EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Barbra Banda

Barbra Banda (s. 20. maaliskuuta 2000 Lusaka) on sambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin vuoden 2024 parhaaksi afrikkalaiseksi naisjalkapalloilijaksi. Banda on edustanut ulkomailla espanjalaista Dux Logroñoa, kiinalaista Shanghai Shengliä ja maaliskuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista NWSL-seuraa Orlando Pridea. Kaudella 2024 Orlando voitti ensimmäisen NWSL:n mestaruutensa, ja Banda teki kauden aikana 17 maalia, muun muassa Washington Spiritiä vastaan pelatun loppuottelun ainoan maalin. Banda on edustanut Sambian naisten maajoukkuetta kahdesti olympialaisissa ja kerran maailmanmestaruuskilpailuissa. Kesällä 2021 pelatuissa Tokion olympialaisissa hän teki historiallisesti hattutempun kahdessa peräkkäisessä olympialaisten ottelussa, vastustajina Alankomaat ja Kiina. MM-kilpailuissa 2023 hän teki rangaistuspotkusta maalin Sambian voittamassa ottelussa Costa Ricaa vastaan. Pariisin olympialaisissa 2024 Banda teki hattutempun Australiaa vastaan ja joukkueensa ainoan maalin Saksaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Sambialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bizone

Bizone () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se sijaitsi nykyisen Kavarnan kaupungin paikalla. == Maantiede == Bizonen kaupunki sijiatsi Pontoksen eli Mustanmeren länsirannikolla Kallatiin ja Apollonian välissä. Bizonen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsivat Kallatiin lisäksi muun muassa Tomis ja Istros, ja etelään ennen Apolloniaa muun muassa Dionysopolis, Odessos ja Mesembria. pienoiskuva|vasen|Kuvernööri Flavius Hermogeneen nimen mainitseva piirtokirjoitus Bizonesta, n. 341–342 jaa. == Historia == Bizonen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Arkeologisten löydösten perusteella kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään kalkoliittisella kaudella. Antiikin aikana paikalla oli alun perin traakialaisten asutus. Myöhempi Bizonen kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Bizonen emäkaupungiksi mainitaan joskus Mesembria, mutta tätä on epäilty, koska Bizone ei vaikuta olleen doorilainen vaan joonialainen kaupunki. Emäkaupungiksi arvellaan ennemmin Miletosta tai jotakin sen Mustanmeren siirtokunnista. Marcus Luculluksen johtama armeija valtasi Bizonen Roomalle vuonna 72/71 eaa. Pian tämän jälkeen kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä. Tämän jälkeen sen alue jaettiin Dionysopoliille ja Kallatiille.Strabon: Geografika I s. 54, VII s. 319; Pomponius Mela: De situ orbis 2.2.5; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.18; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, ; Arrianos: Mustanmeren periplus s. 24; Ravennan kosmografia 4.6. Kaupunki perustettiin ja rakennettiin uudelleen Rooman keisarikaudella. Se toimi linnoituspaikkana vielä bysanttilaisella kaudella. Kaupunki tuhoutui lopullisesti 600-luvulla jaa. Arrianos käyttää kaupungista nimimuotoa Bizon ja Ravennan kosmografia nimimuotoa Bizoi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Bizōnitēs (), Bizōnios () ja Bizōnaios (). == Rakennukset ja löydökset == Bizonen paikalta on tehty joitakin arkeologisia löytöjä. Osa löydetystä keramiikasta ajoittuu jo 500-luvulle eaa., mutta suurin osa ajoittuu 400–200-luvuille eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Bulgariassa Luokka:Moesia inferiorin provinssin kaupungit Luokka:Traakian kaupungit
Isiakon limen

Isiakon limen (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Odessan kaupunkia. Isiakon limen sijaitsi Pontoksen eli Mustanmeren luoteisrannalla, ja se sijoitetaan nykyisen Odessanlahden alueelle. Arrianos laski sen sijainneen 380 stadioninmitan päässä saaresta, joka sijaitsee Borysthenes (nyk. Dnepr) -joen suulla, ja stadionin päässä Istros (nyk. Tonava) -joen Psilonin haaran (nyk. Sulinan haara) suusta.Arrianos: Mustanmeren periplus 31 (engl. käännös); Anonyymi Mustanmeren periplus s. 9. Eri annettujen etäisyyksien yhteensovittamisessa on joitakin vaikeuksia, mutta kokonaisetäisyys vaikuttaa täsmäävän: Arrianos antaa etäisyydeksi saaresta ”Odessokseen” 80 stadionia, ”Odessoksesta” Istrianon limeniin 250 stadionia, ja Istrianon limenistä Isiakon limeniin 50 stadionia. Arrianoksen ”Odessos” on luultavasti virheellinen lukutapa, ja todellisuudessa on tarkoitettu paikkaa, josta Klaudios Ptolemaios ja Plinius vanhempi käyttävät nimeä Ordessos, joka sijaitsi Aksiakes (nyk. Tylihul) -joen suistossa.Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.5.29; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.12. Arrianoksen määrittämä väli Odessoksen (Ordessoksen) ja saaren välillä on liian lyhyt, kun taas seuraava väli on puolestaan liian suuri. Virheet kuitenkin vaikuttavat tasapainottavan toisiaan, ja Isiakon limenin annettu sijainti vastaa nykyisen Odessaan sijaintiin varsin tarkasti. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Ukrainassa Luokka:Odessan historia Luokka:Skyytian kaupungit
Neapolis (Propontis)

Neapolis () eli Herakleia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Propontisessa Traakiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan nykyisen Eriklicen paikalle. == Maantiede == Neapoliin kaupunki sijaitsi Traakian rannikolla Propontiin eli nykyisen Marmaranmeren pohjoisrannalla. Antiikin lähteet viittaavat sen sijaintiin lähellä Traakian Khersonesosta. Neapoliin katsotaan yleensä olevan sama paikka kuin Pseudo- Skylaksin mainitsema Herakleia, joka sijaitsi Paktyen ja Perinthoksen välissä. Tällä perusteella se sijoitetaan nykyiseen Erikliceen. Neapoliin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista koilliseen sijaitsivat Serreion Teikhos, Panion ja Bisanthe ja kauempana Perinthos, ja lounaaseen Tyrodiza eli Tiristasis ja Paktye. == Historia == Neapoliin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen arvellaan olleen alun perin perustettu Ateenasta käsin. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Neapolitēs (). Neapolis on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon sillä perusteella, että se kuului 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosien 442/441–430/429 eaa. välillä. == Rakennukset ja löydökset == Antiikin aikaisten kuvausten perusteella kaupunki on ollut linnoitettu. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Turkissa Luokka:Tekirdağ’n maakunta Luokka:Traakian kaupungit
Oasis (kaupunki)

Oasis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Egyptissä. Se sijaitsi Oasis megalella eli Oasis magnalla, nykyisellä Khargan keitaalla. Kreikkalaisia asettui Egyptiin jo varhain, ja laajemmin arkaaisella kaudella 600-luvulta eaa. lähtien. Oasiksen kreikkalainen siirtokunta oli varhaisista kreikkalaisasutuksista kaukaisin. Se sijaitsi Oasis megalen keitaalla, joka sijaitsi aavikolla noin 200 kilometriä länteen Niilistä suunnilleen Theban korkeudella. Thebasta oli sinne noin kuuden päivän matka ja Abydoksesta noin seitsemän päivän matka. Ainoa antiikin ajan lähde, joka mainitsee Oasis megalella olleen kreikkalaisen siirtokunnan, on Herodotos. Hän kertoo, että ”Oasis-kaupunkiin” () oli asettunut samoslaisia aiskhrionilaisten heimosta.Herodotos: Historiateos 3.26. Näin siirtokunta on ilmeisesti ollut olemassa jo varhaisina aikoina. Samoslaiset olivat todennäköisesti asettuneet paikalle siksi, että he olivat liitossa Kyrenen kreikkalaisten siirtolaisten kanssa.Herodotos: Historiateos 4.152. Nykytutkimuksessa Oasis on luettu Egyptin kahden kreikkalaisen arkaaisen tai klassisen kauden kaupunkivaltion joukkoon Naukratiin ohella. == Lähteet == Luokka:Aegyptuksen provinssin kaupungit Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egyptissä
Ordessos

Ordessos (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki, joka sijaitsi Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella.Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.5.29; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.12. Se sijoitetaan joskus Aksiakes (lat. Axiaces, nyk. Tylihul) -joen suistoalueelle ja joskus hieman idemmäksi nykyisen Otšakivin kaupungin tienoille. Ordessos on ollut olemassa mahdollisesti jo arkaaisella kaudella, sillä Hekataios Miletoslainen saattaa viitata samaan paikkaan nimellä Kardes(s)os ().Hekataios Miletoslainen, fragmentti 157. Varmuudella kaupunki on ollut olemassa ainakin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Kaupungin väestön oletetaan koostuneen osaksi kreikkalaisista ja osaksi paikallisista skyyteistä. Arrianoksen teoksessa Mustanmeren periplus esiintyy virheellinen lukutapa ”Odessos” (), joka viittaa ilmeisesti samaan paikkaan, ja jota ei tule sekoittaa Odessoksen kaupunkiin, joka sijaitsi nykyisen Bulgarian Varnan paikalla.Arrianos: Mustanmeren periplus 31 (engl. käännös). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Ukrainassa Luokka:Skyytian kaupungit
Lumiukko (kuvakirja)

Lumiukko () on kirjailija Raymond Briggsin vuonna 1978 julkaistu lasten kuvakirja. Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran Yhdistyneessä kuningaskunnassa Hamis Hamiltonin kustantamana vuonna 1978. Yhdysvalloissa kirja julkaistiin samana vuonna Random Housen kustantamana. Kirjan ensimmäisen suomennetun painoksen kustansi Gummerus vuonna 1979. Uudet painokset julkaistiin vuonna 2006 (Leena Järvenpään tekemällä suomennoksella) ja 2016 (Maija Heikinheimon tekemällä suomennoksella). Kirja on täysin sanaton ja se on kuvitettu vain värikynillä. ==Palkinnot== Yhdistyneessä kuningaskunnassa kirja sijoittui toiseksi kirjastoyhdistyksen Kate Greenaway -mitalilla, jolla tunnustettiin brittiläisen kirjailijan vuoden parhaan lastenkirjakuvitus. Yhdysvalloissa se nimettiin Lewis Carroll Shelf Award -palkintolistalle vuonna 1979. ==Elokuva== Kirjasta tehtiin vuonna 1982 samanniminen animaatioelokuva, joka esimerkiksi Suomen televisiossa on esitetty nykyään vuosittain joka jouluaatto. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset kirjat Luokka:Joulukertomukset Luokka:Lasten kuvakirjat Luokka:Vuoden 1978 kirjat
Mihail Guljajev

Mihail Guljajev (s. 26. huhtikuuta 2005 Novosibirsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Guljajev edustaa KHL-joukkue Avangard Omskia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka. Guljajevin kasvattajaseura on Sibir Novosibirsk. Hän ei ole kuitenkaan edustanut Sibirin joukkuetta KHL:ssä. NHL- joukkue Colorado Avalanche varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 31. varausvuorolla vuoden 2023 NHL:n varaustilaisuudessa. Guljajev on pelannut 110 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kuusi maalia ja 14 syöttöä eli yhteensä 20 tehopistettä. Guljajev on pelannut 12 KHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kaksi maalia ja yhden syötön eli yhteensä kolme tehopistettä. Uran tilastot päivitetty 18. joulukuuta 2024. == Lähteet == Luokka:Venäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Colorado Avalanchen varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2005 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Varsinais-Suomen talous

Varsinais-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kolmanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Varsinais-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 21,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Varsinais-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 630 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa neljänneksi eniten. Varsinais-Suomi on Suomen toiseksi suurin vientimaakunta. Varsinais-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä yli 8,7 miljardia euroa, mikä oli 10,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Varsinais-Suomessa oli 1 648 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 56,8 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Varsinais-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,3 miljardia euroa. Varsinais-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 2,4 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,16 miljardia euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Varsinais-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Elintarviketeollisuusyhtiöistä HKFoodsin pääkonttori sijaitsee Turussa ja Raision pääkonttori Raisiossa. Teknologiakonserni Telesten kotipaikka sijaitsee Littoisissa. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme varsinais- suomalaista yritystä: turkulaiset merikuljetusyritys Meriaura Group ja lääkekehitysyhtiö Faron Pharmaceuticals sekä maskulainen tapahtumajärjestäjä Rush Factory. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Varsinais-Suomi Talous
Pirkanmaan talous

Pirkanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen toiseksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pirkanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 23,4 miljardia euroa, mikä oli 8,8 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pirkanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 134 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi eniten. Pirkanmaa on Suomen kolmanneksi suurin vientimaakunta. Pirkanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 7,0 miljardia euroa, mikä oli 8,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pirkanmaalla oli 1 643 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 64,5 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Pirkanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,6 miljardia euroa. Pirkanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 2,6 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,2 miljardia euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Pirkanmaalla sijaitsee seitsemän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Pirkanmaalla sijaitsee Suomen maakuntien vertailusssa toiseksi eniten pörssiyhtiöiden pääkonttoreita Uudenmaan jälkeen. Tampereella kotipaikkaansa pitävät digitaalisia palveluita suunnitteleva Gofore, ravintolayhtiö NoHo Partners, sijoitusyhtiö Panostaja sekä sosiaali- ja terveysalan palveluita tarjoava Pihlajalinna. Muualla Pirkanmaalla toimivat linjastovalmistaja Elecster Akaassa, konepajayritys Robit Lempäälässä sekä kumiteollisuusyritys Nokian Renkaat Nokialla. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kuusi pirkanmaalaista yritystä: tamperelaiset teknologiayhtiö Modulight, IT-palveluyhtiö Netum, ohjelmistoyhtiö Vincit, mittauslaitevalmistaja Tamtron Group ja lääkinnällisten laitteiden valmistaja Bioretec sekä ylöjärveläinen sähkövarastoinnin yhtiö Merus Power. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Pirkanmaa Luokka:Pirkanmaa
Uudenmaan talous

Uudenmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Uudellamaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 104,1 miljardia euroa, mikä oli 39,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Uudenmaaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 60 376 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa eniten. Uusimaa on Suomen suurin vientimaakunta. Uudenmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 23,8 miljardia euroa, mikä oli 29,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Uudellamaalla oli 6 711 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 57,2 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista HUS- yhtymän ja hyvinvointialueiden toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 7,3 miljardia euroa. Uudenmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 10,2 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 3,2 miljardia euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Suuri osa Helsingin pörssin päälistalla noteerattujen yhtiöiden pääkonttoreista sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Pääkaupunkiseudulla sijaitsee yhteensä 84 yhtiön pääkonttorit. Eniten pääkonttoreita sijaitsee Helsingissä, jossa sijaitsee 49 pääkonttoria ja Espoossa, jossa sijaitsee 28 pääkonttoria. Pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevat Kreate Groupin pääkonttori Tuusulassa, Tokmanni Groupin pääkonttori Mäntsälässä, Lamorin pääkonttori Porvoossa sekä Konecranesin ja Reka Industrialin pääkonttorit Hyvinkäällä. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöitä noteeraavalla First North-listalla on 24 Uudellamaalla kotipaikkaansa pitävää yritystä. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Uusimaa Luokka:Uusimaa
Pohjois-Pohjanmaan talous

Pohjois-Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen neljänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 17,3 miljardia euroa, mikä oli 6,5 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois- Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 41 667 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 11. eniten. Pohjois-Pohjanmaa on Suomen 11. suurin vientimaakunta. Pohjois-Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,5 miljardia euroa, mikä oli 3,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Pohjanmaalla oli 907 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 42,9 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Pohjois- Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,0 miljardia euroa. Pohjois-Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 2,1 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,1 miljardia euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kuuden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee Suomen maakuntien vertailusssa kolmanneksi eniten pörssiyhtiöiden pääkonttoreita Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen. Oulussa kotipaikkaansa pitävät informaatioteknologiayritys Bittium, terveysteknologiayhtiö Optomed, tilitoimistoyritys Talenom sekä autokauppa Wetteri. Kempeleessä sijaitsee rakennusyhtiö Lehto Group ja Sievissä elektroniikkavalmistaja Scanfil. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kuusi pohjoispohjalaista yritystä: oululaiset terveysteknologiayritys BBS-Bioactive Bone Substitutes, kiertotalouskonsernt Ecoup ja Partnera, pyhäntäläiset holding-yhtiö Fodelia ja puuelementtivalmistaja LapWall sekä ylivieskalainen alueellinen sijoitusyhtiö Pohjanmaan Arvo Sijoitusosuuskunta. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Pohjois- Pohjanmaa Luokka:Pohjois-Pohjanmaa
Keski-Suomen talous

Keski-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Keski-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 11,1 miljardia euroa, mikä oli 4,2 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Keski-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 40 650 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 12. eniten. Keski-Suomi on Suomen kahdeksanneksi suurin vientimaakunta. Keski-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,9 miljardia euroa, mikä oli 3,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Keski-Suomessa oli 542 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 55,3 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Keski-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,4 miljardia euroa. Keski-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 652 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Keski-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Jyväskylässä sijaitsee mediakonserni Keskisuomalaisen pääkonttori, Muuramessa toimii kiuas- ja saunavalmistaja Harvia ja Karstulassa hirsitalovalmistaja Honkarakenne. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme keskisuomalaista yritystä: jyväskyläläiset selluloosakuidun valmistaja Spinnova ja ohjelmistoyritys Admicom sekä kannonkoskelainen materiaaliteknologiayhtiö Betolar. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Keski-Suomi Luokka:Keski-Suomi
Pohjois-Savon talous

Pohjois-Savon talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kuudenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Savossa tuotettu bruttokansantuote oli noin 10,5 miljardia euroa, mikä oli 3,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Savon bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 214 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa yhdeksänneksi eniten. Pohjois-Savo on Suomen 13. suurin vientimaakunta. Pohjois-Savon viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,2 miljardia euroa, mikä oli 2,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Savossa oli 463 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 79,1 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Savon hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,5 miljardia euroa. Pohjois-Savon kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 613 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Pohjois-Savossa sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vieremällä sijaitsee metsäkonevalmistaja Ponsse ja Iisalmessa juomakonserni Olvi. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Pohjois-Savo Luokka:Pohjois-Savo
Satakunnan talous

Satakunnan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen seitsemänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Satakunnassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 9,1 miljardia euroa, mikä oli 3,4 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Satakunnan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 469 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kahdeksanneksi eniten. Satakunta on Suomen neljänneksi suurin vientimaakunta. Satakunnan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Satakunnassa oli 622 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 23,9 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Satakunnan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,2 miljardia euroa. Satakunnan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 506 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Satakunnassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Päästöttömiä energiaratkaisuja tuottavan Enersense Internationalin kotipaikka on Porissa. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Satakunta Luokka:Satakunta
Lapin talous

Lapin talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kahdeksanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Lapissa tuotettu bruttokansantuote oli yli 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Lapin bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 619 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi eniten. Lappi on Suomen viidenneksi suurin vientimaakunta. Lapin viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 5,1 miljardia euroa, mikä oli 6,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Lapissa oli 501 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 82,2 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Lapin hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,1 miljardia euroa. Lapin kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 900 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 433 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Lapissa ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna rovaniemeläinen hydrauliikkasylintereitä valmistava Norrhydro Group. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Lappi Luokka:Lapin maakunta
Pohjanmaan talous

Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen yhdeksänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 375 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi eniten. Pohjanmaa on Suomen kuudenneksi suurin vientimaakunta. Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 3,9 miljardia euroa, mikä oli 4,8 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjanmaalla oli 722 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 63,6 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,1 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 444 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Pohjanmaalla ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna vaasalaiset ohjelmistoyritys Lemonsoft ja ICT-alan konserni Loihde sekä mustasaarelainen moottoriurheilun kauppayhtiö Duell. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Pohjanmaa Luokka:Pohjanmaan maakunta
Konflikti (televisiosarja)

Konflikti on suomalainen Aku Louhimiehen ohjaama kuusiosainen televisiosarja. Sen esittäminen alkoi 30. marraskuuta 2024 MTV3-televisiokanavalla sekä MTV Katsomo -suoratoistopalvelussa. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Louhimiehen lisäksi Andrei Alén, Jari Rantala ja Helena Immonen. Sarjan ensimmäisessä jaksossa Hangossa valmistaudutaan juhannusjuhliin, kun tunnuksettomat viholliset valtaavat Hankoniemen. Sen seurauksena ristiriitoja syntyy niin maan johdossa kuin vallatulle alueelle jääneiden kesken. Sarjan ensimmäinen osa tavoitti ensimmäisellä esitysviikollaan yli miljoona ihmistä. Sarjan esitysoikeudet on myyty useisiin Euroopan maihin, muun muassa Ranskaan, Puolaan, Espanjaan ja Baltian maihin ja Ukrainassa televisiosarjaa esitetään Louhimiehen mukaan korvauksetta. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Konflikti palkittiin Kultainen Venla -gaalassa tammikuussa 2025 edellisvuoden parhaana draamasarjana ja Aku Louhimies parhaasta fiktio-ohjauksesta. Louhimies oli ehdolla myös käsikirjoituksestaan. Kriitikoilta ja yleisöltä sarja sai kuitenkin ristiriitaisen vastaanoton, jossa sitä kritisoitiin ja kehuttiin osin samoista asioista. Eniten keskusteltiin sen todenperäisyydestä ja päivänkohtaisuudesta Venäjän Itämerellä samaan aikaan tapahtuneiden häirintätoimien aikana, vaikka Louhimies sanoi pudottaneensa käsikirjoituksesta poiskin monia liian ajankohtaisilta tuntuvia tapahtumia. Suomen puolustusvoimien näkyvä osuus sarjassa lisäsi sarjan pelottavaksikin koettua realismia. Elokuvakriitikko Kalle Kinnunen näki sarjassa turhaa ja tyhjäkäyntistä puolustusvoimien kaluston esittelyä, ja urheilu- ja kulttuurivaikuttaja Alpo Suhonen piti sarjaa ”oksettavana militarismina, rallienglannilla”. Naisnäyttelijöiden roolittamista Suomen keskeisiksi poliittisiksi päättäjiksi toisaalta kehuttiin, mutta toisaalta moitittiin kahden tärkeimmän naishahmon esittelemistä sarjan alussa seksikohtausten avulla. == Lähteet == Luokka:2020-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:Suomalaiset toimintasarjat Luokka:MTV-alkuperäissarjat
Päijät-Hämeen talous

Päijät-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 10. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Päijät-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,7 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Päijät-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 708 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa vähiten. Päijät-Häme on Suomen 12. suurin vientimaakunta. Päijät-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,4 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Päijät-Hämeessä oli 636 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 91,2 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Päijät-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Päijät-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 453 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Päijät-Hämeessä sijaitsee neljän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Lahdessa sijaitsevat latauslaitevalmistaja Kempower sekä puunjalostusteknologiavalmistaja Raute. Kärkölässä sijaitsee puutuoteyhtiö Koskisen ja Asikkalassa kalastustarvikevalmistaja Rapala VMC. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Päijät-Häme Luokka:Päijät-Häme
Schwerinin tuomiokirkko

Schwerinin tuomiokirkko (saks. Schweriner Dom St. Marien und St. Johannis tai Schweriner Dom) on tuomiokirkko Schwerinin kaupungissa Mecklenburg-Etu- Pommerin osavaltiossa Saksassa. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1270 ja päättyi ensimmäisen kerran vuonna 1416, lopullisesti tuomiokirkko valmistui vuonna 1893. Kirkko on tyylisuunnaltaan goottilainen ja se on yksi kahdesta Pohjois- Saksan evankelis-luterilaisen kirkon maapiispan piispankirkoista Lyypekin tuomiokirkon ohella. == Lähteet == Luokka:Katedraalit Luokka:Saksan kirkot
Etelä-Pohjanmaan talous

Etelä-Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 11. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,3 miljardia euroa, mikä oli 2,8 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 38 416 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa neljänneksi vähiten. Etelä-Pohjanmaa on Suomen kolmanneksi pienin vientimaakunta. Etelä-Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 842 miljoonaa euroa, mikä oli 1,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Pohjanmaalla oli 636 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 62,7 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,1 miljardia euroa. Etelä-Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 952 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 523 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Etelä-Pohjanmaalla sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Seinäjoella sijaitsevat elintarviketeollisuusyritys Atria sekä mediakonserni Ilkka. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kurikkalainen teollisuuden kunnossapitopalveluihin erikoistunut Viafin Service. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Etelä- Pohjanmaa Luokka:Etelä-Pohjanmaa
Kymenlaakson talous

Kymenlaakson talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 12. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kymenlaaksossa tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,1 miljardia euroa, mikä oli 2,7 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kymenlaakson bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 127 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi eniten. Kymenlaakso on Suomen seitsemänneksi suurin vientimaakunta. Kymenlaakson viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,3 miljardia euroa, mikä oli 4,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kymenlaaksossa oli 423 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 61,7 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Kymenlaakson hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Kymenlaakson kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 992 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 275 miljoonaa euroa. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Kymenlaakso Luokka:Kymenlaakso
Kanta-Hämeen talous

Kanta-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 13. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kanta-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 2,5 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kanta-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 38 842 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi vähiten. Kanta-Häme on Suomen viidenneksi pienin vientimaakunta. Kanta-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,9 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kanta-Hämeessä oli 467 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 25,6 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Kanta-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Kanta-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 655 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 394 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Kanta-Hämeessä sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Käytettyjen autojen vähittäiskauppaan erikoistuneen Kamuxin kotipaikka on Hämeenlinnassa. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Kanta-Häme Luokka:Kanta-Häme
Brandsfjordin kappeli

Brandsfjordin kappeli () on Åfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1964. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Åfjord
Pohjois-Karjalan talous

Pohjois-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,2 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 993 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi vähiten. Pohjois-Karjala on Suomen neljänneksi pienin vientimaakunta. Pohjois-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,2 miljardia euroa, mikä oli 1,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Karjalassa oli 335 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 65,8 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjois-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 717 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 420 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Pohjois-Karjalassa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Joensuussa sijaitsevat metsäteknologiavalmistaja Kesla sekä mediakonserni Rebl Group. Juuassa toimii vuolukivijalostaja Tulikivi. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North- listalla on noteerattuna outokumpulainen sitomistuotevalmistaja Piippo. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Pohjois-Karjala Luokka:Pohjois-Karjala
Ellingsøyn kirkko

Ellingsøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1998. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Ålesund
Harøyn kirkko

Harøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1934. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Ålesund
Sandøyn kirkko

Sandøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1812. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Ålesund
Spjelkavikin kirkko

Spjelkavikin kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1987. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Ålesund
Volsdalenin kirkko

Volsdalenin kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1974. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Ålesund
Åknesin kappeli

Åknesin kappeli () on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1873. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Ålesund
Ljoslandin kappeli

Ljoslandin kappeli () on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1959. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Ålesund
Valla (Katrineholm)

Valla on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 439 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Sköldinge

Sköldinge on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 553 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Tunnettuja henkilöitä== * Dan Waern (s. 1933), juoksija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Forssjö

Forssjö on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 802 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Etelä-Karjalan talous

Etelä-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen neljänneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 5,5 miljardia euroa, mikä oli 2,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 43 646 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa seitsemänneksi eniten. Etelä-Karjala on Suomen yhdeksänneksi suurin vientimaakunta. Etelä-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,0 miljardia euroa, mikä oli 3,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Karjalassa oli 385 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 85,7 prosenttia. Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 700 miljoonaa euroa. Etelä-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 568 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 263 miljoonaa euroa. == Yritykset == === Pörssiyhtiöt === Etelä-Karjalassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vähittäispankkitoimintaan erikoistuneen Oma Säästöpankin kotipaikka on Lappeenrannassa. == Katso myös == * Luettelo Euroopan unionin alueista BKT:n mukaan == Lähteet == Etelä-Karjala Luokka:Etelä-Karjala
Bie (Ruotsi)

Bie on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 513 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Gustaf Lövås

Karl Gustaf Lövås (28. joulukuuta 1894 Floda – 10. marraskuuta 1968 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 1916 ja muutti Tukholmaan 1923. Hän oli suosittu revyyartisti Tukholman työväentalolla, ja hän kiersi myös ympäri maata. Lövås esiintyi yhteensä 64 elokuvassa ja teki 45 levytystä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Björkvik

Björkvik on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 407 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Strångsjö

Strångsjö on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 318 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Äsköping

Äsköping on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 312 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Katrineholmin kunta
Kaarankajärvi

Kaarankajärvi on pitkänkapea järvi Kuortaneella Etelä-Pohjanmaalla. Sen pinta- ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Seinäjoelta on 43 kilometriä itään. == Maantiede == Kaarankajärven suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 3,8 kilometriä. Järven länsirannalla sijaitsee Kaaranka-niminen asutus ja koillisrannalla Puolivälinperä. Mainittavia saaria ei ole. Järven pohjoinen osa on keski- ja eteläosaa leveämpi. Kaarankajärven rannoilla on melko runsaasti pientaloja ja peltomaata. Sen eteläpuolella on soita, kuten Laskuojankonto ja Erkinnneva, jonka halki virtaa tulouoma. Pohjoisesta Niskannevalta Kaarankajärveen laskee Kirvespuro. Järven luusua sijaitsee luoteessa, mistä alkaa länteen Kuortaneenjärveen (75,8 metriä merenpinnan yläpuolella) virtaava Kaarankajoki. Järvien välinen etäisyys on yhdeksisen kilometriä. Kaarankajärvi (44.043.1.003) kuuluu Kaarankajoen valuma-alueeseen (44.043), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Lapuanjoen vesistössä (44). Toinen jakovaihe on Kuortaneenjärven alue (44.04). Kaarankajoen valuma- alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Kaksi muuta ovat alle kymmenen hehtaarin laajuiset Hallisenlampi ja Kainuunlampi. == Kaarankajärvi ja Kyllikki Saari == Kaarankajärvi sijaitsee noin 120 kilometriä Isojoelta koilliseen. Kyllikki Saari murhattiin Isojoella 17. toukokuuta 1953. Muuan maanviljelijä kuuli 18. toukokuuta 1953 järveltä huutoja ja laukauksia. Järvi naarattiin perinpohjin syyskuussa 1953, koska sen uumoiltiin liittyvän henkirikokseen. Mitään ei löytynyt.Keskisarja, s. 152–153 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kuortaneen järvet Luokka:Lapuanjoen vesistö
Valdemar Langlet

Valdemar Georg Langlet (17. joulukuuta 1872 Lerbo – 16. lokakuuta 1960 Tukholma) oli ruotsalainen toimittaja ja kirjailija. Hän toimi toisen maailmansodan aikana Punaisen Ristin palveluksessa Budapestissa ja auttoi tuhansia juutalaisia pakenemaan holokaustia. ==Elämäkerta== Langlet opiskeli humanistisia aineita Uppsalan yliopistossa. Valmistuttuaan hän pääsi Stockholms Dagbladiin toimittajaksi, mitä ennen hän oli jo kirjoittanut opiskelijalehti Fyrisiin. Vuonna 1909 Langlet nimitettiin Svenska Dagbladetin politiikan toimituksen päälliköksi. Konservatiivisissa pääkirjoituksissaan hän muun muassa vaati puolustusmenojen lisäämistä ja vastusti naisten äänioikeutta. Hän kuitenkin kannatti myös sosiaaliturvan parantamista ja kansansivistystyötä. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Langlet siirtyi saksalaismielisempään Aftonbladetiin. Hän jätti aktiivisen journalismin 1920-luvun alussa, mutta jatkoi satunnaista kirjoittamista eri lehtiin. Langlet oli jo 1890-luvulla tehnyt pitkiä matkoja Venäjälle, Anatoliaan ja Itä-Eurooppaan. Hän jatkoi matkustelua myöhemminkin ja opiskeli useita kieliä. Langlet oli muun muassa aktiivinen esperanton harrastaja. Hän myös edisti matkailua Ruotsin turistiyhdistyksessä. Vuonna 1931 Langlet asettui asumaan Unkarin pääkaupunkiin Budapestiin, missä hän opetti ruotsin kieltä yliopistossa sekä työskenteli virkailijana Ruotsin suurlähetystössä. Kun saksalaiset olivat nostaneet fasistisen nuoliristiliikkeen valtaan keväällä 1944, Langlet alkoi järjestellä pakolaisten avustustoimia Punaisen Ristin kanssa. Budapestissä on hänen mukaansa nimetyt koulu ja katu. Myös hänen vaimonsa Nina Langlet, joka auttoi operaatiossa, on saanut nimensä erääseen Tonavan laituriin. ==Yksityiselämä== Langlet oli kahdesti naimisissa. Vuonna 1899 hän avioitui Turussa suomalaisen Signe Blombergin kanssa, joka kuoli vuonna 1921. Langlet meni uudelleen naimisiin venäläissyntyisen Nina Borovkon kanssa vuonna 1925. ==Teoksia== * Revolutionsrörelsen i Ryssland (1905, suom. Vallankumousliike Venäjällä, kääntänyt Severi Alanne) * Kriget om Balkan (1912–1913) * Bevingade ord och slagord (1925–1928) * Verk och dagar i Budapest (1946) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset toimittajat Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Esperantistit Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Langlet

Langlet on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Emil Victor Langlet (1824–1898), ruotsalainen arkkitehti * Mathilda Langlet (1832–1904), ruotsalainen kirjailija * Valdemar Langlet (1872–1960), ruotsalainen toimittaja ja kirjailija * Yoann Langlet (s. 1982), ranskalais-mauritanialainen jalkapalloilija
J. C. Ryle

John Charles Ryle (10. toukokuuta 1816 Macclesfield – 10. kesäkuuta 1900 Lowestoft), oli englantilainen anglikaaninen piispa ja kirjailija. Ryle kuului Englannin kirkon evankelikaaliseen suuntaukseen ja vuonna 1880 hänestä tuli ensimmäinen Liverpoolin piispa. Hänen pidempiä teoksiaan ovat Christian Leaders of the Eighteenth Century (1869), Expository Thoughts on the Gospels (7 osaa, 1856–69), Principles for Churchmen (1884). Suurten teosten lisäksi Ryle kirjoitti joukon lyhyitä kirjoituksia, jotka ansaitsivat hänelle tittelin "traktaattikirjoittajien ruhtinas". Hänen toisesta pojastaan Herbert Edward Rylesta (s. 1856) tuli Exeterin piispa vuonna 1901 ja vuonna 1903 Winchesterin piispa.1911 Encyclopædia Britannica/Ryle, John CharlesNordisk familjebok / Uggleupplagan. 23. Retzius - Ryssland ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *The J.C. Ryle Archive *Works by J. C. Ryle Project Gutenberg *Works by J. C. Ryle LibriVox, free public domain audiobooks Luokka:Englannin kirkon piispat Luokka:Vuonna 1816 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Väinö Mäkelä (lääkäri)

Väinö Leonard Mäkelä (1. tammikuuta 1887 Lahti – 14. heinäkuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja virkamies. ==Henkilöhistoria== Mäkelän vanhemmat olivat Kalle ja Vilhelmiina Mäkelä. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1911 oli Thyra Westerholm ja toinen vuodesta 1929 Tony Wegelius. Mäkelä tuli ylioppilaaksi 1905 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1910 ja maisteriksi 1911 sekä lääketieteen lisensiaatiksi 1919. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1923. Hän teki myös useita opintomatkoja ulkomaille ja oli tutkijana Kaiser Wilhelm Instituiuutissa Münchenissä 1929–1932. Mäkelä oli Pitkäniemen sairaalan alilääkäri 1918–1920, Lapinlahden sairaalan apulaislääkäri 1920–1923, Pitkäniemen sairaalan ylilääkäri 1925–1929 ja lääkintöhallituksen lääkintöneuvos 1937–1941. Hänellä oli myös useita oman alansa asiantuntijatehtäviä ja hän laati alaltaan väitöskirjansa lisäksi julkaisuja. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Über psychische Störungen bei und nach der epidemischen Encephalitis, Helsinki: Helsingin yliopisto, 1923 (väitöskirja) * Suomen ja muiden Pohjoismaiden sekä Saksan sterilisoimis- ja kastroimislainsäädäntö, Helsinki, 1936 (erip. Suomen lääkäriliiton aikakauslehti n:o 5, s. 121-226) * Jakomielitaudin psykopatologia, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1936 (erip. Duodecim n:o 6, s. 461-480) * Holhoojan (uskotunmiehen) toiminta sterilisoimislain puitteissa, Porvoo, 1936 (erip. Lakimies n:o 2, s. 170-175). * Lääkintöhallituksen mielisairaanhoito- osasto vuosina 1928–1937, Helsinki, 1938 (erip. Lääkintöhallituksen kertomus v. 1937, s. 51-89) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet