EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Maurice de Broglie

Louis-César-Victor-Maurice, Broglien kuudes herttua (27. huhtikuuta 1875 Pariisi – 14. heinäkuuta 1960 Neuilly-sur-Seine), oli ranskalainen fyysikko sekä Ranskan akatemian jäsen. Hänestä tuli isänsä Victor de Broglien jälkeen kuudes Broglien herttua vuonna 1906. Hänen veljensä, joka oli fyysikko ja Nobelin palkinnon saaja Louis de Broglie seurasi häntä Broglien seitsemäntenä herttuana. Vuonna 1901 Maurice de Broglie avioitui Pariisissa Camille Bernou de Rochetailléen (1888–1966) kanssa. Avioliitosta syntyi vain yksi tytär, joka kuoli jo kuuden vuoden ikäisenä. Näin arvonimi periytyi siis hänen veljelleen. M. de Broglie valmistui Ranskan kansallisesta merisotakoulusta ja vietti valmistumisensa jälkeen seitsemän vuotta tykkiveneessä palvellen Bizertessä Tunisiassa sekä Välimeren laivastossa. Palveluksensa aikana hän kiinnostui fysiikasta ja aloitti tieteellisen tutkimustyön, joka keskittyi erityisesti sähkömagnetismiin. Hän petti sukunsa toiveet sotilasurasta ja erosi laivastosta vuonna 1904 aloittaakseen tieteellisen uransa. Hän opiskeli Paul Langevin johdolla Collège de Francessa Pariisissa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1908. Broglie saavutti tuloksia röntgendiffraktion sekä spektroskopian tutkimuksessa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän työskenteli laivaston radioyhteyksien kehittämisen parissa. Sodan jälkeen hän jatkoi työskentelyään kotiin perustetussa tasokkaassa laboratoriossa. Hän ajoittain työskenteli myös nuoremman veljensä Louis de Broglien kanssa. Pikkuveli seurasi hänen fysiikan tutkimuksiaan ja vuonna 1921 he julkaisivat yhteisen tutkimuksenkin. Veljeksistä Louis oli enemmän suuntautunut fysiikan teoriaan, kun taas Maurice oli kokeellisen fysiikan vankkumaton kannattaja ja tekijä. Maurice de Broglie valittiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1924 ja vuonna 1934 hänet valittiin istuimelle 35 Ranskan akatemiaan ja hän korvasi edesmenneen Pierre de La Gorcen. Hänen suureksi kunniakseen tuli toivottaa tervetulopuheessaan akatemian uudeksi jäseneksi vuonna 1944 valittu pikkuveljensä Louis de Broglie. Tämä oli Ranskan akatemian historiassakin harvinainen tapaus, kaksi veljestä sen jäseninä. Ennen tätä suurta tapahtumaa hänet oli valittu 23. toukokuuta 1940 Royal Society of Londonin jäseneksi. ==Aiheesta muualla== *Ranskan akatemian matrikkeli: Maurice de BROGLIE *Paul Theroff (2005) de Broglie-suku, genealogia Luokka:Ranskalaiset herttuat Luokka:Ranskalaiset fyysikot Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Kusti Eskola

Kustaa Oskari (Kusti) Eskola (19. elokuuta 1911 Sievi – 20. heinäkuuta 2003http://www.sievi.fi/index.asp ) oli suomalainen poliitikko. Eskola istui Maalaisliiton kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1945–1962. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1967. Eskola meni vuonna 1936 naimisiin Elsa Loviisa Kaskelan kanssa, ja hänellä oli vuonna 1948 syntynyt tytär Raija. Eskolasta julkaistiin vuonna 2011 elämäkerta nimeltä Kaikkea en tahdo muistoihini tallettaa. == Ministeriydet == * kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri sekä II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Kekkosen IV hallituksessa 1953 * kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri sekä maatalousministeri Sukselaisen I hallituksessa 1957 * kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Fagerholmin III hallituksessa 1958–1959 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Sievin kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen maatalousministerit Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Lilli Paasikivi

Lilli Katriina Paasikivi-Ilves (s. 22. heinäkuuta 1965 Imatra) on suomalainen laulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Paasikivi toimi Suomen Kansallisoopperan taiteellisena johtajana vuosina 2013-2023.Lilli Paasikiven kausi jatkuu Kansallisoopperassa. Ylen uutiset 19.12.2018 Hänet on nimitetty itävaltalaisen Bregenzin oopperafestivaalin taiteelliseksi johtajaksi ja pääjohtajaksi niin, että hänen viisivuotinen kautensa alkaa lokakuun alussa 2024. ==Elämä ja ura== Paasikivi valmistui ylioppilaaksi Tiirismaan lukiosta 1986. Hän suoritti Tukholman musiikkikorkeakoulussa lauludiplomin vuonna 1992 ja opiskeli Lontoossa Royal College of Musicin oopperakoulutuksessa 1990–1994 (Postgraduate ja Opera School). Hän osallistui Lappeenrannan yksinlaulukilpailuihin vuonna 1992 ja Mirjam Helin -laulukilpailuun vuonna 1994. Paasikivi tuli Suomen kansallisoopperaan solistiharjoittelijaksi vuonna 1995 ja kuului kansallisoopperan solistikuntaan vuosina 1998–2013. Paasikivi on esiintynyt muun muassa Berliinin, Lontoon, Los Angelesin, Münchenin ja New Yorkin filharmonikoiden solistina ja tehnyt lukuisia äänityyppinsä keskeisiä rooleja niin kotimaassa kuin ulkomailla. Pariisin Châtelet-teatterissa hän lauloi Kaija Saariahon Kaukainen rakkaus -oopperassa, Aix-en-Provencen musiikkijuhlilla hän esiintyi Toshio Hosokawan Hanjo-oopperan kantaesityksessä sekä Sir Simon Rattlen ja Berliinin filharmonikoiden Ring-projektissa Frickan roolissa. Paasikivi lauloi Frickan roolin myös Hampurin valtionoopperassa Simone Youngin johdolla. Kansallisoopperan taiteellisena johtajana Paasikivi on taiteellisen sisältösuunnittelun rinnalla uudistanut oopperan toimintaa. Hänen lanseeraamiinsa erityisprojekteihin lukeutuu muun muassa pitkäaikainen Opera Beyond -projekti, joka tutkii uusien teknologisten mahdollisuuksien soveltamista oopperassa ja baletissa. Paasikivi toimi Pyhäniemen kartanon konserttisarjan taiteellisena johtajana vuosina 2010–2015. Vuonna 2016 hän perusti Varsinais-Suomen Kiskoon Sydänkesän säveliä -festivaalin. Vuonna 2008 Paasikivi sai Pro Finlandia -mitalin tunnustuksena taiteellisista ansioista. Vuonna 2017 Paasikivelle myönnettiin Suomen Leijonan komentajamerkki. Paasikiven puoliso vuodesta 1997 on ollut viulumusiikin lehtori Jaakko Ilves. Heillä on kaksi lasta. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset mezzosopraanot Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lilja (patsas)

Liljan patsas on Wäinö Aaltosen tekemä punagraniittinen patsas Turussa, Runeberginpuistossa Auransillan kupeessa. Se esittää alastonta naista ja Turun vaakunakukkaa liljaa. Patsas on hankittu sinne vuonna 1927Wäinö Aaltosen museo ja se oli Turun kaupungin ensimmäinen julkinen taidehankinta. Nykyisin Lilja- patsas on keskeisessä osassa vapun vietossa Turussa. Patsas sai ylioppilaslakin päähänsä ensi kertaa keväällä 1929, kun turkulaiset ylioppilaat päättivät, että myös Turkuun tarvitaan Mantan lakitusta vastaava perinne. Patsaan pesemisen vappukuntoon aloitti kuitenkin vasta Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta 1960-luvun lopulla. Liljan patsasta kutsutaan toisinaan myös nimellä Turun Lilja. == Lähteet == Luokka:Turun patsaat ja veistokset Luokka:Wäinö Aaltosen veistokset Luokka:Vappu Suomessa
Mudra

thumb|Vajra-mudra, tiedon symboli Mudra (sanskrit: मुद्रा, mudrā) on muun muassa intialaiseen tanssiin kuuluva käsillä tai sormilla tehtävä symbolinen ele tai liike. Mudra tarkoittaa myös sormijoogaa, eli erilaisia liikkeitä sormilla joiden aikana rentoudutaan ja tyhjennetään mieli etenkin kaikesta stressaavasta. Luokka:Tanssi Luokka:Jooga
Pjotr Stšastlivyi

Pjotr Stšastlivyi (, s. 18. huhtikuuta 1979 Vihorevka, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla Romanian pääsarjassa pelaavaa HSC Csíkszeredaa. Ottawa Senators varasi Stšastlivyin NHL:ään vuoden 1998 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 101. Kaudet 1997–1999 hän pelasi Torpedo Jaroslavlissa ennen siirtymistään Pohjois-Amerikkaan kaudeksi 1999–2000. Siellä hän aloitti pelit Senatorsin IHL-farmiseura Grand Rapids Griffinsissä, mutta nousi kauden aikana myös Senatorsin riveihin. Helmikuussa 2004 Stšastlivyi siirtyi Mighty Ducks of Anaheimiin vaihdossa Todd Simpsoniin. NHL-urallaan hän pelasi yhteensä 129 ottelua, joissa teki 18 maalia ja antoi 22 maalisyöttöä. Kauden 2003–2004 jälkeen Stšastlivyi palasi Venäjälle ja Lokomotiviksi nimensä vaihtaneeseen entiseen seuraansa. Himikiin hän siirtyi kaudeksi 2006–2007. Kaudeksi 2007–2008 Stšastlivyi siirtyi TsSKA Moskovaan, josta hän siirtyi tammikuussa 2010 Salavat Julajev Ufaan. Vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailuissa Stšastlivyi toimi Venäjän maajoukkueen kapteenina. == Lähteet == * * Luokka:Venäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Ottawa Senatorsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yoshitaka Amano

Yoshitaka Amano (, s. 26. maaliskuuta 1952) on japanilainen taiteilija, joka tunnetaan parhaiten hahmo- ja logosuunnittelustaan Final Fantasy -pelisarjan parissa. Amanon muita töitä ovat hänen moniin romaaneihin ja anime-elokuviin tekemänsä kuvitukset. ==Elämä== ===Ensimmäiset 30 vuotta=== Shizuokassa, Shizuokan prefektuurin pääkaupungissa syntynyt Amano käytti nuorena runsaasti aikaa piirtämiseen, minkä mahdollistivat hänen veljensä hankkimat suuret paperikääreet. 14-vuotiaana hän alkoi työskennellä animea tuottavassa Tatsunoko Productionsissa. Ensimmäisen yhtiön asuntolassa viettämänsä vuoden hän käytti harjoittelemiseen, ja ryhtyi sen jälkeen suunnittelemaan hahmoja sarjoihin Time Bokan, Gatchaman ja Tekkaman. Oltuaan Tatsunokon työllistämä 15 vuoden ajan Amano päätti irtisanoutua ja jatkaa työtään vailla vakituista työsuhdetta. Syyksi hän ilmoitti sen, että hän kykeni nyt toteuttamaan luovuttaan paremmin. ===Ura freelancerinä=== thumb|225px|Amanon maalaus ensimmäistä Final Fantasy -peliä varten 1980-luvun alussa Amano kuvitti kaksi Hideyuki Kikuchin vuonna 1983 julkaistua romaania, Demon City Shinjukun ja ensimmäisen Vampire Hunter D -kirjan. Kumpikin sovitettiin myöhemmin animaatioelokuviksi, ja Amano toimi näistä jälkimmäisen hahmosuunnittelijana. Hän teki yhteistyötä myös monen muun kirjailijan kanssa, tuloksena lähes 20 romaania. 1984 ilmestyi ensimmäinen Amanon fantasia-aiheisia maalauksia sisältävä kokoelma, Maten. 1987 Amano aloitti työskentelynsä videopelien parissa, kun hänelle tarjoutui konseptitaiteilijan paikka Squarellä, joka tarvitsi hahmo- ja hirviösuunnittelijaa Final Fantasyksi nimetylle projektilleen. Vaikka pelin kuviteltiin jo nimensäkin puolesta jäävän vararikon uhkaaman Squaren viimeiseksi, sai se osakseen yllättävän hyvän vastaanoton ja takasi sekä hyvän pohjan edelleen tuotettaville jatko-osille että Amanon osallistumisen seuraavienkin Final Fantasy -pelien suunnitteluun. Kuudennen osan jälkeen hän ei toiminut enää hahmojen pääsuunnittelijana, mutta luonnosteli silti tunnuksen kaikille sarjan peleille. Final Fantasyn lisäksi hän suunnitteli hahmoja ja kansikuvia Kure Software Kouboun peleille, esimerkkinä First Queen -sarja. Amano osallistui jälleen Vampire Hunter D -sarjan tekoon vuonna 2000, kun hän suunnitteli hahmoja Vampire Hunter D: Bloodlust -animaatioon. Samana vuonna hän kuvitti Neil Gaimanin kirjoittaman Sandman: The Dream Hunters -lyhytromaanin, jonka arvosteluissa kiiteltiin sekä Gaimanin luomaa tarinaa että Amanon maalauksia. The Dream Hunters voitti myös Bram Stokerin palkinnon ja pääsi ehdolle Hugo-palkinnon saajaksi. Vuotta myöhemmin Amano sai mahdollisuuden toimia myös sarjakuvataiteilijana Greg Ruckan käsikirjoittamassa ja Marvel Comicsin julkaisemassa Elektra and Wolverine: The Redeemerissä. Vuonna 2006 Amano palkattiin suunnittelijaksi Final Fantasy XIII -peliin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Amano's World *Amano's World Luokka:Japanilaiset taidemaalarit Luokka:Fantasiataiteilijat Luokka:Videopelitaiteilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Japanilaiset kuvittajat
Luettelo Kärpäsen tähdistön tähdistä

Luettelo Kärpäsen tähdistön tähdistä Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita α Mus α 109668 61585 2.69 −2.17 306 B2IV-V Myia β Mus β 110879 62322 3.04 −1.86 311 B2V Diptera δ Mus δ 112985 63613 3.61 1.39 90.8 K2III λ Mus λ 102249 57363 3.63 0.66 128 A7III γ Mus γ 109026 61199 3.84 −1.14 324 B5V ε Mus ε 106849 59929 4.06 −0.77 302 M5III μ Mus μ 102584 57581 4.75 −0.86 432 K4III η Mus η 114911 64661 4.79 −0.68 405 B8V 115211 64820 4.86 −2.94 1185 K2Ib/II 103079 57851 4.89 −0.19 338 B4V 102839 57696 4.98 −3.27 1455 G5Ib 101379 56862 5.01 −1.17 561 G2III + A ι1 Mus ι1 116244 65468 5.04 0.85 225 K0III 99103 55597 5.09 −0.73 475 B5 ζ2 Mus ζ2 107566 60320 5.15 0.09 336 Am 105340 59151 5.17 −0.47 438 K2II/III 104878 58884 5.34 0.25 339 A0V θ Mus θ 113904 64094 5.44 −12.17 108667 WC6 + O9.5I 99264 55657 5.55 −1.61 883 B2IV-V 111315 62608 5.55 −0.49 526 G8Ib/II 116458 65522 5.65 −0.12 464 Ap ζ1 Mus ζ1 107567 60329 5.73 0.31 396 K0III 108970 61181 5.88 0.78 341 K1III 100382 56287 5.89 1.09 298 K1IIICN... 104600 58720 5.89 1.01 308 B9V 114570 64466 5.91 1.20 285 A0V(n) 114371 64390 5.92 2.70 144 F3IV/V 112219 63165 5.93 −0.72 698 G8III 113120 63688 5.93 −2.49 1575 B1.5IIIne 101162 56727 5.94 0.80 348 K0III 105151 59050 5.95 −0.25 566 G8/K0III 115439 64994 6.04 0.37 445 K3III S Mus 106111 59551 6.05 −2.44 1630 F6Ib 106797 59898 6.06 1.00 335 A0V 115149 64790 6.06 3.11 127 F5V 115967 65289 6.06 −0.74 746 B6V 99872 55979 6.09 −0.74 758 B3V 117025 65783 6.09 1.36 288 A2m BO Mus 109372 61404 6.11 −1.33 1003 M6II/III 118344 66574 6.11 0.47 438 K3III 110716 62212 6.16 −2.71 1940 F6Ia 116890 65755 6.17 −0.48 698 B8V 107301 60183 6.20 1.22 323 B9V 106676 59851 6.21 1.16 333 A0V 109867 61703 6.22 −11.39 108667 B1Ia 105138 59046 6.23 −2.58 1884 G3Ib 98672 55308 6.26 0.20 532 B9.5/A0V 110020 61796 6.26 1.09 353 B8V 108054 60601 6.29 2.89 156 G8/K0IV 105071 59003 6.30 B8Ia- Iab R Mus 110311 61981 6.31 −2.55 1929 F7Ib 113919 64117 6.34 −1.09 1000 M1III 107773 60417 6.36 2.83 166 K0IV-V 117651 66152 6.36 1.21 349 A0V 114912 64682 6.37 1.51 306 K2/K3III 103482 58085 6.38 3.20 141 F2IV 98695 55350 6.41 −0.42 758 B4V 104570 58706 6.41 0.86 421 K1III 104752 58810 6.44 −0.81 921 G6III 98671 55332 6.46 0.59 486 A0V 109857 61738 6.46 −0.40 769 B8Vn 101805 57092 6.48 3.80 112 G1V 105822 59389 6.48 −0.82 939 K0/K1III ι2 Mus ι2 116579 65628 6.62 0.71 495 B9V
Yhdysvaltain kansallisorkesteri

Yhdysvaltain kansallisorkesteri (, tunnetaan myös lyhenteellä NSO) perustettiin vuonna 1931. Sen kotipaikka on Yhdysvaltojen pääkaupunki Washington ja kotisali John F. Kennedy Center for the Performing Arts. Orkesterin musiikillinen johtaja on vuodesta 2017 ollut italialainen kapellimestari Gianandrea Noseda. ==Musiikilliset johtajat== *1931–1949 Hans Kindler *1949–1969 Howard Mitchell *1970–1977 Antal Doráti *1977–1994 Mstislav Rostropovitš *1996–2008 Leonard Slatkin *2010–2017 Christoph Eschenbach *2017– Gianandrea Noseda == Lähteet == == Aiheesta muualla == * NSO:n kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset sinfoniaorkesterit Luokka:Washington (DC)
Johanna Rusanen-Kartano

Katri Johanna Rusanen-Kartano (aik. Rusanen-Kuhlman; s. 30. heinäkuuta 1971 Kuopio) on suomalainen oopperalaulaja (sopraano). Rusanen on laulanut eri oopperoissa muun muassa Savonlinnan oopperajuhlilla, Kansallisoopperassa, Berliinissä, Moskovan Bolšoi-teatterissa sekä Oulussa ja Kuopiossa. Oopperaroolien lisäksi hän on konsertoinut ja esiintynyt monenlaisten orkesterien solistina Leningrad Cowboysia myöten. Rusanen voitti vuonna 1995 Timo Mustakallio -laulukilpailun ja jakoi vuonna 1996 Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen naisten sarjan ykköstilan Camilla Nylundin kanssa. Rusanen sai Karita Mattila -palkinnon vuonna 2001. Pro Finlandia -mitali hänelle myönnettiin 2021. Johanna Rusanen-Kartanon puoliso on Antti- Pekka Kartano ja veli oopperalaulaja Ville Rusanen. Hänen isänsä on oopperalaulaja, kanttori Pertti Rusanen.Johanna Rusasen kanttorilassa raikui laulu Ilta-Sanomat 10.11.2008, viitattu 23.12.2022 == Rooleja == * Tuomas Kantelisen Paavo Nurmi -oopperan Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni naispääosa (2000) * Alban Bergin Wozzeckin Marie * Pjotr Tšaikovskin Jevgeni Oneginin Tatjana * Charles Gounodin Faustin Margareta * Richard Wagnerin Valkyyrian Ortlinde * Giuseppe Verdin Aidan Ylipapitar * Giuseppe Verdin Naamiohuvien Amelia * Mozartin Taikahuilun Ensimmäinen nainen * Giacomo Puccinin La bohèmen Mimi Lähde: ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Kyyhkysen tähdistön tähdistä

Luettelo Kyyhkysen tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita α Col α 37795 26634 2.65 −1.93 268 B7IV Phact, Phaet, Phad, Phakt β Col β 39425 27628 3.12 1.02 86 K1.5III Wezn, Wazn δ Col δ 44762 30277 3.85 −0.46 237 G7II Ghusn al Zaitun ε Col ε 36597 25859 3.86 −0.79 277 K1II/III η Col η 40808 28328 3.96 −2.10 531 K0III γ Col γ 40494 28199 4.36 −2.73 853 B2.5IV κ Col κ 43785 29807 4.37 0.63 183 G8II Al Kurud ο Col ο 34642 24659 4.81 2.17 110 K0/K1III/IV λ Col λ 39764 27810 4.88 −0.22 341 B5V Tsze ξ Col ξ 40176 28010 4.97 −0.05 328 K1IIICN... θ Col θ 42167 29034 5.00 −1.84 762 B8:IV Al Kurud μ Col μ 38666 27204 5.18 −2.81 1294 B1IV/V tähtijoukosta karkaava tähti 46568 31165 5.25 0.64 273 G8III ν2 Col ν2 37495 26460 5.28 2.14 138 F5V 38170 26868 5.29 0.06 363 B9/B9.5V 46815 31299 5.42 −0.06 406 K3III 37811 26649 5.44 0.10 382 G6/G8III 36848 25993 5.45 1.83 172 K2/K3III π2 Col π2 42303 29064 5.50 0.98 261 A0V σ Col σ 40248 28098 5.52 −2.74 1462 F2III 41047 28524 5.54 −0.62 555 K5III 42682 29263 5.54 −1.55 853 M2II/III 43899 29842 5.54 0.70 302 K2III 40091 27955 5.55 −0.42 509 M0III 44506 30143 5.55 −3.40 2012 B3V 36187 25608 5.56 0.79 294 A0V 47144 31457 5.59 −0.66 580 A0V 39720 27766 5.62 0.65 321 K1III 45145 30444 5.62 0.74 308 K1II/III 72 Col 72 41534 28756 5.65 −1.96 1083 B2V 47500 31637 5.72 −2.81 1655 B6IV 35515 25194 5.73 −0.45 561 M2III 34266 24426 5.75 −0.11 484 G8III 36874 26019 5.75 1.10 278 K0III 37192 26219 5.76 0.82 317 K0III 44323 30069 5.76 0.34 396 B9V 41843 28899 5.79 1.23 266 A1V 41759 28855 5.80 1.27 263 A0V 37717 26545 5.81 −0.08 490 B8V 42054 28992 5.82 −1.72 1052 B4Vnn 46349 31072 5.82 −1.16 811 G8III+... 36060 25488 5.86 0.97 310 A7m 43940 29852 5.88 1.91 202 A2V 34868 24831 5.98 0.30 446 A0V 43847 29808 6.00 0.61 390 A2Vm... 47463 31617 6.03 0.41 434 K0III 35165 25007 6.05 −2.77 1895 B5II/III ν1 Col ν1 37430 26412 6.15 2.91 145 F0IV π1 Col π1 42078 28957 6.15 1.18 322 Am 38138 26862 6.18 −0.02 566 A0V 46365 31056 6.19 −0.07 581 K3III 38804 27303 6.22 −0.12 604 B5III 45383 30566 6.24 0.28 506 K3III 38385 26981 6.25 2.61 174 F3V 37286 26309 6.26 2.50 184 A2III/IV 46431 31099 6.26 −1.02 931 M2/M3III 38885 27325 6.29 0.31 511 K1III 45306 30505 6.30 0.28 522 B9V 45983 30849 6.32 1.78 264 F2/F3V 35046 24909 6.34 −0.31 698 F0/F2IV 39891 27901 6.34 2.60 183 F3V 38056 26796 6.35 0.74 432 B9.5V 47230 31509 6.36 3.33 131 F6V 47475 31603 6.36 −2.21 1689 K0II 40359 28138 6.44 −0.44 776 G8III 46727 31241 6.44 0.64 470 G8III 39543 27705 6.47 −0.17 694 K3III 45680 30706 6.48 2.99 162 F3V
Armas Leinonen

Armas Leinonen (28. joulukuuta 1900 Oulu – 29. toukokuuta 1985 Oulu) oli suomalainen poliitikko ja opettaja. Hän oli Kansanpuolueen (1952–1965) ja Liberaalisen Kansanpuolueen (1965–1970) kansanedustaja Oulun läänin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Leinonen oli kansakoulunopettaja, ja hän hoiti opettajanvirkaa Oulussa vuosina 1924–1967. Myös hänen puolisonsa Venla o.s. Toivonen oli kansakoulunopettaja. Leinonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1962. Hän sai opetusneuvoksen arvon vuonna 1966. Leinonen oli vanhoillislestadiolaisten Lasten Siionin toimittaja ja SRK:n puheenjohtaja. Leinonen liittyi vuoden 1960 hajaannuksessa elämänsanalaisiin. Sairasvuoteellaan 1980-luvulla vähän ennen kuolemaansa hän palasi vanhoillislestadiolaiseen uskoon eli vanhoillislestadiolaisen käsityksen mukaan teki parannuksen.Holma, Tapio: Siionin Lähetyslehti 12/1987 tai Siionin Joulu 1987 muistaakseni. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Kansanpuolueen poliitikot Luokka:Suomalaiset liberaalit poliitikot Luokka:Oulun kaupunginvaltuutetut Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vanhoillislestadiolaiset henkilöt Luokka:Elämänsanalaiset saarnaajat Luokka:Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Camilla Nylund

Camilla Nylund (s. 11. kesäkuuta 1968 Vaasa) on suomalainen oopperalaulaja. Hänen äänialansa on sopraano. == Ura == Vaasalaissyntyinen Camilla Nylund aloitti laulu­opintonsa Salzburgissa Mozarteumissa, missä hänelle myönnettiin vuonna 1995 Lilli Lehman -mitali. Seuraavana vuonna hän jakoi voiton Lappeenrannan laulu­kilpailussa Johanna Rusasen kanssa. Vuonna 2001 Nylund sai Christel Goltz -palkinnon. Nylund loi kansain­välistä uraa erityisesti Dresdenissä Semperoperissa, joka myönsi hänelle vuonna 2008 arvonimen Kammersängerin. Vuonna 2013 Nylundille myönnettiin Pro Finlandia -mitali.. Vuoden 2017 Gigli gaala­konsertissa Camila Nylund sai Beniamino Gigli -palkinnon tunnustuksena suomalaisen laulu­taiteen edistämisestä. Eurooppalainen kulttuurifoorumi myönsi 2022 Nylundille Eurooppalaisen kulttuuripalkinnon. Vuodesta 1995 vuoteen 1999 Nylund kuului hannoverilaisen Niedersächsischen Staatsoperin solisti­kuntaan. Hänen ensie­siintymisensä Suomen Kansallis­oopperassa oli 1996 ja Savonlinnan ooppera­juhlilla hän esiintyi Taikahuilun Paminan osassa kesällä 1997. Vuodet 1999–2001 Nylund oli kiinnitettynä Dresdenin Semperoperin solisti­kuntaan, jonka jälkeen hän oli talon vakituinen vierailija vuoteen 2011. Nylund on myös esiintynyt seuraavissa ooppera­taloissa: La Fenice (Venetsia), Carlo Fenice (Genova), Vlaamse Opera, die Deutsche Oper Berlin, Staatsoper Köln, Staatsoper Hamburg, Kööpenhaminan kuninkaallinen ooppera, die Deutsche Oper am Rhein ja De Nederlandse Opera. Vuonna 2004 Nylund lauloi Zürichissä Leonoren roolin Fideliossa Nikolaus Harnoncourtin johtamassa esityksessä ja sitten Simon Rattlen johtamana. Hän menestyi Straussin Salomessa 2005 niin Kölnissä kuin Wienin valtion­oopperassa. Oopperan lisäksi Camilla Nylund esiintyy säännöllisesti kansain­välisten orkestereiden sopraano­solistina ja johtavien kapelli­mestarien kanssa. == Oopperaroolit == Nylundin tärkeimpiä rooleja ovat olleet: * Salome (Salome) * Arabella (Arabella) * Leonore (Fidelio) * kreivitär Almaviva (Figaron häät) * Pamina (Taikahuilu) * Fiordiligi (Così fan tutte) * Vitellia (La clemenza di Tito) * Micaëla (Carmen) * Antonia (Hoffmannin kertomukset) * Agathe (Taika-ampuja) * Eva (Nürnbergin mestarilaulajat) * Freia (Reininkulta) * Gutrune (Jumalten tuho) * kreivitär (Capriccio) * Rosalinde (Lepakko) * Lisa (Hymyn maa) * Mimi (La bohème) * Nitocris (Belsazar) * Tatjana (Eugen Onegin) * Anne Trulove (The Rake’s Progress) * marsalkatar (Ruusuritari) * Elisabeth (Tannhäuser) * Ariadne (Ariadne Naxoksella) * Rusalka (Rusalka) == Diskografia == * Beethoven: Fidelio (DVD). Opernhaus Zürich, Chor und Orchester des Opernhauses Zürich, Nikolaus Harnoncourt, kapellimestari; Jürgen Flimm, ohjaaja. 2004 * Langgaard: Antikrist. Danish National Symphony Orchestra and Choir/DR; Thomas Dausgaard, kapellimestari; Staffan Valdemar Holm, ohjaaja. 2002 * Wagner: Tannhäuser, Elisabeth (DVD), Festspielhaus Baden-Baden 2008, kapellimestari Philippe Jordan, ISDN 978-3-941311-12-1 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cult of Luna

Cult of Luna on ruotsalainen progressiivista doom/post-metallia soittava yhtye, jonka musiikkia on luonnehdittu myös sludge-metalliksi ja post- rockiksi. Yhtye perustettiin vuonna 1999, ja se on julkaissut kuusi studioalbumia ja yhden EP:n. Yhtyeen varsinainen läpimurto tapahtui vuonna 2006 julkaistulla Somewhere Along the Highway -albumilla. ==Kokoonpano== * Thomas Hedlund – rummut, lyömäsoittimet * Andreas Johansson – basso * Fredrik Kihlberg – kitara, laulu * Magnus Líndberg – rummut * Johannes Persson – kitara, laulu *Kristian Karlsson - laulu, kosketinsoittimet, samplet ===Entiset jäsenet=== * Marco Hildén – rummut * Axel Stattin – basso *Klas Rydberg – laulu *Anders Teglund – kosketinsoittimet *Erik Olòfsson – kitara *Fredrik Renström - basso (1999) ==Diskografia== Studioalbumit * * * * * * * * * * EP:t * * * * DVD:t * * * Luokka:Ruotsalaiset metalliyhtyeet Luokka:Ruotsalaiset doom metal -yhtyeet Luokka:Post-metal-yhtyeet
Luettelo Oktantin tähdistön tähdistä

Luettelo Oktantin tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita ν Oct ν 205478 107089 3.73 2.10 69 K0III β Oct β 214846 112405 4.13 0.96 140 A9IV/V δ Oct δ 124882 70638 4.31 −0.35 279 K2III θ Oct θ 224889 122 4.78 0.63 221 K2III ε Oct ε 210967 110256 5.09 0.51 268 M6III γ1 Oct γ1 223647 117689 5.10 0.53 267 G7III α Oct α 199532 104043 5.13 1.85 148 F4III λ Oct λ 206240 107843 5.27 −0.36 435 G8/K0III+.. γ3 Oct γ3 636 814 5.29 0.93 242 K1/K2III χ Oct χ 164461 92824 5.29 0.87 250 K3III ξ Oct ξ 215573 112781 5.32 −0.35 444 B6IV ζ Oct ζ 79837 43908 5.43 2.01 157 F0III ι Oct ι 111482 63031 5.45 0.17 371 K0III σ Oct σ 177482 104382 5.45 0.86 270 F0III Polaris Australis φ Oct φ 167468 90133 5.47 1.57 197 A0V ψ Oct ψ 210853 110078 5.49 2.56 125 F3III τ Oct τ 219765 115836 5.50 −0.52 522 K2III κ Oct κ 117374 66753 5.56 1.08 256 A2m... ρ Oct ρ 137333 76996 5.57 1.45 217 A2V π1 Oct π1 130650 73540 5.65 0.27 389 G8/K0III π2 Oct π2 131246 73771 5.65 −2.98 1734 G8Ib 11025 7568 5.66 0.42 365 K0III γ2 Oct γ2 224362 118114 5.72 0.80 314 K0III 222806 117125 5.74 −0.47 569 K1III 193721 101427 5.76 −0.28 527 G6/G8II υ Oct υ 211539 111196 5.76 0.73 330 K0III 1032 1074 5.78 −1.21 815 M0/M1III 221420 116250 5.82 3.31 104 G2V 10800 7601 5.88 3.71 88 G2V ω Oct ω 131596 74296 5.88 0.93 318 B9.5V 194612 101843 5.89 −0.56 635 K5III 208741 108849 5.94 1.99 201 F3III 167714 90606 5.95 0.81 348 K2III μ1 Oct μ1 196051 102162 5.99 0.92 337 F4III-IV 222060 116653 5.99 −0.42 625 K0II/III 104555 58697 6.05 0.99 335 K3III 148542 83255 6.05 −0.27 598 A2V 218108 114258 6.11 1.75 243 A7Vn 212168 110712 6.12 4.31 75 G3IV 210056 109584 6.13 1.30 302 K0III 191220 100697 6.15 1.71 252 A2/A3m... 213402 111504 6.15 −1.47 1090 K1III 204904 106881 6.17 2.28 196 F4IV η Oct η 96124 53702 6.19 1.00 356 A1V 169904 91723 6.27 0.12 553 B8V 107739 60638 6.32 −0.53 765 K0III 219572 115129 6.34 0.46 489 K0III 172226 93117 6.35 0.18 558 B9/B9.5V 203532 106474 6.35 −0.63 813 B3IV 171990 92233 6.39 3.22 141 G2V 186154 98086 6.39 −0.25 694 K3/K4III 208500 108759 6.39 1.49 311 A5IV/V 25887 17328 6.40 0.56 481 B9V 202418 106320 6.42 −0.13 667 K3III 218559 114550 6.43 0.17 582 K4III 159517 88274 6.45 2.32 219 F4V 58805 32500 6.46 3.50 128 F3V 203955 106424 6.47 1.25 360 A0V 129723 75736 6.49 2.45 210 Am 165338 90509 6.49 0.18 596 B8/B9V μ2 Oct μ2 196067 102125 6.51 3.31 142 G1V
Ebba Östenson

Ebba Hilda Maria Östenson, o.s. von Bonsdorff (27. toukokuuta 1894 Tampere – 23. elokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi vuosina 1933−1936 sekä 1939−1954 RKP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Lisäksi hän oli presidentin valitsijamiehenä vuonna 1950. == Elämä == Ebba Hilda Maria von Bonsdorff syntyi 27. toukokuuta 1894 Tampereella. Hänen vanhempansa olivat professori Carl Gabriel von Bonsdorff ja Bertha Johanna Sumelius. Ebba von Bonsdorff kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1912 ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1916. Vuonna 1919 hänestä tuli filosofian maisteri. Tätä ennen, vuonna 1917, hän oli alkanut työskennellä Söderström & co förlagin kielentarkisjana, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1947. Lisäksi hän työskenteli vuonna 1919 Ylioppilaskunnan kirjaston vanhempana amanuenssina. Vuonna 1922 Ebba von Bonsdorff avioitui varatuomari Kaj Erik Östensonin kanssa. He saivat yhteensä kolme lasta, Gunillan vuonna 1923, Margaretan 1924 ja Catharinan 1928. Ebba Östenson valittiin vuoden 1933 eduskuntavaaleissa kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajana. Hän ei uusinut paikkaansa vuoden 1936 eduskuntavaaleissa, mutta nousi jälleen eduskuntaan vuoden 1939 eduskuntavaaleissa. Hän uusi paikkansa vuonna 1945, vuonna 1948 ja vuonna 1951. Eduskunnassa hän pyrki muun muassa kehittämään naisten ammatillista koulutusta. Östenson myös valittiin vuoden 1950 presidentinvaalissa valitsijamieheksi. Hän putosi eduskunnasta vuonna 1954. Östensonilla oli kansanedustajuuden lisäksi useita luottamustehtäviä. Hän oli muun muassa Naisjärjestöjen Keskusliiton varapuheenjohtaja vuodesta 1938, Suomen ruotsalaisen naisliiton (Finlands svenska kvinnoförbund) puheenjohtaja vuosina 1939-1948 ja Suomen ruotsalaisen Marttaliiton (Finlands svenska Martha-förbund) puheenjohtaja vuosina 1948-1964. Ebba Östenson kuoli 23. elokuuta 1988 Helsingissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ebba Östenson kertoo vuonna 1969 tehdyssä tallenteessa RKP:n ensimmäisestä naiskansanedustajasta Dagmar Neoviuksesta Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Luettelo Kulmaviivoittimen tähdistön tähdistä

Luettelo Kulmaviivoittimen tähdistön tähdistä Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita γ2 Nor γ2 146686 80000 4.01 1.05 127 G8III ε Nor ε 147971 80582 4.46 −0.98 400 B4V kaksoistähti ι1 Nor ι1 143474 78662 4.63 1.46 140 A7IV moninkertainen tähti η Nor η 143546 78639 4.65 0.53 218 G8III δ Nor δ 144197 78914 4.73 1.84 123 Am μ Nor μ 149038 81122 4.86 −5.91 4657 B0Ia luultavasti α Cyg-muuttuja κ Nor κ 145397 79509 4.95 −0.69 438 G4III γ1 Nor γ1 146143 79790 4.97 −3.25 1436 F9Ia θ Nor θ 145842 79653 5.13 0.35 295 B8V 147152 80208 5.32 −0.84 556 B6IV 148379 80782 5.35 −2.47 1194 B1.5Iap 139129 76618 5.43 −0.30 457 B9V λ Nor λ 146667 79963 5.44 −0.34 468 A3Vn 146003 79754 5.45 −1.51 805 M2IV ι2 Nor ι2 144480 79153 5.57 0.97 271 B9V 145782 79689 5.61 0.34 370 A5III 147977 80675 5.67 −0.92 679 B9III 141318 77645 5.74 −4.51 3663 B2II 146690 80054 5.76 0.53 363 G6III 141168 77562 5.78 0.55 362 B8V 142049 77990 5.78 2.18 171 Amvar ζ Nor ζ 145361 79497 5.78 1.53 231 F2III 141194 77541 5.86 1.99 194 A2IV 147225 80212 5.89 −1.63 1042 G2Ib 139211 76716 5.95 3.50 101 F6V 141544 77678 6.00 0.35 439 K1IV 139871 76935 6.02 0.02 517 K2III 39 Nor 39 145384 79490 6.03 −4.87 4939 M0III 140979 77454 6.05 −0.82 773 K2/K3III 148218 80788 6.09 −2.27 1531 G8Ib 142919 78355 6.10 −1.88 1289 B5IV 141296 77574 6.11 2.85 147 F0V 143101 78469 6.12 0.43 448 A7III 145921 79661 6.14 1.76 245 K2III 144183 78989 6.16 −1.81 1278 F2II 146145 79812 6.30 1.85 253 A7V 142529 78117 6.31 2.84 161 F1IV 147614 80421 6.32 1.51 299 A2/A3V 143321 78540 6.38 −0.35 723 B5V 143548 78710 6.40 −3.10 2587 K1II/III 146059 79787 6.40 2.11 236 G5V 140274 77138 6.41 1.44 321 A3V 139915 77042 6.46 −1.62 1347 G0Ib 143658 78731 6.46 −1.08 1048 B9II/IIIp.. R Nor Mira-muuttuja S Nor kefeidi; NGC 6087 tähtijoukon jäsen
Kustaa Vaasan tie

pienoiskuva|Kustaa Vaasan tien pohjoispää Koskelassa. Moottoritie Lahteen alkaa tien ylittävän Koskelantien sillan jälkeen. Kustaa Vaasan tie () kulkee Helsingissä Hämeentien ja Hermannin rantatien risteyksestä Koskelan eritasoliittymään Lahdenväylän alkuun. Tie on osa valtatietä 4, valtatietä 7 ja eurooppatietä E75. Tietä pitkin kulkee raitiotie Koskelan raitiovaunuvarikolle. Kustaa Vaasan tie erottaa toisistaan Kumpulan ja Toukolan kaupunginosat. pienoiskuva|Kustaa Vaasan tien eteläpää Hämeentien ja Hermannin rantatien risteysalueella. Raitiovaunu on matkalla Arabianrantaan. == Historia == Tie sai nykyisen nimensä vuonna 1950, Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä, Helsingin perustajan Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan (1496–1560) mukaan. Aikaisemmin tien nimenä oli ollut Toukolantie lukuun ottamatta nykyisen tien pohjoisinta osaa, joka oli ollut osa Pasilan aseman tienoilta Vanhaankaupunkiin saakka ulottuvaksi suunniteltua, mutta suurimmalta osaltaan rakentamatta jäänyttä Kumpulantietä.Aikaisempien suunnitelmien mukaisesta pitkästä Kumpulantiestä on rakennettu vain molemmat päät, Vallilan ja Itä-Pasilan rajalla oleva osuus, jonka nimenä nykyäänkin on Kumpulantie, sekä pohjoisin osa, joka on nykyisin osa Kustaa Vaasan tietä. Vanhojen kaavojen mukaisen väylän keskiosa on myöhemmin kokonaan poistettu suunnitelmista, ja sen paikalla on nykyisin kapeahko viheralue, Kumpulanlaakso, joka erottaa Kumpulan vanhan pientaloalueen sen kaakkoispuolella olevasta yliopistoalueesta. Käy ilmi vanhoista kartoista, esim. == Katso myös == * Hämeentien silta (pohjoinen) * Kumtähden kenttä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Helsingin kadut Luokka:Kumpula Luokka:Toukola Luokka:Koskela
Energija

RKK Energija () on venäläinen avaruusteknologiayhtiö. Yhtiö kantaa alkuperäisen pääsuunnittelijansa Sergei Koroljovin nimeä. ==Historiaa== Yhtiö perustettiin 16. toukokuuta 1946 Josef Stalinin johtamassa Neuvostoliitossa. Sen alkuperäinen nimi oli OKB-1, Opytnoje Konstruktorskoje Bjuro 1 ("Kokeellinen suunnittelutoimisto 1"). Se kuului NII-88-organisaatioon (ven. ОКБ-1 НИИ-88). Organisaation nimi oli myöhemmin myös TsKBEM, NPO Energija ja S. P. Koroljov RKK Energija. Neuvostoliiton aikana yhtiö toimi pääosin suunnittelutoimistona, ja tehtaat, jotka valmistivat sen tuotteet, olivat vain löyhästi sen kontrollissa. Tilanne vastasi nykyistä länsimaista brandinhaltijan ja sen tuotteen sopimusvalmistajan suhdetta, jossa sopimusvalmistajatehdas valmistaa myös kilpailevien brandien tuotteita. ==Johto== Koroljov johti OKB-1:tä vuodet 1946–1966. Hänen seuraajiaan olivat Vasili Mišin (1966–1974), Valentin Gluško (1974–1989) ja Juri Semjonov (1989–2005). Vuosina 2005-2007 yhtiötä on johti Nikolai Sevastjanov. Hänet erotettiin, koska hän oli kasvattanut yhtiön velkaa täten luoden ulkomaalaisomistuksen uhan. Heinäkuussa 2007 uudeksi johtajaksi (predsedatel) ja pääsuunnittelijaksi valittiin tuolloin 57-vuotias Vitali Lopota.Finances may threaten Soyuz construction Space Daily 27.10.2008 ==Tuotteet== Toimintansa aikana yhtiö on ollut mukana mm. seuraavissa hankkeissa: * keskimatkan ja mannertenvälisten ballististen ohjusten kehitys ja tuotanto: mm. R-1, R-5, R-11, R-7 (1. ICBM-ohjus), R-9, R-11 ohjukset * kantorakettien kehittäminen: mm. Sputnikia varten (1. satelliitti), Vostokia varten (1. miehitetty avaruuslento), Sojuz-, Molnija-, Energija-kantoraketit * rakettimoottorit kantorakettien ylimmiksi moottorivaiheiksi * satelliittien kehittäminen: mm. Sputnik, Zenit, Molnija, Jamal * avaruusluotainten kehitys: Luna, Venera, Mars-luotaimet, Zond * Progress-rahtialus * miehitetyt avaruusalukset: Vostok, Voshod, Sojuz-avaruusalukset, Buran-avaruussukkula * avaruusasemat: Saljut, Mir, ISS * kuu-asema (prototyyppi) ===Nykyisiä tuotteita=== Yhtiön nykyisiin tuotteisiin kuuluvat mm. * Miehitetty Sojuz TMA- avaruusalus * Progress M-rahtialus avaruusasemille * ISS-avaruusaseman useimmat moduulit * Sea Launch-kantoraketti * Jamal-tietoliikennesatelliitti * Kliper-sukkula (kehitteillä v. 2008) ==RKK Energijan museo== RKK Energijan museo on yhtiön avaruustekniikkamuseo, joka kattaa suuren osan Neuvostoliiton avaruushistoriasta. Se sijaitsee Koroljovin kaupungissa Moskovan lähellä yhtiön tehtaan tiloissa.RKK Energija -museon sivut == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Yhtiön sivusto Luokka:Venäläiset avaruusteknologiayhtiöt
Nikolai Sevastjanov

Nikolai Nikolajevitš Sevastjanov (, s. 1961 Tšeljabinsk, Neuvostoliitto) oli avaruusteknologiayhtiön Energijan pääjohtaja, kunnes hänet erotettiin 31.7.2007. Sevastjanov valmistui Moskovan Fysiikan ja teknologian instituutista vuonna 1984 pääaineenaan aerodynamiikka ja avaruustutkimus. Hän siirtyi tämän jälkeen Energijan palvelukseen ja nousi pian yhtiön apulaispääsuunnittelijaksi. Vuodesta 2000 hän toimi Gascom-yhtiön toimitusjohtajana. Toukokuussa 2005 hänet valittiin Energijan pääjohtajaksi, jonka virasta hänet erotettiin 31.7.2007. == Aiheesta muualla== * * * Luokka:Raketti-insinöörit Luokka:Venäläiset fyysikot Luokka:Venäläiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Etelän vesikäärmeen tähdistön tähdistä

Luettelo Etelän vesikäärmeen tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita β Hyi β 2151 2021 2.82 3.45 24 G2IV lähitähti α Hyi α 12311 9236 2.86 1.16 71 F0V tähdistön päätähti γ Hyi γ 24512 17678 3.26 −0.83 214 M2III Foo Pih, puolisäännöllinen muuttuja δ Hyi δ 15008 11001 4.08 0.99 135 A3V ε Hyi ε 16978 12394 4.12 0.76 153 B9III η2 Hyi η2 11977 8928 4.68 0.57 217 G5III jolla on eksoplaneetta ν Hyi ν 18293 13244 4.76 −0.26 329 K3III ζ Hyi ζ 17566 12876 4.83 0.05 295 A2IV/V λ Hyi λ 4815 3781 5.09 1.10 205 K5III μ Hyi μ 16522 11757 5.27 0.51 292 G4III θ Hyi θ 19400 14131 5.51 −0.52 525 B8III/IV ι Hyi ι 21024 15201 5.51 3.17 96 F4III π1 Hyi π1 14141 10418 5.57 −1.21 739 M1III epäilty muuttuja π2 Hyi π2 14287 10513 5.67 −0.11 468 K2III 20313 14521 5.67 1.26 248 F2II-III Delta Scuti -tähti 10615 7921 5.70 0.42 371 K2/K3III 8810 6631 5.92 −1.53 1009 M0III 1801 1706 5.96 −0.69 697 K3III 21722 15968 5.96 2.99 128 F3V κ Hyi κ 15248 11095 5.99 1.05 318 K0III 9896 7387 6.03 3.00 132 F2V epäilty muuttuja τ2 Hyi τ2 11604 8366 6.05 2.09 202 F0III 11995 8983 6.07 2.73 152 F0IV/V 12477 9318 6.09 0.50 428 K2III 10042 7271 6.11 0.46 441 G3IV 19940 14547 6.12 1.30 300 K1III 21563 15840 6.14 −0.17 595 A4:V+... σ Hyi σ 12363 8991 6.15 3.07 135 F5/F6IV/V 10052 7506 6.18 −0.78 805 M3III puolisäännöllinen muuttuja 24188 17543 6.26 0.50 463 B8V Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja τ1 Hyi τ1 10859 7879 6.33 0.91 395 G6/G8III 12270 9149 6.36 0.28 535 G8II/III 11944 8957 6.43 2.73 179 F2V 1221 1268 6.49 −0.18 704 G8/K0III η1 Hyi η1 11733 8751 6.77 −0.03 748 B9V GJ 3021 1237 1292 6.59 eksoplaneetta CN Hyi CN 17653 12884 6.66 195.8 F6V W Ursae Majoris -muuttuja η1 Hyi η1 11733 8751 6.77 −0.03 748 B9V epäilty muuttuja HD 10180 10180 7599 7.33 4.36 128 G1V kuusi vahvistettua planeettaa HD 20003 20003 14530 8.37 143 G8V kaksi planeettaa HD 19918 BT 19918 14026 9.35 801 Ap... nopeasti sykkivä Ap-tähti HD 2685 2685 9.59 646 Ap... on planeetta WASP-126 10.8 763 G2 ylikulkeva planeetta VW Hyi VW 14.4 SU UMa -kääpiönova SMSS J031300.36-670839.3 14.7 K poikkeuksellisen iäkäs tähti WX Hyi WX 14.85 SU UMa -kääpiönova BL Hyi BL 14.9 Am AM Herculis -tähti ja pimennysmuuttuja
Ektomorf

Ektomorf on unkarilainen metallimusiikkiyhtye. Sen musiikissa sekoittuu voimakkasti thrash metal, alternative metal, hardcore punk ja romanien kansanmusiikki. ==Historia== Ektomorfin perustivat veljekset Zoltán Farkas (laulu, kitara) and Csaba Farkas (basso) vuonna 1994. Yhtye sai pian levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa ja saavutti suosiota valtakunnallisesti. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi rumpali József Szakács, ja he ryhtyivät levyttämään Kalyi Jag -albumia, jota myytiin ympäri maailmaa. Kriitikoiden mukaan musiikillisesti yhtye kuulostaa paljon Sepulturalta ja Soulflyltä, riffit ovat hyvin pitkälti samanlaiset, ja jopa laulaja Zoltán Farkas huutaa samalla tyylillä kuin Max Cavalera. Joulukuusta 2005 helmikuuhun 2006 yhtye kiersi Eurooppaa yhdessä Children of Bodomin ja One Man Army and the Undead Quartetin kanssa. ==Jäsenet== * Zoltán Farkas – laulu, kitara * Csaba Farkas – basso * József Szakács – rummut * Tamás Schrottner – kitara ==Albumit== * Hangok (1996) * Ektomof (1998) * Kalyi Jag (2000) * I Scream Up To The Sky (2002) * Destroy (2004) * Instinct (2005) * Outcast (2006) * What Doesn´t Kill Me... (2009) * Redemption (2010) * The Acoustic (2012) * Black Flag (2012) * Retribution (2014) *Aggressor (2015) *Fury (2018) *Reborn (2021) ==Aiheesta muualla== *Virallinen kotisivu *Official MySpace Luokka:Unkarilaiset metalliyhtyeet
Eino Tamberg

Eino Tamberg (27. toukokuuta 1930 – 24. joulukuuta 2010) oli virolainen säveltäjä. Hän valmistui vuonna 1953 Tallinnan konservatoriosta, jossa hän opiskeli säveltämistä Eugen Kappin johdolla. Tambergin elämäkerta. zzz.ee Tambergin musiikista huomattava osa on sävelletty sinfoniaorkesterille tai näyttämöä varten. Tuotantoon kuuluu muun muassa neljä sinfoniaa, yhdeksän konserttoa sekä baletteja ja oopperoita.Suri helilooja Eino Tamberg. Eesti muusika infokeskus 27.10.2010. Lisäksi hänet tunnetaan musiikista elokuviin Inimesed sõdurisinelis (1968), Põrgupõhja uus Vanapagan (1964) ja Metskapten (1971). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Virolaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Wei Wei

Wei Wei (), oikealta nimeltään Zhang Juxia (), s. 1963), on kiinalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän on syntynyt Hohhotissa Sisä- Mongoliassa ja vietti lapsuutensa Guangxin maakunnan Liuzhoun kaupungissa. Wei Wein uran läpimurto tapahtui, kun hän voitti Kiinan television nuorten laulajien kilpailun 1986. Seuraavana vuonna hän osallistui Puolassa Sopotin laulufestivaaleille ja voitti. Hän on esiintynyt useissa suuriin urheilukilpailuihin liittyvissä seremonioissa. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walton Grönroos

Hugo Walton Grönroos (29. elokuuta 1939 Finström, Ahvenanmaa – 19. maaliskuuta 1999 Tukholma) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni. Grönroos opiskeli laulua Sibelius-Akatemiassa Matti Lehtisen ja Matti Tuloiselan johdolla ja suoritti lauludiplomin vuonna 1970. Vuosina 1964–1973 hän toimi kanttoriurkurina Lapinjärvellä ja vuosina 1973–1975 lehtorina Jyväskylän konservatoriossa.Keijo Virtamo (toim.): Otavan musiikkitieto (2. painos), s. 123. Helsinki: Otava, 1997. Grönroos voitti Timo Mustakallio -laulukilpailun vuonna 1975. Hän lauloi eri oopperataloissa maailmalla, muun muassa solistina Berliinin Deutsche Operissa vuosina 1975–1988. Grönroos toimi Savonlinnan oopperajuhlien taiteellisena johtajana 1987–1991 ja sen jälkeen Suomen Kansallisoopperan pääjohtajana vuosina 1992–1996, jona aikana Kansallisooppera siirtyi Bulevardin varrelta Töölönlahden rantaan. Grönroosin pääjohtajakaudella Kansallisoopperassa aloitettiin Richard Wagnerin Nibelungin sormus -suurproduktio. Hänen johdollaan toteutetun ohjelmapolitiikan tuloksena olivat miltei aina loppuunmyydyt näytännöt. Vuonna 1996 hän siirtyi Tukholman kuninkaallisen oopperan johtajaksi. Grönroos palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1991. Grönroos on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle. ==Lähteet== Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Suomalaiset baritonit Luokka:Oopperanjohtajat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Kenta Fukasaku

Kenta Fukasaku ( Fukasaku Kenta, s. 15. syyskuuta 1972 Tokio, Japani) on japanilainen käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja. Hän on elokuvaohjaaja Kinji Fukasakun ja näyttelijä Sanae Nakaharan poika. Kenta Fukasaku toimi käsikirjoittajana isänsä ohjaamassa elokuvassa Battle Royale. Hän käsikirjoitti myös jatko-osan Battle Royale II: Requiem, jota hänen isänsä ohjasi, kunnes kuoli syöpään. Kenta ohjasi elokuvan loppuun, ja se julkaistiin Japanissa talvella 2003. Tämän jälkeen Kenta on ohjannut kolme elokuvaa: vuonna 2005 julkaistun elokuvan Onaji tsuki wo miteiru, jossa näyttelee Battle Royalessakin näytellyt Tarō Yamamoto, Sukeban Deka -mangan pohjalta tehdyn, vuonna 2006 julkaistun elokuvaversion ja elokuvan XX (ekusu kurosu): makyô densetsu (2007). == Aiheesta muualla == * Luokka:Japanilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mendelis Bašs

Mendelis Bašs (14. huhtikuuta 1919 Riika – 9. elokuuta 2012)Mūžībā aizgājis profesors Mendelis Bašs (14.04.1919.-09.08.2012.) Diena 14.8.2012. Viitattu 30.3.2018. oli latvialainen säveltäjä ja kapellimestari. Bašs opiskeli vuoteen 1941 Latvian konservatoriossa ja selvisi myöhemmin keskitysleireiltä. Hän jatkoi musiikkiopintojaan toisen maailmansodan jälkeen ja valmistui säveltäjänä 1948 sekä kapellimestarina 1950.http://www.lmic.lv/komponisti.php?id=371&profile;=1 Bašsin tuotantoon kuuluu mm. sinfonista musiikkia, kuoroteoksia sekä musiikkia puhallinorkesterille. Hän toimi vuosina 1962–1975 Riian valtionoperettiteatterin kapellimestarina ja johti pitkään puhallinorkesteria. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset säveltäjät Luokka:Latvialaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Ari Grönthal

Ari Grönthal (s. 11. maaliskuuta 1965 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan tenori. Grönthal voitti Timo Mustakallio -laulukilpailun vuonna 1988. Grönthal on opiskellut Helsingin konservatoriossa Kimmo Lappalaisen johdolla 1985–1988 ja Sibelius-Akatemian oopperastudiossa 1988–1991. Hän on ollut kiinnitettynä Suomen kansallisoopperaan vuodesta 1994 ja sitä ennen Bonnin oopperaan 1992–1994. Hän on vieraillut muun muassa Savonlinnan Oopperajuhlilla, Tampereen Oopperassa ja ollut Deutsche Oper am Rheinin vierailulla Prahassa. ==Palkintoja ja tunnustuksia== *Olavi Virta Sininen huvimaja -laulukilpailun voitto 2004 *Timo Mustakallio -laulukilpailun voitto 1988 ==Lähteet== *Suomen kansallisooppera === Viitteet === Luokka:Suomalaiset tenorit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fototransistori

Fototransistori eli valotransitori on puolijohdekomponentti, joka toimii fotodiodin tapaan. Se on rakenteeltaan bipolaarinen transistori, jonka koteloon on tehty aukko niin, että valo pääsee kanta-kollektorin P-N liitokseen ja vapauttaa siellä varauksenkuljettajia. Estosuuntaiseen kanta- kollektoriliitokseen osuneet fotonit tuottavat kannalle valosähköisen ilmiön avulla vapaita varauksenkuljettajia, joiden muodostama sähkövirta kulkeutuu transistorin kanta-emitteriliitokseen ja vahvistuu transistorissa. Fototransistori tuottaa huomattavasti voimakkaamman virran kuin fotodiodi. Fototransistori on kuitenkin hitaampi kuin fotodiodi. ==Katso myös== * CCD- kenno * Fotodiodi ==Lähteet== Luokka:Diodit Luokka:Optoelektroniikka
Günther Herbig

Günther Herbig (s. 30. marraskuuta 1931, Ústí nad Labem) on saksalainen kapellimestari. Hän opiskeli Hermann Abendrothin, Hermann Scherchenin ja Herbert von Karajanin johdolla. Herbig toimi vuosina 1972–1976 Dresdenin filharmonisen orkesterin, vuosina 1977–1983 Konzerthausorchester Berlinin, vuosina 1984–1990 Detroitin sinfoniaorkesterin sekä vuosina 1988–1994 Toronton sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina. Luokka:Saksalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen Laulu – Heikki Klemetti levytyksiä vuosilta 1929–1947

Suomen Laulu – Heikki Klemetti levytyksiä vuosilta 1929–1947 on kokoelmalevy johon on koottu vanhoilta savikiekoilta Heikki Klemetin johtaman kuoron Suomen Laulu kuorolauluja. ==Kappaleet== * Ajan aallot * Auringon noustessa * Ave Maris Stella * Hyljätty * Kevätunta * Läksin minä kesäyönä käymään * Maamme * Me kyynelin sua muistelemme * Milloin Pohjolan nähdä saan * Min rastas raataa * Minä olen Ruuski Kuurtaneelta * Muistatko koskaan minua * Muisto * Oi kallis Suomenmaa * Ole kanssamme Jeesus * Psallat scholarum * Rauhaa kaipaan * Riemuitkaamme sydämestä * Saarella palaa * Sanctus * Sinikellot * Suomen laulu luokka:Vuoden 2006 kokoelma-albumit Luokka:Suomalaiset albumit
Paul Paray

Paul Paray (24. toukokuuta 1886 – 10. lokakuuta 1979) oli ranskalainen kapellimestari, urkuri ja säveltäjä. Hänet muistetaan mm. Detroitin sinfoniaorkesterin pitkäaikaisena (1951–1962) ylikapellimestarina. Muita hänen johtamiaan sinfoniaorkestereita olivat Lamoureux-orkesteri (1923–1928), Monte- Carlon filharmoninen orkesteri (1928–1933) ja Israelin filharmoninen orkesteri (1949–1950). Paray syntyi Le Tréportissa. Hänen varhaisiin sävellyksiinsä lukeutuvat palkittu kantaatti Yanitza ja ensimmäisen maailmansodan vankileirillä kirjoitettu jousikvartetto. Vuonna 1922 häneltä valmistui baletti Adonis troublé. Hänen vuonna 1931 kirjoittamansa Messu Jeanne d'Arcin kuoleman 500-vuotispäiväksi sai kantaesityksensä Rouenissa. Hän sävelsi lisäksi sinfonioita. Paray debytoi Yhdysvalloissa johtamalla New Yorkin filharmonikkoja vuonna 1939. Hän kuoli Monte Carlossa 93-vuotiaana. Luokka:Ranskalaiset kapellimestarit Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet