Unescon maailmanperintökohteet Ukrainassa

Unesco on nimennyt Ukrainasta kahdeksan kohdetta maailmanperintöluetteloon (tilanne 2023). Kohteista seitsemän on merkittäviä kulttuuriperintönsä ja yksi luonnontilansa ansiosta. Venäjän hyökkäyssodan (2022–) sotatoimien vuoksi Unesco on listannut kolme maailmanperintöluettelon kohteista uhatuiksi. Lisäksi yksi kohteista sijaitsee Krimin niemimaalla, joka on Venäjän miehittämää ukrainalaista aluetta. == Maailmanperintökohteiden sijainti Ukrainassa == == Maailmanperintökohteet == UNESCO hyväksyy kohteet kymmenen kriteerin perusteella; kunkin kohteen tulee täyttää vähintään yksi näistä valitsemisehdoista. Kohdekriteerit i–vi liittyvät kulttuuriin, ja vii–x luonnonoloihin. Kohde Kuva Sijainti Listattu Kuvaus Kiova: Pyhän Sofian katedraali ja sen oheisrakennukset, Kiovan luolaluostari Kiova 1990 527; i, ii, iii, iv (Kulttuurikohde) Pyhän Sofian katedraali rakennettiin 1000-luvulla, pian Kiovan Rusin kristinuskoon tulon jälkeen uudeksi Konstantinopoliksi. Rakennuksen sisällä on säilynyt tältä aikakaudelta olevia mosaiikkeja ja freskoja. Katedraalin läheiset luostarirakennukset on rakennettu 1600- ja 1700-luvuilla ukrainalaisen barokin tyyliin. Kiovan luolaluostari on luostarikokonaisuus, joka kehittyi 1000-luvulta 1800-luvulle. Siihen sisältyy kirkkoja, luostareita, ja luolia joissa pyhäimyksiä haudattiin. Luostari oli tärkeä ortodooksisen kirkon keskus Syyskuussa 2023 Kiovan kohteet - Pyhän Sofian katedrali oheiskohteineen ja Kiovan luolaluostari - liitettiin uhattuina olevien maailmanperintökohteiden listalle Venäjän hyökkäyssodan (2022–) johdosta. Lvivin vanha keskusta Lviv 1998 865; ii, v (Kulttuurikohde) Lviv perustettiin myöhäiskeskiajalla. ... Syyskuussa 2023 Lvivin vanha keskusta liitettiin uhattuina olevien maailmanperintökohteiden listalle Venäjän hyökkäyssodan (2022–) johdosta. Struven ketju Hmelnytskyin alue, Odessan alue 2005 1187; ii, iii, vi (Kulttuurikohde) Struven ketju on 1800-luvulta peräisin oleva kolmiomittausketju Jäämeren rannalta Mustallemerelle. Ketjusta maailmanperintökohteeksi on sisällytetty 34 mittauspistettä kymmenen valtion alueella. Ukrainassa sijaitsee neljä näistä mittauspisteistä. Kuvassa Ukrainan Felštynin piste. Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät useita sijainteja 2007 1133; ix (Luontokohde) Tämä kohde sisältää lauhkean vyöhykkeen ikimetsiä, jotka ilmentävät jääkauden jälkeistä euroopanpyökin levittäytymistä Euroopassa lähtien harvoilta, eristyneiltä seuduilta Alpeilla, Karpaateilla, Dinaarisilla Alpeilla, Välimeren seudulla ja Pyreneillä. Tämä maailmanperintökohde listattiin alkujaan 2007 käsittämään ikipyökkimetsiä Ukrainan ja Slovakian Karpaateilla. Vuonna 2011 Saksan muinaiset pyökkimetsät liitettiin mukaan. Aluetta laajennettiin vuosina 2017 ja 2021 niin, että mukana on metsiä yhteensä 18 valtion alueelta. Ukrainassa 13 metsien suojelualuetta kuuluu tämän kohteen piiriin, kuva Synevyrin kansallispuiston alueelta. Bukovinan ja Dalmatian metropoliittojen residenssi Tšernivtsi 2011 1330; ii, iii, iv (Kulttuurikohde) Bukovinan ja Dalmatian metropoliittojen residenssi on ortodoksisen kirkon metropoliitan asunnoksi 1800-luvun jälkipuoliskolla rakennettu palatsi. Se rakennettiin, kun Tšernivtsi ympäristöineen oli osa Itävalta-Unkaria. Rakennuksen suunnitteli tšekkiläinen arkkitehti Josef Hlávka ja se toimi piispan asuntona toiseen maailmansotaan saakka. Vuonna 1955 kiinteistö siirrettiin Tšernivtsin yliopistolle. Khersonesos - Muinaisen Taurian Khersonesos kaupunkeineen Sevastopol 2013 1411; ii, v (Kulttuurikohde) Puolan ja Ukrainan Karpaattien puiset tserkvat Ivano-Frankivskin, Lvivin, Taka-Karpatian alueet 2013 1424; iii, iv (Kulttuurikohde) Kohde sisältää 16 puukirkkoa ("tserkvaa") Karpaateilla, joista kahdeksan sijaitsee Ukrainassa. Joko ortodoksiset tai kreikkalaiskatoliset uskonyhteisöt ovat rakentaneet nämä kirkot 1500- ja 1800-lukujen välisenä aikana. Niiden suunnittelu pohjautui ortodoksisen kristillisyyden traditioihin paikallisin vaikuttein. Tserkvoihin kuuluu puinen kellotorni, moniväriset sisätilan koristelut ikonostaaseineen, kirkkopiha, porttirakennus ja hautausmaa. Kuvassa Žovkvassa sijaitseva Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1720; enwiki). Odessan historiallinen keskusta Odessa 2023 1703; i, ii, iii, iv, v (Kulttuurikohde) Odessan historiallinen keskusta on Odessan kaupungin vanha osa. AOdessa kehittyi 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla satamakaupungiksi. Kaupungin monikultturellinen ilme on seurausta bulgarialaisen, kreikkalaisten, armenialaisten, juutalaisten, moldovalaisten, puolalaisten, venäläisten, romanialaisten, tataarien ja ukrainalaisten perinteiden sekoittumisesta vuosisadan kuluessa. Odessasa on säilynyt monia 1800-luvun rakennuksia ja arkkitehtoonisia kokonaisuuksia. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Primorskin bulevardi, Odessan portaat ja Odessan kansallinen akateeminen ooppera- ja balettiteatteri (kuvassa). Odessan historiallinen keskusta liitettiin uhattuina olevien maailmanperintökohteiden listalle Venäjän hyökkäyssodan (2022–) johdosta ==Lähteet== *