan inklinaatio oli 99 astetta. Satelliitin kiertoaika maapallon ympäri oli 102,9 minuuttia. == Tutkimuskohteet == IRAS-satelliitin tavoitteena oli kartoittaa taivaan kiinteitä infrapunakohteita, kuten tähtiä, niiden syntyalueita ja galakseja. Kartoitustyön ohella taivaalta löydettiin uusia liikkuvia kohteita, kuten pikkuplaneettoja ja komeettoja. IRAS:n avulla löydettiin kolme uutta pikkuplaneettaa ja kuusi komeettaa. Satelliitin löytämiä jaksollisia komeettoja ovat 126P/IRAS, 161P/Hartley-IRAS ja IRAS-Araki-Alcock. == Mittalaitteet == Satelliitin päämittalaite oli kaukoputki. Tämän Ritchey–Chretien-tyyppisen kaukoputken polttoväli oli 5,5 metriä ja objektiivin halkaisija 0,57 metriä. Kaukoputken valovoima oli 9,6. Satelliitin infrapunasäteilyä kokoavien peilien yhteispinta-ala oli 1 m². Varsinainen infrapunamittalaite oli sijoitettu kaukoputken polttopisteeseen. Se koostui 62 infrapunatunnistimesta. Lisäksi polttopisteeseen oli sijoitettu LRS- spektrometri (Low Resolution Spectrometer), joka mittasi avaruutta 8–22 mikrometrin aallonpituusalueella. Samassa yhteydessä oli myös CPC-fotometri (Chopped Photometric Channel), joka mittasi avaruutta 50–100 mikrometrin aallonpituusalueella. Kaukoputken mittauksien kulmatarkkuus oli 0,5 kaariminuuttia 12 mikrometrin aallonpituudella ja heikoimmillaan 2 kaariminuuttia 100 mikrometrillä. Kaukoputki mittalaitteineen oli sijoitettu nestemäisellä heliumilla jäähdytettyyn kammioon, joka mahdollisti mittalaitteiden toimintavakauden. Jäähdytyslämpötila oli 1,6 Kelviniä eli −272 celsiusastetta. Kylmää heliumia oli 720 litraa eli 77 kilogrammaa. Heliumin haihtumisen vuoksi, satelliitin toiminta-aika jouduttiin rajoittamaan kymmeneen kuukauteen. IRAS kartoitti 96 % taivaasta neljä kertaa seuraavilla aallonpituuksilla: 12, 25, 60 ja 100 mikrometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Tiedesatelliitit Luokka:Avaruusteleskoopit
Pahka

Pahkoiksi kutsutaan puissa esiintyviä epämuodostumia tai sairauksia, joiden arvellaan syntyvän mutaatiosta tai puun pinnan vauriosta. Siinä jokin puun jälsisoluista (pinnassa olevat paksuuskasvua aiheuttavat solut) alkaa jakautua muita nopeammin tuottaen samanlaisia soluja. Tätä tapahtumaa havainnollistaa hyvin esimerkiksi pahkan halkileikkauksessa näkyvät puun syyt. Näin muodostuu ajan saatossa joskus hyvinkin iso pahkura puun rungon kylkeen, oksaan tai juureen. Puiden pahkoista valmistetaan paljon käyttö- ja koruesineitä, kuten kuksia eli pahkakuppeja ja kulhoja. Suurista raidanjuuripahkoista voidaan valmistaa jopa huonekaluja. == Katso myös == * Äkämä Luokka:Kasvitaudit Luokka:Oireet io:Lupio
Hammaslääkäri

Hammaslääkäri on hammaslääketiedettä harjoittava terveydenhuollon ammattilainen, joka keskittyy diagnosoimaan ja hoitamaan ihmisen suun ja purentaelimistön sairauksia. Hammaslääkärin vastuulla on hampaiden oikomishoito, parodontaalisairauksien medisiininen ja kirurginen hoito, hampaiden kovakudosten sairauksien hoito, tulehdusten hoito hampaassa ja leukaluussa, limakalvosairauksien diagnosointi ja hoito, purentaelimistön toimintaa palauttava proteettinen hoito sekä hampaiden poisto. Lisäksi hammaslääkäri hoitaa leukanivelen sairauksia ja hoitaa monia yleissairauksia osana moniammatillista hoitoketjua. Hammaslääkärin ammattinimikkeeseen tarvitaan Suomessa hammaslääketieteen lisensiaatin (HLL) tutkinto. Se on ylempi korkeakoulututkinto, jonka voi suorittaa Itä-Suomen, Oulun, Turun tai Helsingin yliopistossa. Opiskelijat saavuttavat välissä hammaslääketieteen kandidaatin (HLK) arvonimen, joka ei kuitenkaan ole varsinainen tutkinto. Hammaslääketieteen lisensiaatti voi ammatillisena jatkotutkintona suorittaa erikoishammaslääkärin tutkinnon tai tieteellisenä jatkotutkintona väitellä hammaslääketieteen tohtoriksi (HLT). Hammaslääkäreitä työskentelee niin yksityisillä vastaanotoilla kuin julkisessa terveydenhuollossa. Erikoistumattoman hammaslääkärin toimiin kuuluvat muun muassa tutkimuksen tekeminen, hammastarkastukset ja reikien paikkaus, juurihoidot, ienhoidot, erilaiset suukirurgiset toimenpiteet kuten hampaan poistot, limakalvobiopsioiden ottaminen sekä parodontologiset leikkaukset. Hammaslääkärillä on esimerkiksi oikeus toteuttaa röntgenologista ja patologista diagnostiikkaa sekä vastata potilaan suun alueen lääkehoidosta. Esimerkkejä erikoishammaslääkärin alasta puolestaan ovat oikomishoito, suu- ja leukakirurgia, suupatologia, röntgendiagnostiikka, kariologia, parodontologia sekä protetiikka. Hammaslääkäreitä työskentelee myös hallinnollisissa tehtävissä. Yksi tärkeistä harvinaisemmista hammaslääkärin erikoistehtävistä on ruumiiden tunnistaminen hampaiston perusteella. Vanhat hammaslääkärin tutkintonimikkeet ovat: *odontologian kandidaatti *odontologian lisensiaatti *odontologian tohtori Suomessa on noin 4 200 työssä olevaa hammaslääkäriä, joista runsaat puolet työskentelee terveyskeskuksissa ja loput pääasiassa yksityishammaslääkäreinä yrittäjinä tai yrityksissä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Suomen hammaslääkäriliitto *Hammaslääkärin koulutus (Opintoluotsi) *Hammaslääkärin ammatinkuvaus (Ammattinetti) * Luokka:Terveydenhuollon ammatit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit