EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kiinanvaahtera

Kiinanvaahtera (Acer ukurunduense, syn. Acer caudatum ssp. ukurunduense) on vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva puu. Se on 8–10 metriä korkeaksi kasvava kausivihanta puu, jonka kaarna on vaaleanharmaanruskeaa. Lehdet ovat kalvomaisen ohuita tai paperimaisia, yläpinnoiltaan tummanvihreitä ja alapinnoiltaan tiheästi kellertäväkarvaisia. Lehtiruodit ovat 5–8 cm pitkiä ja lehtilavat ovat 10–12 cm pitkiä sekä 7–9 cm leveitä. Muodoltaan lehdet ovat pyöreähköjä sekä yleensä viisiliuskaisia, joskus seitsemänliuskaisia. Liuskat ovat yleensä leveänsoikeita ja epäsäännöllisesti sahalaitaisia. Kukinnot ovat tiiviitä, pystyjä ja terttumaisia tai huiskilomaisia. Kukkaperät ovat 5–8 mm pitkiä. Kukissa on viisi verholehteä sekä viisi terälehteä. Heteitä on 7–10 kappaletta, yleensä kahdeksan. Kiinanvaahtera kukkii toukokuussa ja tuottaa hedelmiä syyskuussa. Hedelmät ovat lenninsiivellisiä. Kiinanvaahtera kasvaa luonnossa havupuu- ja sekametsissä kivisten rinteiden tiheiköissä sekä jokien varsilla 500–2500 metrin korkeudella merenpinnasta. Kiinanvaahteraa tavataan luontaisena Kiinan koillisosissa Heilongjiangin, Jilinin ja Liaoningin maakunnissa sekä Korean niemimaalla, Japanissa ja Venäjän itäosissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kiinanvaahtera (Acer ukurunduense) * Mustila Arboretum: Kiinanvaahtera (Acer ukurunduense) * Trees and Shrubs Online: Acer ukurunduense * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Acer ukurunduense Luokka:Vaahterat Luokka:Aasian puut
Schwarzkopf

Schwarzkopf tai Schwartzkopff on saksalaisperäinen sukunimi ja useiden Saksassa ja Itävallassa sijaitsevien vuorten nimi. ==Sukunimenä== *Elisabeth Schwarzkopf (1915–2006), saksalainen sopraanolaulaja *Lilli Schwarzkopf (s. 1983), saksalainen seitsenottelija *Norman Schwarzkopf (1934–2012), yhdysvaltalainen kenraali ==Muita merkityksiä== * Schwarzkopf, nykyisin Henkelin omistama hiustenhoitoalan tuotemerkki * Schwarzkopf-säätiö, joka tukee nuorison pyrkimyksiä Euroopassa
Annabel Mullion

Annabel Mullion (s. 1969 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt elokuvissa, teatterissa ja televisiossa. Mullionilla on ollut rooleja esimerkiksi sarjoissa Hercule Poirot, Komisario Lewis, Midsomerin murhat, Rakkauden lumo ja Wallander. Hän on näytellyt myös elokuvissa Carrington ja Vaarallinen tehtävä. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Teneriffansara

Teneriffansara (Carex perraudieriana) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla endeemisenä kasvava saralaji. Aiemmin sen luultiin kasvavan vain Teneriffalla, mutta nykyisin sitä kasvaa Teneriffan lisäksi myös La Gomeralla ja La Palmalla. Teneriffansara sisältyy Kanariansaarten uhanalaisten lajien luetteloon. Teneriffansara voi kasvaa reilun metrin korkuiseksi. Sen lehdet ovat jopa 12 mm leveitä ja niissä on kaksi näkyvää suonta. Kukintona on useasta tähkästä muodostuva tähkistö, jonka kolmesta viiteen ylintä tähkää ovat hedekukallisia. Alemmat tähkät ovat nuokkuvia, 10–12 cm pitkiä ja niissä on sekä hede- että emikukkia. Teneriffansaran tieteellisen nimen lajinimi (perraudieriana) viittaa ranskalaiseen luonnontieteilijään Henry René le Tourneux de la Perraudièreen. == Lähteet == * Flora Vascular de Canarias: Carex perraudieriana == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex perraudieriana Luokka:Sarat Luokka:Kanariansaarien kasvit
Mads Nielsen

Nils Madsen (27. helmikuuta 1879 Langaa, Tanska - 8. joulukuuta 1958 Aaborg, Tanska) oli tanskalainen apteekkari ja virsirunoilija. Nilsen oli maanviljelijän poika. Hän opiskeli farmaseutiksi ja toimi apteekkarina eri puolilla Tanskaa. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa "Vej og Sti" 1910. Hän on julkaissut useita runokokoelmia, proosateoksia ja 1956 muistelmansa "Den gamle Apoteker fortæller". Hänen kirjojaan sävyttävät tanskalainen luonto, kansalliset ja kristilliset ajatukset. Hän on kirjoittanut joitakin virsiä. Ne ovat ilmestyneet yleensä kristillisten nuorisoliikkeiden laulukirjoissa. Yksi hänen virtensä "Hver dag er en sjælden gave" on käännetty myös suomeksi. Se on vuodelta 1917 ja se ilmestyi "De Ungas Lommebog"-kirjassa. Vuonna 1925 ilmestyneessä runokokoelmassa ”Dagene” virsi ilmestyi muodossa ”Hver dag er endu en gave”. Se on julkasitu myös Madesnin 1949 ilmestyneessä runokirjassa ”Vi gaar gennem verden-Udvalgte digte". VIrsi on käännetty ruotsiksi 1921 ja se on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 180 "Var dag är en sällsam gåva". Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan käännöksenä "Saat lahjaksi uuden päivän". Virren sävelmän tekijä Oscar Bandberg oli Norjassa syntynyt ja Kööpenhaminassa Pelastusarmeijan parissa vaikuttanut muusikko. == Lähteet == Luokka: Vuonna 1879 syntyneet Luokka: Vuonna 1958 kuolleet Luokka: Tanskalaiset virsirunoilijat
Timothy Persons

Timothy Persons (s. 1954 Narvik, NorjaTimothy Persons, Curator, Persons Project. Viitattu 22.2.2022.) on yhdysvaltalainen kuvataiteilija, taidegalleristi ja näyttelykuraattori, joka on toiminut Suomessa Taideteollisen korkeakoulun dosenttina ja valokuvausopetuksen kehittäjänä sekä 1990-luvulta asti nuorten valokuvataiteilijoiden Helsinki School -ryhmän vetäjänä ja kansainvälistäjänä. Personsilla on vuodesta 2005 ollut taidegalleria Berliinissä, aluksi Taideteollisen korkeakoulun rahoittamana nimellä Galleria TAIK ja nykyisin nimellä Persons Project. Hän myös asuu nykyisin Berliinissä.. Timothy Persons varttui Los Angelesissä, jossa hän opiskeli keramiikkataidetta Paul Soldnerin johdolla. Hän suoritti Master of Fine Arts -tutkinnon Claremont Graduate Schoolissa 1982. Suomessa Persons tuli tunnetuksi 1980-luvulla keramiikkaa ja maalaustaidetta yhdistävänä kuvataiteilijana. Vuosina 1988–1991 Personsilla ja John Lindellillä oli Helsingin Aleksanterinkadulla galleria nimeltä Persons & Lindell Galerie, joka esitteli pääasiassa amerikkalaista ja suomalaista nykytaidetta. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset keramiikkataiteilijat Luokka:Aalto-yliopiston professorit Luokka:Taidekuraattorit Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit
Yhdysvaltain pienyrityshallinnon johtaja

Pienyrityshallinnon johtaja () on Yhdysvaltain pienyrityshallinnon pääjohtaja ja hallituksen jäsen. Nykyinen johtaja Isabel Guzman astui virkaan 3. maaliskuuta 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pienyrityshallinnon johtajan kotisivut *
Duma (runous)

Duma () on ukrainalainen eeppinen runoelma. Aiheet ovat yleensä peräisin historiasta, ja ne kertovat kasakoiden taistelusta tataareja ja puolalaisia vastaan. Niiden syntyaika on 1500-1600-luku. Laulettaessa säestyksenä käytetään kobzaa tai banduraa. Esittäjät olivat aiemmin usein sokeita ammattilaulajia, joita nimitettiin soittimensa mukaan kobzareiksi tai banduristeiksi."Duma". Otavan Iso tietosanakirja, osa 2, palsta 584–585. Helsinki: Otava 1965 Runoissa käytetään vapaata mittaa. Duma-kokoelmista huomattavimpia ovat Mihail Maksimovitšin, Amvrosi Metlinskin, Nikolai Kostomarovin, Vladimir Antonovitšin ja Myh’ailo Drahomanovin koostamat. Puolalaisessa kirjallisuudessa mainitaan ukrainalaisia dumia jo 1500-luvun alkupuolella.Duma, Tietosanakirja osa 2, palsta 429, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1910 ==Katso myös== * Izmail Sreznevski ==Lähteet== Luokka:Ukrainan kirjallisuus Luokka:Runous
Mujhse Dosti Karoge!

Mujhse Dosti Karoge! (; suomeksi ”Olisitko ystäväni!”) on vuonna 2002 ensi- iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Kunal Kohli ja tuottanut Yash Chopra. Pääosia näyttelevät Hrithik Roshan, Rani Mukerji ja Kareena Kapoor. Vuoden 1996 yhdysvaltalaisesta komediasta Kaikenkarvaiset lemmikit inspiraationsa saanut elokuva seuraa kolmen ystävän kolmiodraamaa: Raj Khanna (Roshan), Pooja Sahani (Mukerji) ja Tina Kapoor (Kareena Kapoor). Mujhse Dosti Karoge! oli Kohlin esikoisohjaus, ja hän myös kirjoitti käsikirjoituksen ja tarinan Aditya Chopran kanssa. Elokuvan kuvauksen hoitivat yhdessä Ravi K. Chandran ja Gopal Shah, kun taas Rahul Sharma toimi säveltäjänä. 120 miljoonan rupian budjetilla tehty elokuva sai ensi-iltansa 9. elokuuta 2002. Se ei houkutellut yleisöä, tuotti 336 miljoonaa rupiaa, ja se sai ristiriitaisia arvosteluja kriitikoilta. Kareena Kapoor oli roolistaan ehdolla parhaasta naissivuosasta 4. IIFA Awards -gaalassa, joka oli elokuvan ainoa ehdokkuus. == Juoni == Nuori mies Englannissa lähettää säännöllisesti sähköpostia lapsuuden mielitietylleen Intiassa, mutta ei tiedä, että hänen saamansa vastaukset ovat toisen tytön kirjoittamia. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2002 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset romanttiset elokuvat Luokka:Intialaiset draamaelokuvat Luokka:Intialaiset komediaelokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:Yash Raj Filmsin elokuvat
Abşeronin kansallispuisto

Abşeronin kansallispuisto () on Azerbaidžanissa Apšeronin niemimaan kaakkoiskärjessä sijaitseva kansallispuisto, joka perustettiin tasavallan presidentin määräyksellä 8. helmikuuta 2005 aiemman Abşeronin luonnonsuojelualueen pohjalta. Puiston pinta-ala on 783 hehtaaria, josta 375 hehtaaria on maata ja 408 hehtaaria vettä. Hallinnollisesti puisto sijaitsee Xəzərin piirissä Bakun alueella. Kansallispuiston alueella on säilynyt harvinainen puoliaavikko-olosuhteissa kehittynyt luonnonkompleksi, jossa ilmasto on leuto ja kuiva. Puistossa esiintyviä eläimiä ovat kuivalla rannikolla esiintyvät kuhertajagaselli, kultasakaali, ketut, kilpikonnat ja liskot; merieläimistä tärkeimpiä on maailman pienin hyljelaji, endeeminen kaspianhylje. Lintuja ovat kyhmyjoutsen, harmaalokki, flamingot ja monet muuttolinnut. Kaikkiaan kansallispuistossa tavataan 50 eläin- ja 25 kasvilajia. Kasvikunnan edustajia ovat esimerkiksi eräs harvinainen marunalaji, jota käytetään talvella rehukasvina, villiporkkana, marjaefedra, jänönratamo ja järviruoko sekä muut veden läheisyydessä ja rannikolla kasvavat kasvit. Abşeronin kansallispuistossa harjoitetaan myös ekoturismia, sillä siellä on niemimaan puhtain vesi ja ilma. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Suippuvuolasmarja

Suippuvuolasmarja (Sorindeia madagascariensis) on sumakkikasvien (Anacardiaceae) heimoon, vuolasmarjojen (Sorindeia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai pieni, monirunkoinen puu. Suippuvuolasmarja voi kasvaa korkeimmillaan noin 20 metriä korkeaksi. Suippuvuolasmarja on kaksikotinen laji. Sen hedelmät kasvavat riippuvissa ryhmissä ja ovat keltaisia luumarjoja. Hedelmät ovat 1,5–2,5 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 0,7–1,3 cm. == Elinympäristö ja levinneisyys == Suippuvuolasmarja kasvaa etenkin jokivarsien metsissä, mutta myös muunlaisissa metsissä. Lajia tavataan tavallisesti alankoalueilta, mutta se voi kasvaa vuoristoissakin aina lähes 2000 metrin korkeuteen asti. Lajia tavataan luonnossa itäisessä trooppisessa Afrikassa Somaliasta Sambiaan ja Mosambikiin ulottuvalla alueella sekä Madagaskarilla. == Käyttö == Suippuvuolasmarjan hedelmät ovat syötäviä sellaisenaan ja niitä kerätään luonnosta paikalliseen käyttöön. Hedelmiä myös myydään paikallisilla toreilla. Hedelmien malto on pehmeää ja maku miellyttävän makea, mutta myös hieman hapan. Hedelmistä valmistetaan muun muassa mehua. Suippuvuolasmarjaa ei tavallisesti kasvateta missään, mutta se jätetään yleensä kasvamaan, kun metsää raivataan. Suippuvuolasmarjan juuria on käytetty perinteisessä lääkinnässä malarian, tuberkuloosin, skistosomiaasin, hakamatojen sekä kuukautiskierron vaivojen hoitoon. Suippuvuolasmarjan, terttusennan, piikkinystylehden ja pajumyrtin juurista keitettyä juomaa on puolestaan käytetty ehkäisemään mielenterveyden ongelmia. Suippuvuolasmarjasta saadaan hyvää puutavaraa, jota käytetään muun muassa huonekalujen, ovien sekä erilaisten työkalujen ja tarve-esineiden valmistukseen. Suippuvuolasmarjan puuaines on myös hyvää polttopuuta. == Lähteet == * Useful Tropical Plants: Sorindeia madagascariensis === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Suippuvuolasmarja (Sorindeia madagascariensis) * JSTOR Global Plants: Sorindeia madagascariensis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Sorindeia madagascariensis Luokka:Sumakkikasvit
Ağgölin kansallispuisto

Ağgölin kansallispuisto () on Azerbaidžanissa Kür-Arazin alangon länsiosassa Milin tasangolla sijaitseva kansallispuisto. Se on perustettu vuonna 2003, ja sen pinta-ala on 17 924 hehtaaria. Suurin osa Ağgölin kansallispuistosta on Ağgöl-järven alueella. Kansallispuistoa pidetään Azerbaidžanin muuttolintujen tärkeimpänä talvehtimis- ja pesimäalueena, ja siellä esiintyy yli 140 lintulajia, joista 89 myös pesii siellä. Tärkeimpiä lajeja ovat kiljuhanhi, sorsat, pikkutrappi, flamingot, pelikaanit, haikarat, mustahaikara, kapustahaikara, mehiläissyöjä ja merikotka. Lintualue sisältyy myös Ramsarin luetteloon. Soiden lisäksi osa kansallispuistosta on aroa ja puoliaavikkoa. Siellä esiintyviä eläinlajeja ovat susi, kultasakaali, ketut, viidakkokissa, useat käärmelajit ja kilpikonnat. Hallinnollisesti alue kuuluu Azerbaidžanin Ağcabədin ja Beyləqanin piirikuntiin. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Afrofobia

Afrofobia on Suomen oikeusministeriön ”Olen antirasisti” -kampanjan ja Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan rasismin muoto, jonka syynä on afrikkalaistaustaisuus. Se kohdistuu afrikkalaistaustaisiin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin. Afrofobian tarkoitus on epäinhimillistää kohteensa. Siinä yhdistyvät mustien ihmisten kokemat historialliset vääryydet, kuten kolonialismi sekä heihin liitetyt kielteiset stereotypiat. Viranomaiset katsovat, että Suomessa esiintyy rakenteellista rasismia muun muassa afrikkalaistaustaisia kohtaan. == Afrikkalaistaustaisten syrjintä Suomessa == Yhdenvertaisuusvaltuutettu keräsi syksyllä 2019 tietoa afrikkalaistaustaisten henkilöiden kokemasta syrjinnästä verkkolomakkeen ja yksilöhaastattelujen avulla. Raportin mukaan rakenteellista syrjintää tapahtui ainakin kouluissa. Rodullistamista tapahtui oppilaanohjauksessa, kun kyselyyn vastaajille suositeltiin lukion ja korkeakouluopintojen sijaan toisen asteen koulutusta, kuten hoitoalaa, siitä huolimatta, että suomi oli äidinkieli, koulumenestys hyvä ja kiinnostuksen kohteet toisaalla.Yhdenvertaisvaltuutettu, 2020, s. 24 Suomea äidinkielenään puhuvia tai hyvän suomen kielen taidon omaavia vastaajia myös ohjattiin "suomi toisena kielenä" -opetukseen, vaikka sille ei olisi ollut tarvetta. Tässä tapauksessa henkilön poikkeaminen valkoisuusnormista johti siihen, että hänen äidinkielensä oletettiin olevan muu kuin suomi.Yhdenvertaisvaltuutettu, 2020, s. 25 Yhdenvertaisvaltuutetun selvityksessä todettiin, että vuonna 2019 pääkaupunkiseudulla somalinkielisten työllisyysaste oli toiseksi alhaisin arabiankielisten jälkeen. Somalinkieliset olivat lisäksi sijoittuneet suorittaviin tehtäviin eikä joukossa juuri ollut toimihenkilöitä. Tämän katsottiin todistavan työmarkkinoilla vallitsevasta rakenteellisesta rasismista.Yhdenvertaisvaltuutettu, 2020, s. 28–29 African Anti-Racist Society Finland (AFARS) osoitti vuonna 2020 mieltään rakenteellisen rasismin, etnisen syrjinnän, afrofobian, vihapuheen ja poliisin harjoittaman etnisen profiloinnin kitkemiseksi. Yhteisö pitää muun ohella "maahanmuuttokritiikkiä" rasismina. == Katso myös == * Rasismi Suomessa * Valkoinen ylivalta == Lähteet == Luokka:Mustiin kohdistuva rasismi
Kür-Arazin alanko

Kür-Arazin alanko () on laaja alankoalue Azerbaidžanissa Kura- ja Araks-jokien välissä. Se sijaitsee Kaspianmeren länsirannalla ja on osa Aralin-Kaspian alankoa. Alanko on jopa 250 kilometriä pitkä ja 150 kilometriä leveä, ja sitä rajaavat pohjoisessa Suur-Kaukasus, lännessä Vähä-Kaukasus, etelässä Talyšvuoret ja idässä Kaspianmeri. Maantieteellisesti alue jakautuu useisiin aromaisiin tasankoalueisiin. Pinta koostuu joki- ja merisedimenteistä. Alangon korkeammat osat jakavat jokilaaksot, jotka alkavat Suur- ja Vähä-Kaukasuksesta ja päättyvät alankomaiden kuiviin suistoalueisiin, keski- ja itäosissa merenpinnan alapuolella (-27 m asti) on monia kuivuneita joenuomia ja soita. Rannikolla on dyynejä. Alamaan itäosassa on monia mutatulivuoria, ja maaperässä on öljyä. Kür-Arazin alangon ilmasto on kuiva ja subtrooppinen: tammikuussa keskilämpötila on 1–3 ºC, heinäkuussa 25–27 ºC; sademäärä on 200–400 millimetriä kuukaudessa. Padon vasemmalle ja oikealle puolelle on rakennettu useita kastelukanavia pääosin puuvillan ja viiniköynnöksen viljelyä varten. Kür-Arazin alagolle on perustettu luonnonympäristön suojelemiseksi Ağgölin ja Şirvanin kansallispuistot sekä useita luonnonsuojelualueita. == Lähteet == Luokka:Alangot Luokka:Azerbaidžanin pinnanmuodot
Altıağacin kansallispuisto

Altıağacin kansallispuisto () on kansallispuisto Azerbaidžanissa, noin 120 kilometrin päässä pääkaupunki Bakusta. Se perustettiin 11 035 hehtaarin laajuiselle alueelle Xızın ja Siyəzənin piirikuntiin 31. elokuuta 2004. 90,5 prosenttia puiston pinta-alasta on vuoristoista lehtimetsää. Ilmasto on kohtalaisen lämmin ja kuiva sekä kesällä että talvella. Kansallispuiston läpi virtaa Ataçay-joki, joka alkaa 1870 metrin korkeudelta Dübrar-vuorelta ja laskee Kaspianmereen. Tärkeimpiä kansallispuiston alueella kasvavia kasvilajeja ovat muun muassa kaukasiantammi, valkopyökki, idänpyökki, orapihlajat, karhunvatukat, kärsimyskruunu ja mispeli. Nisäkkäitä ovat metsäkauris, ruskeakarhu, villisika, ilves, pesukarhu, jänis, kettu, susi ja näätä, lintuja fasaani, viiriäinen, arokotka, peltopyy ja rastaat. Altıağacin kansallispuiston tarkoituksena on suojella ja ennallistaa lehtimetsien biotooppia, tehdä tutkimusta ja kehittää ekoturismia. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot Luokka:Azerbaidžanin metsät
Göygölin kansallispuisto

Göygölin kansallispuisto () on kansallispuisto Itä-Azerbaidžanissa Vähän- Kaukasuksen vuoristossa. Se perustettiin vuonna 2008 Azerbaidžanin vanhimman, vuonna 1925 perustetun luonnonsuojelualueen pohjalle. Kansallispuiston pinta- ala on 12 755 hehtaaria, ja se sijaitsee hallinnollisesti Göygölin, Daşkəsənin ja Goranboyn piirikuntien alueella. Neuvostoliiton aikana alueen kansallispuiston asema poistettiin, mutta se palautettiin myöhemmin. Kansallispuisto sijaitsee Murovdağ-vuorijonossa Kəpəz-vuoren pohjoisrinteellä 1000–3060 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Kasvillisuus sisältää sekä vuoristometsiä että alppiniittyjä. Puisto on saanut nimensä Göygöl- järvestä, jonka lisäksi puistossa on useita muita pienempiä järviä. Ilmasto on kylmä ja kuiva: vuoden keskilämpötila 4–10 °C ja vuotuinen sademäärä 600–800 millimetriä. Kansallispuiston eläimistö ja linnusto ovat monipuolisia. Tärkeitä eläinlajeja ovat saksanhirvi, metsäkauris, mäyrä, ruskeakarhu ja näätä. Lintujen joukosta löytyvät muun muassa peltopyy, partakorppikotka ja kaspianlumikana sekä punapyylaji Alectoris kakelik, joista kaksi viimeksi mainittua ovat Azerbaidžanin punaisessa kirjassa. Suojelualueen vesillä on havaittu sekä järvi- että purotaimenia. Göygölin kansallispuistossa on rikas kasvillisuus. Lukuisissa 1100–2200 metrin korkeudella kasvavissa vuoristometsissä on noin 80 eri puu- ja pensaslajia. Kaikkiaan kansallispuistossa esiintyy lähes 420 lajia, joista noin 20 on endeemisiä. Göygölin kansallispuiston tarkoituksena on suojella Vähän-Kaukasuksen pohjoisrinteiden subalpiinisten alueiden luonnollista ekosysteemiä sekä kehittää ekoturismia. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot Luokka:Azerbaidžanin metsät
Göygöl (järvi)

Göygöl on 2800 metriä pitkä ja 89 metriä syvä järvi Azerbaidžanissa, sen mukaan nimetyssä Göygölin kansallispuistossa. Järven eliöstö on hyvin monimuotoinen, ja sen puhtaassa vedessä elää sekä järvi- että purotaimenia. Paikallinen järvitaimen on endeeminen laji. Göygöl sai alkunsa maanjäristyksessä vuonna 1139, kun Kəpəz-vuoresta irronnut lohkare tukki Ağsu- joen. Järvi sijaitsee 1566 metriä merenpinnan yläpuolella. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin järvet Luokka:Kuran vesistö
Hirkanin kansallispuisto

Hirkanin kansallispuisto () on kansallispuisto Azerbaidžanin kaakkoisosassa Lənkəranin alangossa ja Talyšvuorten rinteillä. Kansallispuisto perustettiin 21 435 hehtaarin laajuisena vuonna 2004, ja sitä laajennettiin 40 358 hehtaariin vuonna 2008. Hallinnollisesti se sijaitsee Azerbaidžanin Lənkəranin ja Astaran piirikunnissa. Ilmasto on kostea ja subtrooppinen: kesät ovat lämpimiä ja kuivia, syksyt sateisia ja talvet leutoja. 99 prosenttia kansallispuiston alueesta on metsän peitossa. Siellä kasvaa sekä endeemisiä lajeja että useita reliktejä: Azerbaidžanin 435 puu- ja pensaslajista kansallispuiston alueella esiintyy 150, joista 36 on endeemisiä. Lənkəran alangolla on suojeltu jäännös parrotiametsää, minkä lisäksi kansallispuiston alueella kasvavat muun muassa selkovat, kaukasiansiipipähkinä, valkopyökki ja albitsia. Hirkanin kansallispuistoa ja Kaspian-Hyrkanian metsiä on esitetty sisällytettäviksi Unescon maailmanperintöluetteloon. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot Luokka:Azerbaidžanin metsät
Samur-Yalaman kansallispuisto

Samur-Yalaman kansallispuisto on kansallispuisto Azerbaidžanissa. Se perustettiin 5. marraskuuta 2012 Xaçmazin piirikunnan alueelle. Kansallispuiston pinta-ala on 11 772 hehtaaria. Suurin osa puistosta on Kaspianmeren voimakkaasti metsäisellä rannikkoalueella. Ilmastovyöhykkeitä on neljä, ja sademäärät vaihtelevat rannikkoalueiden alle 350 millimetristä sisämaan yli 450 millimetriin. Maaperä vaihtelee hyvin hiekkaisesta erittäin saviseen.Mammadov, Ramiz. "Ecosystem service for establishment of the Samur- Yalama National Park of Azerbaijan Republic." 3.–4.12. 2012. PDF File. Tärkeimpiä kasvilajeja ovat niverävaahtera, idänpyökki, miekkavalkku, mispeli ja ahomansikka sekä persianparrotia. Esimerkkejä tyypillisistä nisäkäslajeista ovat saukko, viidakkokissa, ilves, gemssi, maraali ja ruskeakarhu sekä linnuista haarahaukka ja keisarikotka. Puiston tavoitteena on alueen useiden ainutlaatuisten luonnonalueiden biologisen ja geneettisen monimuotoisuuden sekä alueen historiallis-kulttuuristen kohteiden säilyttäminen ja suojelu. Lisäksi ekoturismia pyritään kehittämään. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Şahdağin kansallispuisto

Şahdağin kansallispuisto () on kansallispuisto Suur-Kaukasuksen vuoristossa Azerbaidžanissa, vastapäätä Dagestanin rajaa. Siellä sijaitsevat maan kaksi korkeinta huippua, Bazardüzü ja Şahdağ. Şahdağin kansallispuisto perustettiin 115 900 hehtaarin laajuisena vuonna 2006 ja sitä laajennettiin vuonna 2010 nykyiseen 130 508 hehtaariin. İsmayıllın ja Pirqulun luonnonsuojelualueet sijaitsevat kansallispuiston sisällä. Se on pinta-alaltaan koko Kaukasuksen alueen suurin kansallispuisto. Hallinnollisesti puisto kuuluu Azerbaidžanin Quban, Qusarin, İsmayıllın, Qəbələn, Oğuzin ja Şamaxın piirikuntiin. Yleisimpiä puita ovat vuoritammi, etelänsaarni, euroopanvalkopyökki, idänpyökki, rauduskoivu, marjakuusi, valkosalava, saksanjalopähkinä, imeläkirsikka, päärynä ja muut puulajit. Pensaslajeja edustavat muun muassa koiranruusu, mispeli, ruostehappomarja ja orapihlajat. Eläimiä ovat itäkaukasianvuohi, besoaarivuohi, ilves, ruskeakarhu, villisika, susi, sakaali, kettu, metsäkauris, mäyrä ja saukko. Kansallispuiston alueella suojellaan ja kunnostetaan vuoristometsiä ja vuoristolaitumia eri korkeusvyöhykkeillä ja harjoitetaan ekoturismia. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Şirvanin kansallispuisto

Şirvanin kansallispuisto () on itäisessä Azerbaidžanissa, Şirvanin tasangon Kaspianmereen rajoittuvassa osassa sijaitseva kansallispuisto. 5. heinäkuuta 2003 perustetun puiston pinta-ala on 54 373 hehtaaria, josta veden osuus on noin 4 000 hehtaaria. Lounaassa kansallispuisto rajoittuu Şirvanin luonnonsuojelualueeseen ja koillisessa meren rannalla Bandovanin luonnonpuistoon. Hallinnollisesti se kuuluu Azerbaidžanin Salyanin ja Neftçalan piirikuntiin sekä Bakun Qaradağin alueeseen. Maisemallisesti kansallispuistoa hallitsee puoliaavikko. Kasvillisuus on tyypillistä puoliaavikon ja aron kasvillisuutta, ja kolme kansallispuiston alueella esiintyvää lajia ovat endeemisiä Azerbaidžanissa ja neljä Kaukasiassa. Kuivakko- ja suolakkokasveja on paljon. Kansallispuistossa on myös mutatulivuoria. Kansallispuiston tärkein suojeltu eläin on Azerbaidžanin punaiseen kirjaan sisältyvä kuhertajagaselli, jonka kantaa pyritään lisäämään. Eläimiin kuuluvat susi, kettu, kani, villisika, sakaali, metsäkissa, kilpikonnat ja käärmeet. Uhanalaisia vesi- ja suolintuja ovat muun muassa flamingot, kapustahaikara, mustafrankoliini, pikkutrappi, isotrappi, joutsenet ja useat sorsalajit. Kaikkiaan lintujen muuttoreitillä sijaitsevasta Şirvanin kansallispuistosta on löydetty 230 eri lintulajia. Erityisen luonnonyhteisön suojelun ja tutkimustyön lisäksi kansallispuistossa kehitetään ekoturismia. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Zəngəzurin kansallispuisto

Zəngəzurin kansallispuisto (), perustettu vuonna 2003 nimellä Ordubadin kansallispuisto, on kansallispuisto Azerbaidžanissa. Suurin osa 42 797 hehtaarin kokoisesta alueesta sijaitsee Zəngəzur-vuorilla, ja keskilämpötilat vaihtelevat tammikuun 3–10 °C:sta heinäkuun 10–25 °C:seen. Suhteellisen korkealla sijaitsevalla alueella vallitsee vuoristoilmasto: kesät ovat kuivia ja suhteellisen kylmiä. Keskimääräinen sademäärä on 400–800 millimetriä vuodessa, ja kasvillisuus on tyypillistä vuoristokasvillisuutta. Zəngəzurin kansallispuistossa elää 58 eläinlajia (35 selkärankaista ja 23 hyönteislajia) ja 39 kasvilajia, jotka on lueteltu Azerbaidžanin punaisessa kirjassa. Harvinaisia ja uhanalaisia lajeja ovat muun muassa leopardi, besoaarivuohi, mufloni ja maakotka, kaukasianteeri, isotrappi ja juovahyeena. Harvinaisia kasvilajeja ovat piikkiputket ja kämmekkäkasvilaji Himantoglossum hircinum. Zəngəzurin kansallispuiston perustamisen tarkoituksena on säilyttää ja ennallistaa kasvistoa ja eläimistöä sekä vahvistaa luonnonkompleksien suojelua. Alueella harjoitetaan myös ekoturismia, ja rikkaan kasviston ja eläimistön ohella alueella on runsaasti historiallisia monumentteja. Hallinnollisesti Zəngəzurin kansallispuisto sijaitsee Nahitševanin autonomisella alueella Culfan, Ordubadin ja Şahbuzin piirikunnissa. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin kansallispuistot
Iso-Kaukasus

Iso-Kaukasus, toisinaan pelkkä Kaukasus (, , ), on luode-kaakko-suunnassa Mustaltamereltä Kaspianmerelle ulottuva vuoristo Kaukasiassa. Sen pituus on yli 1100 kilometriä, suurin leveys Elbruksen ympärillä 180 kilometriä ja pinta-ala noin 145 000 neliökilometriä. Iso-Kaukasus erottaa toisistaan Pohjois- ja Etelä-Kaukasian. Iso-Kaukasus jakautuu Länsi-, Keski- ja Itä- Kaukasukseen. Se on poimuvuoristo ja syntynyt samanaikaisesti Alppien poimutuksen kanssa. Kaivannaisia ovat muun muassa hiili, mangaani, molybdeeni, volframi, joiden lisäksi alueelta löytyy öljyä. Vesivoimaloita on useita. Ison-Kaukasuksen ilmasto määräytyy korkeusvyöhykkeen ja vuorten sijainnin perusteella. Länsiosassa sadetta saadaan eniten (etelärinteessä 2500–4000, paikoin jopa 5000 mm/a, pohjoisrinteessä 2000 mm/a), kun taas itäosassa sitä tulee etelärinteessä 600–800 ja pohjoisrinteessä vain 400–600 mm/a. Vuorijonon juurella tammikuun keskilämpötila on noin -5 °C pohjoisessa ja 3–6 °C etelässä, heinäkuun keskilämpötila on 23–24 °C lännessä ja 25–29 °C idässä. Huipuilla keskilämpötilat vaihtelevat tammikuun –6-–15 °C:sta heinä- ja elokuun 5–20 °C:seen. Alankovyöhykkeellä on kostea subtrooppinen ilmasto lounaassa ja välimerellinen ilmasto Tuapsen luoteispuolella. Idässä ilmasto on kohtalaisen mannermainen. Lumiraja sijaitsee lännessä 2750–3200, idässä 3500–3900 metrin korkeudella. Jäätiköitä on yli 2 000, joista suurin osa sijaitsee Keski-Kaukasiassa ja joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 1 425 neliökilometriä. Tärkeimpiä vuoristosta laskevia jokia ovat pohjoisrinteeltä alkavat Kuban, Kuma, Terek ja Sulak sekä etelärinteeltä alkavat Enguri, Rioni ja Kura. Länsi- ja Keski-Kaukasuksen matalalla ja keskikorkealla vyöhykkeellä kasvaa pääasiassa tammen, pyökin, valkopyökin ja kastanjan hallitsemaa lehtimetsää, jonka pensaskerroksen muodostavat ruusut ja laakerikirsikka sekä liaanit, kuten sarsaparillat ja muratti. Korkeammalla on kuusi- ja pihtavaltaista seka- ja havumetsää ja noin 2 000 metristä ylöspäin jäätikkö- ja ikiroutavyöhykkeellä alppiniittyjä. Itä-Kaukasiassa alaosassa on vuoristoaroja ja kesävihantaa pensaikkoa, korkeammalla lehtimetsää ja vuoristoniittyä, jossa on runsaasti arokasveja; selkeää havumetsävyöhykettä ei ole. Ison-Kaukasuksen kasviston ja eläimistön suojelemiseksi on perustettu luonnonsuojelualueita sekä Georgiaan että Azerbaidžaniin ja kansallispuistoja Georgiaan, Venäjän Kabardi-Balkariaan ja Azerbaidžaniin. Vuoristo on tärkeä vuorikiipeily- ja retkeilyalue. ==Katso myös== * Vähä-Kaukasus == Lähteet == Luokka:Venäjän vuoristot
Pieni-Kaukasus

Pieni-Kaukasus (, , ) on vuoristo Etelä-Kaukasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Armenian ylänköön, ja sen erottavat Isosta-Kaukasuksesta Kolhethin ja Kür-Arazin alangot. Vuoriston korkein huippu on 3724 metrin korkuinen Gamış Dağı. Vuoriston pituus on noin 600 ja leveys 100 kilometriä. Sen kiviaines on pääasiassa sedimentti- ja ekstrusiivikiviä. Georgiassa ne muodostavat koillissuuntaan ulottuvan kuperan kaaren, jossa on suhteellisen tasaiset rinteet ja kupera laki. Etenkin vuorijonon keski- ja itäosissa on teräviä huippuja, jyrkkiä kivisiä rinteitä ja muinaisen jäätymisen jälkiä, kuten suuremmat Murovdagin, Şahdağin ja Karabahin vuorijonot. Suuren Zangezurin vuorijonon kuuluminen Pieneen-Kaukasukseen on on kiistanalaista, ja joidenkin tutkijoiden mielestä se on osa Armenian ylänköä. Vuoriston länsiosassa pohjoisrinteen alempia osia peittää kostealle subtrooppiselle vyöhykkeelle tyypillinen laaja lehtimetsä ja ylempiä osia kuusi- ja pihtametsä. Vuoriston itäosaa hallitsevat kuivat subtrooppiset metsät ja pensaikot, keskivyöhykkeellä on vuoristometsiä ja vuorijonojen korkeimmissa osissa on niittyjä, joita käytetään laitumina. Etelärinteellä vuoristoinen aro vuorottelee harvan metsän ja pensaikkojen kanssa. Pienen-Kaukasuksen alueella on useita kansallispuistoja ja luonnonsuojelualueita, kuten Borjomi-Haragaulin kansallispuisto Georgiassa ja Göygölin ja Zangezurin kansallispuistot Azerbaidžanissa. Kaivannaisia ovat rauta, kupari ja muut malmit. Mineraalipitoisten lähteiden lähellä on lomakohteita. == Lähteet == Luokka:Iranin vuoristot
Dmitri Peskov

Dmitri SergejevitšKremlin spokesman Peskov confirms that he was diagnosed with Covid-19 Interfax. Peskov (; s. 17. lokakuuta 1967 Moskova) on venäläinen diplomaatti ja tiedottaja.Peskov, Dmitry President of Russia. Peskov valmistui vuonna 1989 Moskovan valtionyliopiston Aasian ja Afrikan instituutista. Hän työskenteli vuonna 1989 Neuvostoliiton ulkoministeriössä. Vuosien 1990–2000 aikana hän työskenteli Venäjän suurlähetystössä Ankarassa ja Venäjän ulkoministeriössä Moskovassa. Peskov oli vuosina 2000–2004 Venäjän presidentin varalehdistösihteeri ja vuosina 2004–2008 ensimmäinen varalehdistösihteeri. 25. huhtikuuta 2008 hän sai nimityksen Venäjän pääministerin lehdistösihteeriksi, ja 21. toukokuuta 2012 hänestä tuli presidentin lehdistösihteeri. Peskovilla on 1990-luvun alussa syntynyt poika, Nikolai. Peskov meni vuonna 2015 naimisiin taitoluistelija Tatjana Navkan kanssa.Revealed: wife of Putin's spokesman faces questions over US tax affairs The Guardian. Toukokuussa 2020 sekä Peskovin että Navkan ilmoitettiin olevan sairaalahoidossa koronaviruspandemiassa saadun tartunnan johdosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Piikkinystylehti

Piikkinystylehti (Macaranga capensis) on tyräkkikasvien (Euphorbiaceae) heimoon, nystylehtien (Macaranga) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on tyypillisesti runsasoksainen puu, joka kasvaa tavallisesti 4,5–18 metriä korkeaksi, joskus jopa 27 metriä korkeaksi. Rungossa ja oksissa on lyhyitä piikkejä. Piikkinystylehti on kaksikotinen laji. Piikkinystylehti kasvaa erilaisissa metsissä 300–3000 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan ainavihannissa metsissä, ruohostomaiden metsäsaarekkeissa, metsänreunoissa, suometsissä sekä jokivarsien ja vuorten rinteiden metsissä. Piikkinystylehti on paikallisesti yleinen ja se voi olla kasvuympäristönsä valtalaji. Piikkinystylehteä tavataan laajalti päiväntasaajan eteläpuoleisessa Afrikassa. Piikkinystylehden lehtiä on käytetty perinteisessä lääkinnässä allergioiden torjuntaan. Piikkinystylehden puuainesta on käytetty puutavarana sekä polttopuuna. == Lähteet == * Useful Tropical Plants: Macaranga capensis === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Piikkinystylehti (Macaranga capensis) * JSTOR Global Plants: Macaranga capensis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Macaranga capensis Luokka:Tyräkkikasvit Luokka:Puut
Pogoń Szczecin

MKS Pogoń Szczecin on puolalainen Puolan jalkapallon pääsarjassa Ekstraklasassa pelaava jalkapalloseura. Seura on kotoisin Länsi-Pommerin Szczecinin kaupungista Puolasta. == Historia == Seura perustettiin Lvivin puolalaisten toimesta vuonna 1948 Lvivin kaupungissa. Neuvostomiehityksen aikana joukkue siirrettiin läntiseen Puolaan. Seuralla on jalkapallo- ja nyrkkeilyjoukkueet perustamisestaan lähtien. Pogoń Szczecin aloitti jalkapallon Puolan C-sarjassa vuonna 1949. Pogoń Szczecin nousi ensimmäistä kertaa Puolan jalkapallon pääsarjaan vuonna 1958. Seuran menestys on ollut varsin vaihtelevaa noususta lähtien, mutta Pogoń Szczecin ei ole toistaiseksi yltänyt Ekstraklasan mestaruuteen. Vuonna 2002 seura päätyi konkurssiin, jonka seurauksena Pogoń Szczecnin fanit perustivat nykyisellään toimivan seuran ja nimeksi annettiin MKS Pogoń Szczecin. Seura aloitti toimintansa uudestaan konkurssin jälkeen Puolan neljännestä divisioonasta ja nousi pääsarjaan Ekstraklasaan kaudeksi 2009-2010. Ekstraklasan kaudella 2020-2021, Pogoń Szczecin ylsi kolmannelle sijalle. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset jalkapalloseurat Luokka:Szczecin
Afrikankermesmarja

Afrikankermesmarja (Phytolacca dodecandra) on Afrikassa kasvava kermesmarjoihin kuuluva kasvilaji.Suomen Lajitietokeskus: Afrikankermesmarja – Phytolacca dodecandra Viitattu 22.2.2022. Se on köynnösvartinen pensas, joka kasvaa neljä metriä korkeaksi, mutta pisimmät versot voivat olla yli 15-metrisiä. Kasvi on puoliksi sukkulentti ja kaksikotinen. Kukinnot ovat tähkän muotoisia taajakukkaisia terttuja. Emikukinnoista kehittyy punaiseksi kypsyviä marjoja. Afrikankermesmarjaa esiintyy Afrikassa Saharan eteläpuolelta Etelä-Afrikkaan ja Madagaskarissa.Plants of the World Online 2022: Phytolacca dodecandra L'Hér. Viitattu 22.2.2022. == Lähteet == Luokka:Kermesmarjat
Janna Jyrkinen

