EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Juho Kustaa Palomaa

Juho Kustaa Palomaa, vuoteen 1906 Grönroos (3. toukokuuta 1871 Hämeenlinna – 21. elokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kuurojen ja mykkien opettaja, koulunjohtaja ja virkamies. Palomaan vanhemmat olivat vanginvartija Karl Gustaf Grönroos ja Maria Henrikka Nylund. Palomaa valmistui kansakoulunopettajaksi 1893 ja suoritti kuuromykkien koulun opettajatutkinnon 1896. Hän oli Kuopiossa kuuromykkien koulun opettaja 1895–1898 ja Turussa 1898–1932. Hän oli siellä myös kuuromykkien opettajien valmistuslaitoksen opettaja 1924–1928. Palomaa toimi Mikkelissä kuuromykkien koulun johtajana 1932–1935 ja oli kouluhallituksen kuuromykkien ja sokeainopetuksen vt. tarkastaja 1935–1940. Hänellä oli myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä ja hän oli Aistivialliskoulun toimitussihteeri 1924–1925 ja lehden toimittaja usean vuoden ajan. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1871 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Apóstolos Tzitzikóstas

Apóstolos Tzitzikóstas (, s. 2. syyskuuta1978) on kreikkalainen poliitikko. Joulukuusta 2024 alkaen hän on EU-komissaari Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan kestävä liikenne ja matkailu. Tzitzikóstas on opiskellut Ateenassa, Washingtonissa ja Lontoossa, missä hän suoritti maisterintutkinnon julkishallinnon alalta. Hänellä on ollut oma luomumaitoa tuottava yritys Thessalonikissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset EU- komissaarit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itsenäisyyden palatsi

Itsenäisyyden palatsi voi tarkoittaa seuraavia: * Itsenäisyyden palatsi, kongressikeskus Minskissä, Valko-Venäjällä * Itsenäisyyden palatsi, rakennus Astanassa, Kazakstanissa * Itsenäisyyden palatsi, rakennus Ašgabatissa, Turkmenistanissa * Itsenäisyyden palatsi, rakennus Hồ Chí Minhin kaupungissa, Vietnamissa.
Tiibetiläinen kulttuuri

Tiibetiläinen kulttuuri on Tiibetin alueen ja tiibetiläisten heimojen kulttuuri. Se on saanut vaikutteita kiinalaisesta ja intialaisesta kulttuurista. Sille ovat ominaista muun muassa luontoon liittyvät uskomukset, kuten joidenkin vuorien pitäminen pyhinä. Tiibetiläinen arkkitehtuuri on värikästä ja koristeellista. Tiibetiläisiin perinteisiin kuuluvat legendatarinat, seremoniat ja rituaalit. Tiibetin buddhalaisuuteen liittyvät pyhiinvaellukset. Pyhiä paikkoja ovat Jokhang-temppeli ja Potala-palatsi. Tiibetinbuddhalaisuus syntyi 2 600 vuotta sitten; sen suuntauksista vajrayana on vaikuttanut enimmäkseen Intiassa, kun taas theravada levisi eteläisessä Aasiassa ja mahayana pohjoisempana. Tiibetin buddhalaisuuden muotoutumiseen vaikuttaneita opettajia ovat olleet 1000-luvulla elänyt Marpa ja 300 myöhemmin elänyt ensimmäinen Dalai-Lama. Nykyisiä tiibetin buddhalaisuuden koulukuntia ovat nyingma, sakya, kagyű ja gelug. == Kielet == Tiibetin alueen kielet ovat paljolti itäisen Keski-Aasian kieliä. Virallisia kieliä Tiibetin alueella ovat tiibet ja mandariinikiina. Muita kieliä ovat dzongkha, sikkim, šerpa ja ladakhi. == Taide == Tiibetiläinen kuvataide on buddhalaista taidetta eli siihen vaikuttaa paljolti buddhalaisuus. Sitä säätelevät tarkat säännöt. Maalaukset ja patsaat esittävät olentoja, jotka ovat kokeneet valaistumisen, jumaluuksia ja guruja. Tiibetiläiseen musiikkiin kuuluvia soittimia ovat kumisevat kulhot ja kupit. == Keittiö == Tiibetiläisessä keittiössä käytetään paljon proteiinipitoisia aineksia, jotka auttavat kestämään Tiibetin alueen kylmää ja kuivaa ilmastoa. Pääasiallisia ruoka-aineita ovat liha ja maito. Liha on usein lampaan-. naudan- tai jakinlihaa. Kalaa syödään harvoin. Yleinen ruoka on paahdetusta ohrajauhosta ja jakinvoista tehty tsampa. Makkaroiden raaka-aineina käytetään lihan lisäksi sisäelimiä. Maitoa keittämällä ja jähmettämällä tehdään maitorahkaa, jota syödään sellaisenaan tai käytetään sämpylöiden valmistukseen. Tyypillisiä juomia tiibetiläisessä keittiössä ovat voitee ja makea tee. == Lähteet == *
Vehkajärvi (Pori)

Vehkajärvi on pieni, noin 1,5 hehtaarin kokoinen järvi Harjakankaan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Järveen ohjautuu vettä läheisiltä suoalueilta, ja järvi laskee ojaa pitkin vetensä Eteläjokeen. == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Merikarvianjoen alaosan alue
Iso Sakalammi

Iso Sakalammi on järvi Porin Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Iso Sakalammi kuuluu Karvianjoen vesistöön. Vesialaltaan 12 hehtaarin kokoinen järvi laskee vetensä Noormarkunjokeen. ==Lähteet== Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Merikarvianjoen alaosan alue
Urheiluvuosi 2025

Urheiluvuosi 2025 käsittelee vuoden 2025 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa. == Alppihiihto == * Maailmanmestaruuskilpailut 4.–16.2. Saalbachissa, Itävallassa. Kisaohjelmaan kuului yksitoista kilpailua. Mitalitilaston ykkönen oli Sveitsi, joka sai viisi kultamitalia, viisi hopeaa ja kolme pronssia. Kahteen kultamitaliin ylsivät Itävalta, Italia ja Yhdysvallat, ja kaikkiaan mitaleille pääsi yhdeksän maata. == Darts == * PDC- liiton maailmanmestaruuskilpailut 15.12.2024–3.1.2025 Lontoossa, Isossa- Britanniassa. Luke Littler voitti loppuottelussa Michael van Gerwenin 7–3, ja hänestä tuli 17-vuotiaana lajin kaikkien aikojen nuorin maailmanmestari. == Pohjoismaiset hiihtolajit == * Tour de Ski 28.12.2024–5.1.2025 Toblachissa ja Val di Fiemmessä, Italiassa. Norjalaiset Johannes Høsflot Klæbo ja Therese Johaug saavuttivat kumpikin neljännen kokonaiskilpailuvoittonsa. * Keski- Euroopan mäkiviikko 28.12.2024–6.1.2025 Saksassa ja Itävallassa. Kokonaiskilpailun kärkikolmikon muodostivat itävaltalaiset Daniel Tschofenig, Jan Hörl ja Stefan Kraft. Tschofenig ja Kraft voittivat kumpikin kaksi osakilpailua. == Katso myös == * Suomen urheilu 2025 == Lähteet == * Luokka:Urheiluvuodet
Perttu Kenttäaho

Perttu Kenttäaho (s. 28. elokuuta 2007) on suomalainen pesäpalloilija. Kenttäaho edustaa Superpesiksessä pelaavia Kouvolan Pallonlyöjiä. Hänen kasvattajaseuransa on Jokioisten Koetus. Kenttäaho saavutti SM-pronssin kaudella 2024. https://www.pesistulokset.fi/pelaaja/10788/tilastot Hän pelaa sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkokentällä kopparina. https://elmotv.com/kouvola-antoi-myrskyvaroituksen-ensi-kaudesta-pitka-odotus- voi-viimeinkin-paattya/ Kenttäaho on pelannut kolme Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut yhden juoksun ja kerännyt viisi kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2007 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hadja Lahbib

Hadja Lahbib (s. 21. kesäkuuta 1970) on belgialainen journalisti ja poliitikko. Joulukuusta 2024 alkaen hän on EU-komissaari Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan yhdenvertaisuus, varautuminen ja kriisinhallinta. Lahbib on opiskellut viestintää ja toiminut aiemmin pitkään toimittajana Belgian yleisradioyhtiössä RTBF:ssä. Hän oli Belgian ulkoministeri 2022–2024. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Belgialaiset EU-komissaarit
Iso-Invatna

Iso-Invatna on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Finpyyn ja Rudanmaan kylien välisessä maastossa. Järveen ohjautuu ojien kautta vettä Ahvenlammista ja läheisiltä suoalueilta, kuten Pehkusuolta. Iso-Invatna laskee vetensä ojan kautta sen pohjoispuolella virtaavaan Noormarkunjokeen. == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Merikarvianjoen alaosan alue
Kirjallisuusvuosi 2025

Kirjallisuusvuosi 2025 käsittelee vuoden 2025 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == ; Tulevia tapahtumia * Turun kansainväliset kirjamessut == Julkaisuja == ; Tulevia julkaisuja * Suzanne Collins: Nälkäpeli: Elonkorjuun sarastus * Rebecca Yarros: Myrskynsilmä == Palkintoja == ; Tulossa == Lähteet == 2025
Musiikkivuosi 2025

Musiikkivuosi 2025 käsittelee vuoden 2025 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == ; Tulevia tapahtumia * Emma-gaala 2025 * 8. joulukuuta: Jean Sibeliuksen päivä == Julkaisuja == * The Halo Effect: March of the Unheard * Lacuna Coil: Sleepless Empire ; Tulevia julkaisuja * Arch Enemy: Blood Dynasty * Dream Theater: Parasomnia * Lordi: Limited Deadition * Epica: Aspiral == Kilpailuja == * Uuden Musiikin Kilpailu 2025 ; Tulevia kilpailuja * Eurovision laulukilpailu 2025 == Hajonneita yhtyeitä == * Sepultura lopettaa jäähyväiskiertueensa jälkeen == Lähteet == Luokka:Musiikkivuodet Luokka:Vuoden 2025 musiikki
Kommerinjärvi

Kommerinjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Kairilan kylässä Noormarkussa Porissa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä suoalueilta kuten Kiimanevalta ja Isonevalta ja laskee läheiseen Vähäjärveen. Kommerinjärvi kuuluu Lavian Karhijärveen laskevan Suodenjoen valuma-alueeseen. Järven pinta-ala on 14 hehtaaria. ==Lähteet== Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Antonio Roma

Antonio Roma (13. heinäkuuta 1932 Villa Lugano, Buenos Aires, Argentiina – 20. helmikuuta 2013) oli argentiinalainen jalkapallomaalivahti. Hän oli pituudeltaan 179-senttimetrinen. Roma edusti urallaan seuratasolla Ferroa ja Boca Juniorsia, jonka kanssa hän voitti viidesti Argentiinan pääsarjamestaruuden kausina 1962, 1964, 1965, 1969 ja 1970. Roma liittyi Argentiinan A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1960 ja pelasi joukkueessa 42 ottelua. Merkittävimpänä hän voitti Copa Américan kaudella 1956–1957. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1962 ja 1966. == Lähteet == Luokka:Argentiinalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Painonjärvi (Pori)

Painonjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Kairilan kylässä Porin Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Järvi kuuluu Suodenjoen valuma- alueeseen. == Vesistösuhteet == Painonjärveen kerääntyy vesiä useista vesistä, kuten Vähä Särkijärvestä, Alinenlammista, Ylisestä Tervalammista yms. Nykyisin Painonjärvi laskee ojaa pitkin Suodenjokeen ja edelleen Lavian Karhijärveen kuuluen näin Suodenjoen valuma-alueeseen. Painonjärven järvinumero on 36.095.1.001. == Vesistöhistoriaa == Alkujaan Painonjärvi laski Lassilanjokeen ja kuului Lassilanjoen valuma-alueen Lassilan alaosan alueeseen. 1830-luvulla silloinen Painon talon isäntä halusi alkaa kuivattaa tilansa maita. Luvan saatuaan hän kaivoi 1860-luvulla järvestä uuden ojan niin, että nykyään Painonjärvi laskee Suodenjokeen. Näin jakovaihe Lassilanjoen valuma-alueella muuttui Lassilanjoen alaosan alueesta Suodenjoen valuma-alueeksi. == Maantiede == Painonjärven koko on 25 hehtaaria , korkeus 58 mpy ja rantaviivan pituus noin 2,8 kilometriä. Painonjärvi sijaitsee yhdystie 2600:n läheisyydessä kairilalaisen Painon talon eteläpuolella. == Mataloituminen ja umpeenkasvu == Ympäristönä melko karu Painonjärvi on rehevä ja humusvetinen. Järvi on laajalti soistunut. Luhta-alueet ovat laajoja ja järveltä löytyy ruoko-, sara-, ja ruoholuhtia. Puustoisempia luhtia ovat paju- ja koivuluhdat. Osa luhdista on luonnontilaisia. Luhta-alueella on noin 1,2 hehtaarin kokoinen Painonjärven entinen saari, jossa kasvaa lehtimetsää. Kasvillisuus on muutenkin tyypillistä rehevöityneelle järvelle. Painonjärvellä kasvavat mm. keltakurjenmiekka, vesikuusi, pohjanlumme, ulpukka, uistinvita, kilpukka, vehka, leveäosmankäämi sekä viilto-, pullo- ja jouhisara. == Linnusto ja luontoarvot == Painonjärvellä elää majavia. Linnuista Painonjärvellä pesivät ainakin naurulokki, kalalokki, telkkä ja kalatiira. Järvellä on luontonsa puolesta edellytyksiä toimia hyvänä lintujärvenä. Kosteikkolinnuston yleinen taantuminen lienee heikentänyt tämänkin lintuveden arvoa, vaikka Painonjärvi on lähiseudun järvistä monimuotoisin. == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Erkki Nyman

Erkki Anders Nyman (8. syyskuuta 1897 – 28. joulukuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen tehtaanjohtaja ja Helsingissä toimineen A. A. Nymanin konepajan omistaja ja johtaja.Kuolinilmoitus, Uusi Suomi, 31.12.1939, nro 352, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024A. A. Nymanin konepaja 50 vuotta 1886-1936, ilmoitus, Helsingin Sanomat, 20.11.1936, nro 315, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024Kuolleita, Uusi Suomi, 31.12.1939, nro 352, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024Tehtailija Erkki Nyman kuollut, Helsingin Sanomat, 31.12.1939, nro 352, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024 Erkki Nyman kävi viisi luokkaa Lucina Hagmanin yhteiskoulua ja suoritti Helsingin teollisuuskoulun ja ruotsalaisen teknillisen opiston tutkinnot. Hän täydensi opintojaan Svenska Gasaccumulatorin tehdaslaitoksissa Ruotsissa. Isänsä Anders Alfred Nymanin (s. 1864) kuoltua vuonna 1920 hän tuli tämän 1886 perustaman A. A. Nymanin konepajan johtoon. Konepaja valmisti merenkulku-, posti- ja lennätinhallituksille muun muassa majakoita, postilaatikoita y.m. Lisäksi valmistettiin sairaalakalustoja, teknillisiä kojeita ja koneita sekä suoritettiin erilaisia töitä puhelinteknillisellä alalla. Nymanin konepajassa rakennettiin 1928 ensimmäinen Sääski-mallinen lentokone. Konepaja sijaitsi Meritullinkatu 11:ssa (entinen Konstantininkatu) Kruununhaassa, vuosina 1911–1916 sillä oli konepaja ja valimo myös Malmilla.A. A. Nymanin konepaja toiminut 50 vuotta, Helsingin Sanomat, 20.11.1936, nro 315, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024O.Y. Sääski — maamme toinen ilmailuyhtiö, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.05.1931, nro 5, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024A. A. Nymanin konepaja toiminut 40 vuotta, Helsingin Sanomat, 20.11.1926, nro 315, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024Fabrikanten Anders Alfred Nyman, Lördagen, 07.11.1914, nro 45, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024 Suomen sisällissodan aikana Nyman kävi Vöyrin sotakoulun ja otti osaa useihin sodan taisteluihin. Myöhemmin hän oli mukana suojeluskuntatyössä. Nyman kuului muun muassa Helsingin käsityö ja tehdasyhdistyksen johtokuntaan, oli useiden talojen isännöitsijänä ja Suomen Käsityöläis-Osakepankin tilintarkastajana. Hän oli myös tunnettu moottorivene- ja autourheilija. Erkki Nyman kuoli 42-vuotiaana sydänkohtaukseen talvisodan ilmahälytyksen aikana Helsingissä joulukuun lopulla 1939. Erkki Nymanin kuoltua hänen yrityksensä toimi Oy A. A. Nyman Ab-nimisenä Erkki Nymanin lesken Jenny Nymanin johdolla. A. A. Nyman Ab. firar 60-års jubileum, Hufvudstadsbladet, 22.11.1946, nro 316, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.12.2024 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Metomyyli

Metomyyli (C5H10SN2O2) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa hyönteismyrkkynä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa metomyyli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja dikloorimetaaniin. Aineen myrkyllisyys hyönteisille perustuu koliiniesteraasientsyymien toiminnan estämiseen. Metomyyli on myrkyllistä myös ihmisille ja vaikuttaa hermoston toimintaan. Altistumisesta yhdisteelle voi seurata esimerkiksi huonovointisuutta, pääkipua ja lihaskouristuksia. Viitattu 28.12.2024 Metomyylin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa etikkahappo reagoi metaanitioliin kanssa muodostaen tioesterin. Seuraava vaihe on oksiimin muodostus hydroksyyliammoniumsulfaatin kanssa ja viimeiseksi tapahtuu reaktio metyyli-isosyanaatin kanssa. : : : Metomyyli on laajakirjoinen hyönteismyrkky, jota käytetään esimerkiksi vihannesviljelmillä. Aineen käyttö Euroopan unionin alueella on ollut kiellettyä vuodesta 2019 alkaen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Hyönteistorjunta-aineet
Pitkäjärvi (Pori)

Pitkäjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Porin Laviassa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä läheisestä Mulkkujärvestä sekä suoalueilta. Vetensä Pitkäjärvi laskee ojia pitkin Suodenjokeen. Pitkäjärven korkeus on 70 mpy ja pinta-ala noin 14 hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Lavian järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Alinenlammi

Alinenlammi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Kairilan kylässä Porin Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Se kuuluu Suodenjoen valuma-alueeseen. == Vesistösuhteet == Vetensä järvi saa Lamminjärvestä ja läheisiltä soilta. Alinenlammi laskee ojan kautta vetensä Painonjärveen, josta oja johtaa vedet Suodenjokeen ja edelleen Lavian Karhijärveen. Alinenlammin järvinumero on 36.095.1.012. == Vesistöhistoriaa == Alkujaan Painonjärvi laski Lassilanjokeen ja kuului Lassilanjoen valuma-alueella Lassilanjoen alaosan alueeseen. 1830-luvulla silloinen Painon talon isäntä halusi alkaa kuivattaa tilansa maita. Luvan saatuaan hän kaivoi 1860-luvulla järvestä uuden ojan niin, että nykyään Painonjärvi laskee Suodenjokeen. Koska Alinenlammi laskee Painonjärveen, myös Alisenlammen jakovaihe Lassilanjoen valuma-alueella muuttui Lassilanjoen alaosan alueesta Suodenjoen valuma-alueeksi. == Maantiede == Alinenlammi sijaitsee yhdystie 2600:n läheisyydessä sen pohjoispuolella. Järven korkeus on 59 mpy , koko noin 10 hehtaaria ja rantaviivan pituus noin 15,5 kilometriä . Alinenlammin etelä- ja itäreunalla on muutama huvila ja vakituista asutusta. == Mataloituminen ja umpeenkasvu == Vanhan järvenlaskun vuoksi Alinenlammi on rehevä, laajalti suo- ja luhtarantainen; järveltä löytyy ruoko-, sara-, ja ruoholuhtia. Puustoisempia luhtia ovat paju- ja koivuluhdat. Osa luhdista on luonnontilaisia. Kasvillisuus on tyypillistä rehevöityneelle järvelle. Kasvillisuudessa on tavanomaisia rehevien järvien luhta- ja vesikasveja, kuten keltakurjenmiekka, vesikuusi, pohjanlumme, ulpukka, uistinvita, kilpukka, vehka, leveäosmankäämi sekä viilto-, pullo- ja jouhisara. Alinenlammia on paikoin ruopattu ja rantoja raivattu. == Linnusto ja luontoarvot == Majava on yleinen Alinenlammilla. Järvellä on havaittu linnuista ainakin nuolihaukka, kalatiira, kalalokki, telkkä ja sinisorsa. Alinenlammi on hyvä lintujärvi, sillä Alinenlammin upottavilla luhdillakin on kosolti sopivaa ruokailu- ja lisääntymisaluetta vaatelialle kosteikkolinnustolle. == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Aikakauskirja Genos

Aikakauskirja Genos on Suomen Sukututkimusseuran suku- ja henkilöhistorian julkaisusarja, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Se on ilmestynyt vuodesta 1930. Genos on luokiteltu Julkaisufoorumin tasoluokkaan JUFO 1 ja se noudattaa vertaisarvioitujen artikkelien osalta Tieteellisten seurain valtuuskunnan määrittelemiä edellytyksiä vertaisarviointitunnuksen käyttämiselle. Suomen Sukututkimusseuran jäsenet voivat lukea vapaasti Genoksen kaikki numerot vuodesta 1930 alkaen digitoituina verkossa SukuHaku-palvelun kautta.Suomen Sukututkimusseura - Aikakauskirja Genos ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Genos. Henkilöhakemisto - Personregister 1930-1959. Suomen Sukututkimusseura 1963, 304 s. *Genos. Sisällys - Innehåll 1930-1979. Henkilöhakemisto - Personregister 1960-1979. Suomen Sukututkimusseura 1982, 277 s. ISBN 951-95152-0-8 ==Aiheesta muualla== *Genos : sukutieteellinen aikakauskirja, vuoteen 1944 digi.kansalliskirjasto.fi *SukuHaku digitoitu Genos Suomen Sukututkimusseuran jäsenpalvelussa *Genoksen vanha artikkelihakemisto Luokka:Aikakauskirjat Luokka:Suomalaiset tiedelehdet Luokka:Sukututkimus
Mahmudxoʻja Behbudiy

Mahmudxoʻja Behbudiy (30. tammikuuta 1874 [?] Samarkand – 1919 Qarshi) oli keskiaasialainen kansanvalistaja, kirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hän oli yksi džadidismin nimellä tunnetun uudistusliikkeen johtajista. Behbudiyn isä oli muslimipappi ja tarinan mukaan Ahmed Jasawin jälkeläinen. Hän opiskeli madrasassa ja työskenteli tuomarina ja muftina. Behbudiy teki vuosina 1899–1900 pyhiinvaelluksen Mekkaan käyden myös Egyptissä ja Turkissa. Palattuaan kotiin hän perusti uudenaikaisen koulun Samarkandin lähelle. Vuosina 1903–1904 Behbudiy kävi Kazanissa ja Ufassa tutustumassa uudenaikaisiin muslimikouluihin ja solmimassa yhteyksiä tataarisivistyneistöön. Hän alkoi myös laatia ja julkaista oppikirjoja kouluja varten. Vuonna 1911 hän kirjoitti ensimmäisen uzbekkinäytelmän Padarkush (”Isänmurhaaja”), joka painettiin vuonna 1913 ja esitettiin Samarkandissa ja Taškentissa vuonna 1914. Vuonna 1913 Behbudiy julkaisi uzbekin- ja tadžikinkielistä sanomalehteä Samarqand ja perusti samana vuonna etupäässä uzbekinkielisen aikakauslehden Oyna (”Peili”). Vuonna 1914 hän matkusti Istanbuliin, jossa hän tapasi džadidismin oppi-isän Ismail Gasprinskin. Behbudiy julkaisi lehdessään artikkeleita kielestä, kirjallisuudesta, historiasta ja kansallisista aiheista osallistuen myös politiikkaan ja vastustaen kommunismia. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Behbudiy vaati muiden maltillisten muslimijohtajien tavoin Turkestanille autonomiaa ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Hän osallistui Venäjän ja Turkestanin muslimien edustajainkokouksiin ja oli mukana perustamassa Kokandin hallitusta vuodenvaihteessa 1918. Sen kukistuttua Behbudiy yritti tehdä yhteistyötä bolševikkien kanssa. Behbudiy lähti maaliskuussa 1919 ulkomaanmatkalle, erään tiedon mukaan Turkestanin edustajaksi Versailles’n rauhankonferenssiin. Hänet vangittiin ja teloitettiin Qarshissa Buharan emiirin käskystä, mutta ilmeisesti myös bolševikeilla oli osuutta asiaan. Behbudiy sai kuoltuaan erilaisia kunnianosoituksia, ja Qarshin kaupunki oli nimetty hänen mukaansa vuosina 1926–1937. Hän muuttui kuitenkin jo 1930-luvun alussa epähenkilöksi, jonka maine palautettiin kokonaan vasta 1980-luvun lopussa. ==Lähteet== Luokka:Uzbekistanilaiset kirjailijat
Häljarp

Häljarp on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 4 024 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Asmundtorp

Asmundtorp on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 679 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Saxtorpsskogen

Saxtorpsskogen on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 242 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Härslöv

Härslöv on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 412 asukasta. ==Tunnettuja henkilöitä== * Ulrika von Strussenfelt (1801–1873), kirjailija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Annelöv

Annelöv on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 445 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
NGC 5084

NGC 5084 on linssimäinen galaksi. Se sijaitsee noin 80 miljoonan valovuoden päässä Maasta. Kooltaan NGC 5084 yksi suurimmista havaituista lajityyppinsä edustajista. Se on halkaisijaltaan yli 200 000 valovuotta ja sen massan on arvioitu vastaavan 1,3 biljoonaa Aurinkoa. NGC 5084 -galaksi on ollut tunnettu jo vuosisatojen ajan. Tähtitieteilijä William Herschel löysi sen ensimmäisen kerran vuonna 1785. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Galaksit Luokka:Neitsyen superjoukko 5084
Kvärlöv

Kvärlöv on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 245 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Landskronan kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Satanismi Suomessa

Satanismi Suomessa alkoi vaikuttaa näkyvästi 1990-luvulla. Satanismia on kahta pääsuuntaa. Suomessa on ensiksi ateistista satanismia edustavia yksilöitä ja ryhmiä, joille Saatana on symboli. Toisaalta teistisessä satanismissa, jota on kutsuttu myös saatananpalvonnaksi, Saatanaa kutsutaan ja palvotaan ritaalisesti. == Ateistinen satanismi == Rationalistisessa satanismissa Saatana ei ole välttämättä niinkään uskonto kuin symboli esimerkiksi kyseenalaistamiselle. Kannattajien mukaan satanismin käsitteen alla voi tavata samanhenkisiä ihmisiä. Satanistista aktivismia voi olla pyrkimys puuttua yhteiskunnallisiin epäkohtiin. Rationalistiseen satanismiin ei aina liity rituaaleja. Suomessa laveylaisia satanisteja on ollut muun muassa vuonna 1999 perustetun Pakanaverkko-yhdistyksen piirissä. 1990-luvun saatananpalvontapelon vuoksi he ovat Pakanaverkon tiedotuksessa sanoutuneet irti saatananpalvonnasta. Suomessa on toiminut vuodesta 2022 The Satanic Temple Finland -yhteisö. Yhdysvalloissa 2010-luvulla perustettu TST korostaa empatiaa, mikä erottaa sen Saatanan kirkon näkemyksestä. Sitä on kutsuttu ”myötätuntoiseksi satanismiksi”. Järjestön periaatteet korostavat oikeudenmukaisuutta, yksilönvapautta, uskonnollista yhdenvertaisuutta ja tieteellistä maailmankuvaa. Suomalaisen TST:n logoon sisältyy kolme kuusta eli sanaleikkinä luku 666. Yhdistyksen kummieläin on vuohi. Suomessa toimii myös Perkeleen temppeli -yhdistys, joka on saanut innoitusta TST:stä. Yhteisön rituaaleissa on vaikutteita suomalaisesta kansanperinteestä. == Teistinen satanismi == Esoteerista satanismia edustaa Suomessa Azazelin Tähti, jonka tunnetuin jäsen on Johannes Nefastos. Teosofisesti suuntautunut ryhmä harjoittaa hengellisyyden niin sanottua vasemman käden polkua. Muun muassa hindulaisen Shivan hahmo voidaan nähdä siinä satanistisena. == Satanismi musiikillisten alakulttuurien piirissä == Satanismi on puhutellut useita black metal -yhtyeitä ja kyseisen musiikkityylin harrastajia. Uskontotieteilijä Jussi Sohlberg kommentoi vuonna 2011, että black metal -alakulttuurissa satanismi tai saatananpalvonta voi olla useimmiten estetiikkaa tai pinnallista kiinnostusta. == Äärioikeistolainen satanismi == Valtavirtasatanismista eroaa uusnatsistinen satanismi. Britanniassa perustettu Order of Nine Angles on 2000-luvulla esiin tullut teististä satanismia edustava ryhmä. Suojelupoliisin vuosikirjassa Order of Nine Angles nostettiin esiin vuonna 2021. Suomessa paljastui 2020-luvun alussa kaksi tapausta, joissa äärioikeistolaiset yhteenliittymät olivat suunnitelleet terrorismirikoksia. Sekä Kankaanpään terrorismiepäilyyn että Lahden terrorismitapaukseen liittyi Order of Nine Angles -kytköksiä. Kolmas tutkinta koski keväällä 2023 puoluetoimistoihin lähetettyjä valepommeja ja epäiltyä suunnitelmaa rituaalimurhan tekemiseksi. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * The Satanic Temple Finland. * Perkeleen Temppeli. * Saatana. Miki Liukkonen, sivullinen -dokumenttisarjan jakso vuodelta 2022, Yle areena. *
Vihdin vapaaseurakunta

Vihdin vapaaseurakunta on Vihdissä toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1991. Seurakunnan pastorina toimii Timo Kulta. Seurakunta kokoontuu Nummelassa ViaDia:n tiloissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi ruokajako, kirpputori sekä senioritoiminta ViaDia:n kautta, lapsi- ja nuorisotyö, lähetystyö sekä musiikkitoiminta. Vihdin vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1991. Seurakunta aloitti toimintansa Lohjan vapaaseurakunnan yhteydessä. Perustamisvuonna Vihdin vapaaseurakuntaan yhteensä kuului 52 jäsentä. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1997. == Katso myös == * Uskonto Uudellamaalla * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Vapaaseurakunta Luokka:Suomen vapaaseurakunnat Luokka:Nummela
Pia Kåll

Pia Kåll (s. 1980 Porvoo) on suomalainen pääomasijoittaja, joka aloitti työskentelyn CapManin toimitusjohtajana maaliskuussa 2023.Sanna Sommers, Pääomasijoittaja Pia Kåll oli vähällä sivuuttaa elämänsä tarjouksen väärinkäsityksen vuoksi – kertoo nyt tärkeimmät oppinsa rahasta Kauppalehti 9.3.2024, viitattu 29.12.2024Pia Kåll CapMan, viitattu 29.12.2024 Kåll syntyi sairaanhoitajan ja metsurin perheeseen Porvoossa. Hän valmistui teknillisen fysiikan ja matematiikan diplomi-insinööriksi Aalto-yliopistosta vuonna 2005. Kåll toimi liikkeenjohdon konsulttina McKinsey & Companylla vuosina 2006–2013. Vuonna 2016 hänestä tuli CapMan Buyoutin partneri. Vuonna 2017 hänestä tuli CapManin johtoryhmän jäsen ja buyout-osaston vetäjä. Kåll oli ennen CapMan- uraansa Outotecin vastuuhenkilönä strategian, markkinoinnin ja toimintojen kehittämisen alueilla. Hänet valittiin Elisan hallituksen jäseneksi vuonna 2022. Kåll on naimisissa ja hänellä on lapsi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Orimattilan vapaaseurakunta

Orimattilan vapaaseurakunta on Orimattilassa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1987. Seurakunnan puheenjohtaja on Ari Perkiö. Seurakunta kokoontuu Orimattilassa entisen Megamyynti Areenan tiloissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat muun muassa jumalanpalvelusten ja rukousiltojen järjestäminen. Orimattilan vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1987. Seurakunta aloitti toimintansa Lahden vapaaseurakunnan yhteydessä. Perustamisvuonna Orimattilan vapaaseurakuntaan kuului 21 jäsentä. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1998. == Katso myös == * Uskonto Päijät-Hämeessä * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Luokka:Suomen vapaaseurakunnat Luokka:Orimattila
János Farkas

János Farkas (27. maaliskuuta 1942 Budapest, Unkari – 29. syyskuuta 1989) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän oli pituudeltaan 172-senttimetrinen. Farkas pelasi koko 13-vuotisen ammattilaisuransa Vasasissa. Hän voitti joukkueen kanssa neljästi sekä Unkarin pääsarjamestaruuden että Mitropa Cupin. Hän pelasi seuratasolla kaikki kilpailut mukaan luettuina 46 ottelua, joissa hän teki 23 maalia. Farkas liittyi Unkarin A-maajoukkueeseen joulukuussa 1961 ja pelasi joukkueessa 31 ottelua, joissa hän teki 20 maalia. Hän voitti joukkueen kanssa merkittävimpänä kesäolympialaiset 1964, joissa hän pelasi viidessä ottelussa ja teki yhden maalin. Lisäksi hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM- kilpailuissa 1962 ja 1966. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset jalkapalloilijat Luokka:Unkarilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Jegor Surin

Jegor Surin (s. 1. elokuuta 2006 Voronež, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilijä, pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja vasen laitahyökkääjä. Surin edustaa KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavlia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka. Surinin kasvattajaseura on Buran Voronež. NHL-joukkue Nashville Predators varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 22. varausvuorolla vuoden 2024 NHL:n varaustilaisuudessa. Surin on pelannut 28 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt neljä maalia ja yhden syötön eli yhteensä viisi tehopistettä. Tilastot päivitetty 29. joulukuuta 2024. == Lähteet == Luokka:Venäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Nashville Predatorsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2006 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sándor Mátrai

Sándor Mátrai (20. marraskuuta 1932 Nagyszénás, Békés, Unkari – 29. toukokuuta 2002) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän oli pituudeltaan 182-senttimetrinen. Mátrai edusti koko 15-vuotisen ammattilaisuransa Ferencvárosia. Hän voitti joukkueen kanssa kolmesti Unkarin pääsarjamestaruuden kausina 1962–1963, 1963–1964 ja 1966–1967. Lisäksi hän voitti joukkueessa kerran sekä Messukaupunkien cupin kaudella 1964–1965 että Magyar Kupan 1957–1958. Hänet valittiin Unkarin vuoden jalkapalloilijaksi 1965. Mátrai liittyi Unkarin A-maajoukkueeseen helmikuussa 1956 ja pelasi joukkueessa 81 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1958, 1962 ja 1966. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Lammin vapaaseurakunta

Lammin vapaaseurakunta on Hämeenlinnan Lammilla toimiva vapaaseurakunta. Seurakunnan johtaja on Päivö Juntumaa. Seurakunta kokoontuu Lammin vapaakirkossa, joka sijaitsee Kirnumäen asuinalueella Palkkisillantien varressa. Lisäksi seurakunnalla on rukoushuone Auttoisissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat opetustilaisuuksien lisäksi sanan ja rukouksen illat, aamuhetket, yhteistilaisuudet sekä lähetystyö. Vapaakirkollisen toiminnan mainitaan alkaneen Lammilla jo vuonna 1901, jolloin paikkakunnalla vaikutti Emil Seppälä. Seurakunta perustettiin vuonna 1903. Lammin vapaaseurakunnasta muodostui suomenkielisen vapaakirkollisuuden voimakkain maaseutuyhteisö 1900-luvun alussa. Vapaakirkollisuus sai kannatusta myös Lammin ympäryskunnissa. Lammilta käsin vapaakirkollinen liike levisi muun muassa Luopioisiin. Alkuvuosina seurakunta toimi Vapaan Lähetyksen yhteydessä ja vuodesta 1944 lähtien osana Hämeenlinnan vapaaseurakuntaa. Lammin vapaaseurakunta itsenäistyi omaksi paikallisseurakunnakseen vuonna 1990. == Katso myös == * Uskonto Hämeenlinnassa * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Luokka:Suomen vapaaseurakunnat Luokka:Hämeenlinnan seurakunnat Luokka:Lammi
Sievin poika

thumb Sievin poika (Mutti-Matti) on Taru Mäntysen vuonna 1998 tekemä suihkukaivoveistos Sievin keskustassa kunnantalon etupihalla.Taru Mäntynen CV; kuvataiteilijamatrikkeli.fi Veistos on tehty pronssista ja kivestä. Poikahahmo paljastettiin Muttimarkkinoilla, ja sillä onkin toinen nimi "Mutti- Matti".Nähtävyydet; Sievi.fi Taiteilija on kuvannut teokseen mukaan seudun historiaa ja myös kaivauksissa vuonna 1911 löytyneen rautakautisen soljen (hahmon alaosassa, kuvassa oikeassa alareunassa)Mirette Modarress Julin: Excavating the Missing Iron Age: Reinforcing Local Heritage & Identity in Sievi, Finland; sivu 7; Oulun yliopisto 2023. == Lähteet == Luokka:Sievi Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Vĩnh Nghiêmin temppeli

Vĩnh Nghiêmin temppeli () on vuonna 1971 valmistunut buddhalainen temppeli Hồ Chí Minhin kaupungissa eli entisessä Saigonissa Vietnamissa. ==Rakennus== thumb|vasen|Buddhapatsas. Vĩnh Nghiêmin temppeli sijaitsee Vietnamissa Hồ Chí Minhin kaupungissa sen vanhankaupungin pohjoisosassa Thị Nghèn kanavan varrella. Temppeli on arkkitehtuuriltaan rakennettu perinteisen vietnamilaisen tyylin mukaisesti, mutta sen rakennusmateriaalina on perinteestä poiketen ollut sementti. Sisäänkäynnillä on kahden soturin patsaat, ja sisällä temppelissä on japanilaistyylinen buddha-patsas. Sen molemmilla puolilla on kahden jumalattaren patsaat, ja seinillä on jataka-aiheisia maalauksia. Temppelialueen keskellä kohoaa seitsemänkerroksinen 40 metriä korkea pagodi. ==Historia== Temppeliä alettiin rakentaa hieman Ngô Đình Diệmin kuoleman jälkeen vuonna 1964. Rakennushankkeen taustalla oli kaksi munkkia, Thích Tâm Giác ja Thích Thanh Kiểm, jotka olivat saaneet innoituksen temppelin rakentamiseen Đức Lan kylässä Bắc Giangissa Hanoin itäpuolella sijainneesta samannimisestä temppelistä. Alkuperäinen Vĩnh Nghiêm oli peräisin 1000-luvulta, ja se tunnettiin Trúc Lâm-koulukunnan buddhalaisuuden keskuksena. Temppelirakennuksen suunnitteli arkkitehti Nguyễn Bá Lăng, ja sen rakennustyöt valmistuivat vuonna 1971. ==Lähteet== Luokka:Hồ Chí Minhin kaupungin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Buddhalaiset temppelit
Kurikan vapaaseurakunta

Kurikan vapaaseurakunta on Kurikassa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunnan johtaja ja pastori on Miika Halonen. Seurakunta kokoontuu Kurikan keskustan tuntumassa sijaitsevalla rukoushuoneella Jyllintaipaleen varrella. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat sunnuntaikokousten, rukousiltojen ja aamurukoushetkien lisäksi lapsikerhot, nuortenillat, naistentyö, lähetystyö sekä evankeliointi. Kurikan vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1957. Aluksi seurakunta toimi Seinäjoen vapaaseurakunnan yhteydessä. 1970- ja 1980-luvuilla Kurikan seurakuntapiirissä heräsi ajatus omasta kokoontumistilasta. Seurakunta osti Jyllintaipaleen toimitilan vuoden 1982 syyskuussa. Uudet tilat vihittiin käyttöön 6. maaliskuuta 1983. Vuonna 1986 Kurikan vapaaseurakunta itsenäistyi omaksi paikallisseurakunnakseen. == Katso myös == * Uskonto Etelä-Pohjanmaalla * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Luokka:Suomen vapaaseurakunnat Luokka:Kurikan seurakunnat
Ilmari Parkkonen

Otto Ilmari Parkkonen (22. elokuuta 1888 Helsinki – 18. joulukuuta 1953 Längelmäki) oli suomalainen maanviljelijä ja pankin- ja koulunjohtaja. Parkkosen vanhemmat olivat varastoapulainen Otto Vilhelm Parkkonen ja Rosa Maria Frisk ja puoliso vuodesta 1915 filosofian kandidaatti Katri Viola Tunkelo (k. 1940). Parkkonen tuli ylioppilaaksi 1907 ja valmistui agronomiksi 1914. Hän oli ensin kansanopistojen opettaja ja sitten Tarvaalan maanviljelys- ja karjanhoitokoulun johtaja 1919–1934. Parkkonen oli myös Saarijärvellä säästöpankin hallituksen puheenjohtaja 1935 ja johtaja 1937–1944, samoin kuin maanviljelijä Saarijärvellä 1926–1944 ja Längelmäellä 1939–1953. Hänellä oli lisäksi useita luottamustoimia. Äänekosken kunnanvaltuuston puheenjohtaja hän oli 1917–1919 ja Saarijärven kunnanvaltuuston puheenjohtaja 1921–1944. (ei- vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Äänekosken kaupunginvaltuutetut Luokka:Saarijärven kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Poikeljärvi

Poikeljärvi voi olla: * Poikeljärvi, järvi Porissa * Poikeljärvi, kylä Porissa
Jeju Airin lento 2216

Jeju Airin lento 2216 oli Jeju Airin kansainvälinen reittilento Bangkokista Etelä-Jeollaan. Lennolla 29. joulukuuta 2024 käytetty Boeing 737-8AS syöksyi kiitotien päässä olevaan betonirakennelmaan. Koneella oli yritetty laskeutua kiitotielle ilman laskutelineitä, mutta se meni kiitotiestä yli. Turmassa kuoli 179 koneessa olleesta 181 henkilöstä. Turma on ensimmäinen kuolemaan johtanut onnettomuus vuonna 2005 perustetun Jeju Airin historiassa. Toistaiseksi tuntemattomasta syystä koneella oli yritetty laskeutua ilman laskutelineitä, laskeutumislaippoja ja etureunan solakoita. Kone laskeutui suurella nopeudella ja törmäsi lentokenttäalueella olevaan betonivahvisteiseen rakennelmaan. Sama koneyksilö oli ilmoittanut hätätilasta myös lennolla kaksi päivää ennen turmaa teknisten ongelmien vuoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Video törmäyksestä betonirakennelmaan Youtube Luokka:Vuoden 2024 lento-onnettomuudet Luokka:Lento-onnettomuudet Etelä-Koreassa
Dinama Aircorp Inc.

Dinama Aircorp Inc. oli englantilainen heinäkuussa 2013 perustettu lentoyhtiö. Yhtiön koneet osallistuivat kokaiinin kuljettamiseen ilmateitse. == Laivasto == Koko toimintansa aikana 10 konetta on lentänyt Dinama Aircorp-brändin alla. Kuten Challenger 601-lentokoneen alas ampumisesta Aruban yllä tehty tutkimus myöhemmin osoitti, yli 200 lentokonetta oli rekisteröity osoitteeseen, jossa Dinama Aircorp on rekisteröity. Laivasto: * 10 Canadair CL-601 Challenger == Onnettomuudet == * 29. tammikuuta 2015 Venezuelan ilmavoimat ampui alas Canadair CL-601 Challenger-koneen Aruban taivaalla. Turmapaikalta löytyi 400 pakettia huumeita, joista suurin osa oli kokaiinia. == Lähteet ==
Lamminjärvi (Pori)

Lamminjärvi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. == Vesistösuhteet == Järvi saa vetensä ympäristöstä ja laskee edelleen vetensä läheiseen Alinenlammeen. Alinenlammi laskee vetensä ojan kautta Painonjärveen, josta oja johtaa vedet Suodenjokeen ja edelleen Lavian Karhijärveen. Lamminjärven järvinumero on 36.095.1.012. == Vesistöhistoriaa == Alkujaan Painonjärvi laski Lassilanjokeen ja kuului Lassilanjoen valuma-alueella Lassilanjoen alaosan alueeseen. 1830-luvulla silloinen Painon talon isäntä halusi alkaa kuivattaa tilansa maita. Luvan saatuaan hän kaivoi 1860-luvulla järvestä uuden ojan niin, että nykyään Painonjärvi laskee Suodenjokeen. Koska Lamminjärvi laskee vetensä ojien ja Alinenlammen kautta Painonjärveen, myös Lamminjärven jakovaihe Lassilanjoen valuma-alueella muuttui Lassilanjoen alaosan alueesta Suodenjoen valuma-alueeksi. == Maantiede == Lamminjärvi sijaitsee yhdystie 2600:n läheisyydessä tien pohjoispuolella. Järven korkeus on 59 mpy , pinta-ala noin 10 hehtaaria ja rantaviivan pituus 1,2 kilometriä . Lamminjärven etelä- ja itäreunalla on muutama huvila ja vakituista asutusta. == Mataloituminen ja umpeenkasvu == Lamminjärvillä avovesialaa löytyy enää parin hehtaarin verran järven keskeltä. Vanhan järvenlaskun vuoksi Lamminjärvi on rehevä, laajalti suo- ja luhtarantainen; järveltä löytyy ruoko-, sara-, ja ruoholuhtia. Puustoisempia luhtia ovat paju- ja koivuluhdat. Osa luhdista on luonnontilaisia, ja Lamminjärven lounaiskulmassa on pienialainen uhanalaisluokitukseltaan vaarantunut isovarpuräme. Kasvillisuus on tyypillistä rehevöityneelle järvelle. Kasvillisuudessa on tavanomaisia rehevien järvien luhta- ja vesikasveja, kuten keltakurjenmiekka, vesikuusi, pohjanlumme, ulpukka, uistinvita, kilpukka, vehka, leveäosmankäämi sekä viilto-, pullo- ja jouhisara. == Linnusto ja luontoarvot == Lamminjärvellä on arvoa lintuvetenä, ja myös maisema- ja virkistyskäyttöarvo on kairilalaisille tärkeä. Järvellä on luontonsa puolesta edellytyksiä toimia hyvinä lintujärvinä. Kosteikkolinnuston yleinen taantuminen lienee heikentänyt näidenkin lintuvesien arvoa. Lamminjärvi alkaa tosin olla jo liian ummessa useimpien vesilintujen kannalta. Järvellä on havaittu linnuista ainakin laulujoutsen, telkkä, sinisorsa, kurki ja kalalokki. Majava on yleinen Lamminjärvellä. == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Suomen urheilu 2025

Suomen urheilu 2025 käsittelee vuoden 2025 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa. == Alppihiihto == Maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–16.2. Saalbachissa, Itävallassa Suomella oli viisihenkinen urheilijajoukkue. Eduard Hallberg sijoittui pujottelussa 12:nneksi ja Elian Lehto syöksylaskussa 14:nneksi. == Jääkiekko == * Alle 20-vuotiaiden miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 26.12.2024–5.1.2025 Ottawassa, Kanadassa Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Ruotsin jatkoajalla maalein 4–3 mutta hävittyään loppuottelussa samoin lukemin jatkoajalla Yhdysvalloille. Petteri Rimpinen valittiin tähdistökentälliseen ja turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. * Alle 18-vuotiaiden naisten maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 4.–12.1. Vantaalla. Suomi karsiutui puolivälierissä, joissa se hävisi Tšekille maalein 0–6. == Pohjoismaiset hiihtolajit == * Tour de Skille 2024–2025 osallistui Suomesta viisi nais- ja neljä mieshiihtäjää Iivo Niskasen ja Perttu Hyvärisen jäätyä sairastumisen vuoksi pois. Kerttu Niskanen sijoittui lopputuloksissa neljänneksi ja Krista Pärmäkoski yhdeksänneksi. Miesten kilpailussa paras suomalainen on 19:nneksi sijoittunut Arsi Ruuskanen. * Keski-Euroopan mäkiviikolla 2024–2025 kilpaili Suomesta kolme hyppääjää. Niko Kytösaho oli yksittäisissä kilpailuissa parhaimmillaan 25:s Innsbruckissa ja mäkiviikon kokonaiskilpailussa 37:s. == Tennis == * Harri Heliövaara voitti parinsa, brittiläisen Henry Pattenin kanssa tammikuussa Australian avoimessa turnauksessa miesten nelinpelin mestaruuden. He voittivat loppuottelussa italialaisparin Simone Bolelli / Andrea Vavassori eräluvuin 6–7 (16), 7–6 (5), 6–3. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2025 urheilu 2025
Ylinen Tervalammi (Pori)

Ylinen Tervalammi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä läheisiltä soilta ja laskee vetensä Keskiseen Tervalampeen. Ylinen Tervalammi on osa luonnonsuojelualuetta. Järven korkeus on 62 mpy ja pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Shahrixon

Shahrixon on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Andižanin alueella Uzbekistanissa. Se sijaitsee Shahrihonsoyjoen ja Suuren Ferganan kanavan varrella 30 kilometriä Andižanista länteen. Kaupungissa oli 71 400 asukasta vuonna 2016. Kaupungin on perustanut Kokandin kaani Amir Umarxon 1800-luvun alussa. Se oli huomattava käsityöammattien ja kaupankäynnin keskus. Vuonna 1928 Shahrixoniin rakennettiin sivurata Asakasta. Kapungissa on varsinkin tekstiiliteollisuutta. Sen kautta kulkee Taškentin ja Ošin välinen valtatie. Ympäröivällä maaseudulla viljellään puuvillaa ja viljaa sekä tuotetaan silkkiä. Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1825 rakennettu Ponsadin moskeija. ==Lähteet== Luokka:Andižanin alue Luokka:Uzbekistanin kaupungit
Jyhmysjärvi

Jyhmysjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Jyhmysjärven rantaviivassa on vaikeakulkuista suota ja vesijättömaata. Järvi laskee vetensä Lehmijokeen ja edelleen Suodenjokeen. Järven korkeus on 62 mpy ja pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Kypäräjärvi

Kypäräjärvi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Haunian kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa Satakunnan maakunnassa. Kypäräjärvi saa vetensä Lehmijärvennevasta ja Lehmijärvestä, joiden vesi virtaa alaspäin ojitettujen soiden läpi. Järvi laskee ojien kautta vetensä Suodenjokeen. Kypäräjärven korkeus on 68 mpy ja pinta-ala noin kuusi hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Lavian järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Rautianjärvi

Rautianjärvi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Rautiankankaalla nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa Satakunnan maakunnassa. Järven läheisyydessä on luonnonsuojelualue. Kypäräjärvi saa vetensä läheisiltä vesijättömailta ja vaikeakulkuisilta soilta, ja laskee ojien kautta vetensä Suodenjokeen. Rautianjärven korkeus on 82 mpy ja pinta-ala noin kuusi hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Lavian järvet Luokka:Suodenjoen valuma-alue
Saavun taas

Saavun taas on suomalaismuusikko Pentti Lasasen soolouran esikoisalbumi vuodelta 1975. Albumi sisältää klassisia ja moderneja joululauluja, joihin Lasanen on tehnyt jazz-henkisiä, instrumentaalisia sovituksia. Lasasta säestää studio-orkesteri, jossa on mukana Suomen eturivin muusikoita. Albumi julkaistiin EMI-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Vinyylilevystä julkaistiin uusi painos vuonna 1987. == Kappaleet == Kaikkien kappaleiden sovitukset Pentti Lasanen. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # Lähde:LP-levyn (5E O62-36009) takakansi ja levykeskiöt. == Tekijät == === Muusikot === * Pentti Lasanen – orkesterin johto, huilut, klarinetit, alttosaksofonit * Hannu Saxelin – huilut, klarinetit, alttosaksofonit * Unto Haapa-aho – klarinetit, tenori- ja baritonisaksofonit * Joel Lahti – klarinetit, tenorisaksofonit * Markku Johansson, Leif Källman ja Jörgen Petersen – trumpetit * Juhani Aalto – pasuuna * Sointu Huuskonen – bassopasuuna * Nacke Johansson ja Raimo Roiha – pianot * Olli Ahvenlahti – pianot, sähköpiano * Matti Bergström – bassot, miniKORG- ja jousisyntetisaattorit (2–4, 6, 7, 9–11) * Aaro Kurkela – harmonikka, kellopeli, vibrafoni * Antero Jakoila ja Nono Söderberg – kitarat * Martti Metsäketo ja Ilkka Willman – bassot * Ilpo Kallio – rummut * Matti Oiling – rummut, kulkuset * Markku Hannola – lyömäsoittimet Lähde: === Tuotanto === * Pentti Lasanen – tuottaja * Paul Jyrälä – äänitys / Finnvox-studiot * Chrisse Johansson – vinyylilevyn takakannen esittelyteksti * Håkan Sandblom – valokuvat * Rauno Laukkanen – ulkoasu/taitto (layout) Lähde: == Lähteet == Luokka:Vuoden 1975 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset joulualbumit
Urho Kekkosen muistomerkki (Pielavesi)

Urho Kekkosen muistomerkki on Laila Pullisen vuonna 2000 tekemä rintakuvaveistos presidentti Urho Kekkosesta kunnantalon puistossa Pielaveden keskustassa. Teoksessa on kuvattu Kekkosta kahtalaisesti, sekä 75-vuotiasta pohtivaa Kekkosta että 85-vuotiasta Kekkosta vanhuksena. Jalustassa on Kekkosen allekirjoitus. Kekkonen syntyi sata vuotta ennen teoksen paljastusta vuonna 1900 Pielavedellä. Muistomerkin paljasti presidentti Mauno Koivisto. ==Lähteet== Luokka:Pielavesi Luokka:Urho Kekkosen patsaat ja muistomerkit