Janna Jyrkinen (s. 14. helmikuuta 2007 Helsinki) on suomalainen taitoluistelija. Hän edustaa Espoon Taitoluisteluklubia kaudesta 2024–2025 alkaen muutettuaan opiskelemaan Mäkelänrinteen lukioon. Häntä valmentaa taitoluisteluvalmentaja Alisa Drei. Jyrkinen valittiin Suomen taitoluistelumaajoukkueeseen 13-vuotiaana, ja hän on kuulunut maajoukkueeseen kaudesta 2020–2021 alkaen. Jyrkinen sijoittui seitsemänneksi vuoden 2023 taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Espoossa. Hän luisteli siellä vapaaohjelman uuden henkilökohtaisen ennätyksensä 116,19 pistettä ja kokonaispisteiden ennätyksen 176,96. Jyrkisen onnistuminen toi Suomelle toisen maapaikan seuraaviin EM-kisoihin. Jyrkinen aloitti taitoluistelun neljävuotiaana ja kilpailemisen kuusivuotiaana. == Ura == ;Saavutuksia * Maailmanmestaruuskilpailujen 21. sija 2023 (Saitama, Japani) * Pohjoismaiden mestaruuskilpailujen PM-hopea 2023 (Reykjavik, Islanti) * Euroopan- mestaruuskilpailuiden 7. sija 2023 (Espoo) * Suomen naisten mestaruus 2023 (Joensuu joulukuu 2022) * Suomen juniorinaisten mestaruus 2022 (Pori joulukuu 2021) * Pohjoismaiden Juniorinaisten mestaruus 2022 (Hørsholm, Tanska) * Suomen juniorinaisten SM-pronssi 2020 (Vantaa joulukuu 2019) * Pohjoismaiden Noviisityttöjen mestaruus 2020 (Stavanger, Norja) * Pohjoismaiden Noviisityttöjen mestaruus 2019 (Linköping, Ruotsi) * Suomen SM-noviisityttöjen mestaruus 2019 (Porvoo) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat Luokka:Vuonna 2007 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
All-Amerikkkan Badass

All-Amerikkkan Badass (tyyliteltynä ALL-AMERI~~KKK~~ AN BADA$$) on yhdysvaltalaisen rap-artisti Joey Badassin toinen studioalbumi. Sen julkaisivat 7. huhtikuuta 2017 levy-yhtiöt Pro Era Records ja Cinematic Music Group. Albumilla vierailevat Schoolboy Q, J. Cole, Kirk Knight, Meechy Darko, Styles P ja Chronixx. Albumin markkinoinnin vuoksi julkaistiin kolme singleä: ”Devastated”, ”Land of the Free” ja ”Temptation”. Albumi sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta, ja se debytoi viidenellä sijalla Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla. == Kappaleet == # Good Morning Amerikkka – 1:38 # For My People – 3:53 # Temptation – 4:04 # Land of the Free – 4:44 # Devastated – 3:27 # Y U Don't Love Me? (Miss Amerikkka) – 3:19 # Rockabye Baby (feat. Schoolboy Q) – 3:44 # Ring the Alarm (feat. Kirk Knight, Nyck Caution & Meechy Darko) – 4:20 # Super Predator (feat. Styles P) – 4:12 # Babylon (feat. Chronixx) – 5:36 # Legendary (feat. J. Cole) – 4:38 # Amerikkkan Idol – 6:12 == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -albumit
All Tree

All Tree on psykedeelisen folkin yhtyeen Hexvesselin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 15. helmikuuta 2019 levymerkillä Century Media. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 8-/10Levyarvostelu: Hexvessel - All Tree Viitattu 22.2.2022. * Kaaoszine: 7½/10Matka metsänpeittoon: arviossa Hexvesselin lumoava ”All Tree” Viitattu 22.2.2022. * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 albumit Luokka:Hexvesselin albumit
Kindred

Kindred on psykedeelisen folkin yhtyeen Hexvesselin viides studioalbumi. Se julkaistiin 17. huhtikuuta 2020 levymerkillä Svart Records. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Hexvessel: Kindred Viitattu 22.2.2022. * Imperiumi: 8+/10Levyarvostelu: Hexvessel - Kindred Viitattu 22.2.2022. * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Hexvesselin albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Stenotrophomonas maltophilia

Stenotrophomonas maltophilia on aerobinen, ei-fermentatiivinen, gramnegatiivinen bakteeri, joka on kooltaan hieman pienempi kuin muut Stenotrophomonas-suvun lajit. Ne pystyvät liikkumaan polaaristen siimojen (flagelli) avulla ja tuottavat pigmentoituneita pesäkkeitä (keltaisia) MacConkey-agarilla. S. maltophilia tunnettiin aiemmin nimellä Pseudomonas maltophilia tai Xanthomonas maltophilia ja se on noussut merkittäväksi sairaalabakteeriksi. S. maltophilia on vastuussa erilaisista tartuntataudeista ja kuolemantapauksista sairaalohoidossa olevilla potilailla, erityisesti immuunipuutteisilla henkilöillä. S. maltophilia on ympäristöbakteeri, jota voidaan eristää vedestä, maaperästä, eläimistä sekä kasvimateriaaleista. Ne kolonisoivat kosteita pintoja sekä potilaiden kehon nesteitä, kuten hengitysteiden aerosolit, limakalvot, virtsa ja haavaeritteet. == Hoito == S. maltophilia on luonnostaan resistentti useille laajakirjoisille antibiooteille ja melkein kaikille β-laktaami antibiooteille, koska ne tuottavat kahta β-laktamaasia: L1, alaluokan B3 metallo-β-laktamaasi ja L2, luokan A laajennetun sprektrin β-laktamaasi. L1:n ja L2:n tuotantoa ohjaa koordinoidusti AmpR, joka on LysR-tyyppinen transkriptioaktivaattori ja joka indusoituu solujen β-laktaamihaasteen aikana. Näiden entsyymien vuoksi potilaiden hoitaminen, joilla on S. maltophilia-bakteerin aiheuttama infektio, on hyvin vaikeaa. Lisäksi sitä esiintyy kaikkialla ympäristössä, minkä vuoksi ennaltaehkäsy on erittäin vaikeaa. Monet S. maltophilia kannat ovat kuitenkin herkkiä keftatsidiimi-antibiootille, sillä se on suhteellisen huono substraatti L1:lle ja L2:lle. Keftatsidiimille resistenttejä kantoja tavataan kuitenkin melko yleisesti ja useasti nämä kannat tuottavat liikaa L1- ja L2-entsyymejä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Stenotrophomonas maltophilia *ITIS: Stenotrophomonas maltophilia *UniProt: Taxonomy - Stenotrophomonas maltophilia (Pseudomonas maltophilia) (Xanthomonas maltophilia) Luokka:Gramnegatiiviset bakteerit
Soulavaris

Soulavaris on J. Karjalaisen studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2022. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle. Kappale ”Aurinko nousee ilman sua” julkaistiin singlenä syyskuussa 2021 ja kappale ”Oulu, Wisconsin” tammikuussa 2022. Kappaleesta ”Nuku hyvin, Angelique” julkaistiin Tero Ahosen ohjaama musiikkivideo albumin julkaisupäivänä. Soulavaris oli Suomessa vuoden 2022 myydyin kotimainen vinyylilevy. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Kaaoszine: * Rumba: 6,7/10 * Soundi: * V2.fi: == Lähteet == Luokka:J. Karjalaisen albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Vasylivkan piiri

Vasylivkan piiri () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Zaporižžjan alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923. Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Vasylivkan piiri rajoittuu pohjoisessa Zaporižžjan piiriin, idässä Polohyn piiriin, etelässä Melitopolin piiriin, idässä Hersonin alueen Kah’ovkan piiriin ja luoteessa Dnipropetrovskin alueen Nikopolin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Vasylivkan kaupunki (12 567 as., 2022). Vasylivkan piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Zaporižžjan alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Vasylivkan piirin pinta-alaksi tuli 4 293,5 neliökilometriä. Ukrainan tilastokeskus arvioi Vasylivkan piirin väkiluvuksi 181 271 (1.1.2022). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin prosenttia piirin asukkaista (113 498 as.), eli neljän kaupungin (Dniprorudne 17 736 as., Enerhodar 52 237 as., Kamjanka-Dniprovska 12 117 as. ja Vasylivka 12 567 as.) ja kolmen kaupunkityyppisen taajaman väestö (Myh’ailivka 11 530 as., Pryšyb 3 017 as. ja Stepnohirsk 4 294 as.). Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on selvästi aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 63 517 as.). Vasylivskyi-Zap-Raion.png|Vasylivkan piiri Zaporižžjan alueen kartalla. Piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta. Kernkraftwerk Saporischschja.JPG|Zaporižžjan ydinvoimalaitos Enerhodarissa, Dneprin rannalla, kuuluu Euroopan suurimpiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Zaporizka oblast (tietosanakirjan Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR 8. voluumin Zaporizka oblast - artikkelit __n piiristä, ja siihen 7/2020 liitetyistä muista piireistä, ja piirien paikkakunnista) (ukrssr.com.ua) *
Karl Laurids Aastrup

Karl Laudrids Aastrup (26. marraskuuta 1899 Ulfborg, Tanska – 14. toukokuuta 1980 Roskilde) oli tanskalainen pappi, Odensen tuomiorovasti ja virsirunoilija. Aastrup kasvoi Pohjanmeren rannikolla Länsi-Jyllannissa. Hän aloitti teologian opinnot vuonna 1917 ja vihittiin papiksi vuonna 1923. Hän toimi pappina eri seurakunnissa Länsi-Jyllannissa. Vuonna 1940 hän joutui pakenemaan Ruotsiin, koska häntä epäiltiin laittomasta toiminnasta Saksan miehityksen aikana. Hän asui Lundissa vuosina 1944–1945 ja toimi tanskalaisten pappina Skoonessa ja Smålannissa. Hän julkaisi vuonna 1944 pienen virsikokoelman Salmebog for Den Danske Kirke i Sverige, koska tanskankielisiä virsikirjoja oli vaikeaa saada. Siinä oli 36 virttä, joista kaksi hänen kirjoittamaansa. Sodan päätyttyä hän toimi pappina Odensessa vuodesta 1947 ja vuodesta 1958 alkaen Fyn hiippakunnan tuomiorovastina vuoteen 1967. Jo 1930-luvulla hän alkoi kirjoittaa virsiä. Ne poikkesivat sen aikaisista tanskalaisista virsistä, joissa oli edelleen vaikutteita Kingon, Brorsonin ja Grundtvigin virsirunoudesta. Aastup alkoi kirjoittaa virsiä, ja hän kävi rajanvetoa perinteisen Kingo-Brorson-Grudtvig-tyylisten virsien parissa. Hän oli ensimmäinen tanskalainen virsirunoilija, joka uusasiallisen tyylin mukaisesti alkoi käyttää virsiään kielikuvina, jotka nousevat virren kirjoittajan omasta ajasta. Hän on kirjoittanut noin 400 virttä ja julkaisi niitä vuosina 1930–1962 kuudessa laulukokoelmassa, joissa oli hänen omien virsiensä ohella käännösvirsiä. Vuoden 1953 Tanskan kirkon virsikirjassa oli viisi hänen kirjoittamansa virttä. Nykyisessä Tanskan kirkon virsikirjassa on 22 hänen virttään. Vuonna 1966 ilmestyi kokoelma "K.L. Aastrup. Udvalgte salmer" (julkaisija: Dansk Kir­kesang) ja vuosina 1966 ja 1969 hän julkaisi vielä kokoelmat 129 Epistelsalmer ja 133 Evangeliesalmer. Yksi hänen kirjoittamansa aamuvirsi "En grålig lysning igennem tåge og skorstensrøg" vuodelta 1960 on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 182 "Det ljusnar sakta igenom dimma och skorstensrök" (Ruots. Britt G. Hallqvist 1973). Suomenkielisessä virsikirjassa se on Pekka Kivekkään kääntämänä "Yön savu, usva kaupungin yltä nyt hälvenee." == Lähteet == Luokka: Vuonna 1899 syntyneet Luokka: Vuonna 1980 kuolleet Luokka: Tanskalaiset virsirunoilijat
Cambiano

Cambiano () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Cambiano Sapere.it Cambiano Enciclopedia Treccani Cambiano Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 5 950 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Dag Terje Andersen

Dag Terje Andersen (s. 27. toukokuuta 1957 Frogn) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän on toiminut Norjan maatalousministerinä (1996–1997), elinkeinoministerinä (2006–2008) sekä työ- ja sosiaaliministerinä (2008–2009), istunut suurkäräjillä (1997–2001 ja 2005–2021), ollut suurkäräjien puhemies (2009–2013) ja toiminut Lardalin kunnan pormestarina (1987–1992). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Dag Terje Andersen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan työministerit Luokka:Norjan maatalousministerit Luokka:Norjan ministerit Luokka:Suurkäräjien puhemiehet Luokka:Norjan pormestarit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nazarius Roomalainen

Pyhä Nazarius Roomalainen (1. vuosisata Rooma, Italia – n. 68 Milano, Italia) oli pyhimys ja marttyyri. Hänen isänsä oli pakana mutta hänen äitinsä Perpetua oli kristitty ja todennäköisesti pyhän Pietarin opetuslapsi. Mies oli pyhän Celsuksen ystävä ja teki työtä tämän kanssa. Hänet mestattiin Milanossa Celsuksen kanssa keisari Neron tekemän ensimmäisen vainon aikana. Pyhä Ambrosius löysi heidän ruumiinsa vuonna 395 erikseen haudattuina ja legendan mukaan Nazariuksen veri oli yhä nestemäistä. Hänen juhlapäiväänsä veitetään 28. heinäkuuta. Pyhää Nazariusta on muisttu roomalaiskatolisessa messussa seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella: == Lähteet == Luokka: Kristityt marttyyrit
Zaporižžjan piiri

Zaporižžjan piiri () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Zaporižžjan alueella. Piiri on perustettu ensimmäisen kerran vuonna 1923, mutta ehdittiin sittemmin kahdesti jo lopettaa. Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Zaporižžjan piiri rajoittuu kaakossa Polohyn piiriin ja lounaassa Vasylivkan piiriin. Lännessä ja pohjoisessa naapurina on Dnipropetrovskin alue (Nikopolin ja Synelnykoven piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Zaporižžja (710 052 as., 2022). Zaporižžjan piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Zaporižžjan alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Zaporižžjan piirin pinta-alaksi tuli 4 693,7 neliökilometriä. Ukrainan tilastokeskus arvioi Zaporižžjan piirin väkiluvuksi 840 866 (ennen Venäjän hyökkäyssotaa, 1.1.2022). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin prosenttia piirin asukkaista (753 915 as.), eli kahden kaupungin (Vilnjansk 14 324 as., ja Zaporižžja 710 052 as.) ja seitsemän kaupunkityyppisen taajaman väestö (Balabyne 5 850 as., Kamjane 1 117 as., Komyšuva’ha 5 251 as., Kušuhum 7 796 as., Malokaterynivka 3 292 as., Novomykolaivka 4 983 as., Ternuvate 1 250 asukasta. Huom. tämä taajamatyyppi lopetettiin Ukrainassa 1/2024). Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on tuntuvasti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 57 483 as.); heinäkuussa 2020 esimerkiksi Zaporižžjan kaupunki liitettiin osaksi uutta piiriä. Zaporizkyi-Raion.png|Zaporižžjan piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta. Дніпрогес з висоти.jpg|Dneprin vesivoimalaitos. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Zaporizka oblast (tietosanakirjan Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR 8. voluumin Zaporizka oblast - artikkelit Zaporižžjan piiristä, ja siihen 7/2020 liitetyistä muista piireistä ja paikkakunnista) (ukrssr.com.ua) Luokka:Zaporižžjan alueen piirit