EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kerameikóksen arkeologinen museo

Kerameikóksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Kerameikóksen kaupunginosassa antiikin Kerameikoksen kaupunginosan ja hautausmaan arkeologisen alueen lounaiskulmassa ja esittelee alueen kaivauksissa tehtyjä löytöjä. Museo on perustettu ja sen rakennus rakennettu vuonna 1937. Museorakennusta on laajennettu 1960-luvulla. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu erityisesti hautakiviä ja kuvapatsaita sekä erilaisia haudoista löydettyä esineistöä, kuten keramiikkaa ja koruja, antiikin Kerameikoksen hautausmaalta, joka sijaitsi juuri Ateenan kaupunginmuurin ulkopuolella. Tiedosto:Kerameikos, Ancient Graveyard, Athens, Greece (4454521937).jpg|Kouros-patsas ja kaksi sfinksiä, 500-luku eaa. Tiedosto:1005 - Keramikos Museum, Athens - Late geometric period case - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Geometrisen kauden keramiikkaa. Tiedosto:1120 - Keramikos Museum, Athens - Douris, Aryballos - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Aryballos, 490–480 eaa. Tiedosto:1302 - Keramikos Museum, Athens - Ampharete, ca. 430 BC - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Amfareten hautakivi, 430–420 eaa. Tiedosto:Kerameikos, Ancient Graveyard, Athens, Greece (4455319934).jpg|Eukolinean hautakivi. Tiedosto:Dexileos.JPG|Deksileoksen hautakivi. Tiedosto:Finds from various tombs. (4455281670).jpg|Haudoista löydettyjä esineitä, 400-luku eaa. Tiedosto:1151 - Keramikos Museum, Athens - Tanagrines - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Tanagralaisia terrakottahahmoja, n. 400 eaa. Tiedosto:1180 - Keramikos Museum, Athens - Bowl - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Häävalmisteluja kuvaava maalaus astiassa, 370–360 eaa. Tiedosto:1214 - Keramikos Museum, Athens - Hellenistic gold wreath - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Hellenistisen ajan kultaisia hautakoruja. Tiedosto:1170 - Keramikos Museum, Athens - Curse inscription - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Lyijylevyyn kirjoitettu maaginen kirous, 300-luku eaa. Tiedosto:Grave stele of Philetos, son of Philetos, of the deme of Aixone (Ano Glypdada) (4455214230).jpg|Filetoksen hautakivi, ensimmäinen vuosisata. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan museot Luokka:Kerameikos Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Kykladisen taiteen museo

Kykladisen taiteen museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy Egeanmeren alueen esihistoriallisten kulttuurien, niin kutsutun kykladisen kulttuurin sekä muun muassa kyproslaisen kulttuurin, taiteeseen. Museo on perustettu vuonna 1986 Níkos ja Dólly Goulandríksen 1960-luvulta lähtien kerättyä kokoelmaa varten. Se toimii kahdessa rakennuksessa, uudemmassa päärakennuksessa sekä myöhemmin laajennokseksi hankitussa mutta vanhemmassa Stathátoksen huvilassa. Ne sijaitsevat Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu noin 3 000 esinettä. Niistä suuri osa on kykladisen kulttuurin esineistöä, kuten kykladisia idoleita eli jumalankuvia, keramiikkaa ja aseita varhaiselta pronssikaudelta, sekä kyproslaista muinaisesineistöä 3000-luvulta eaa. varhaiskristilliselle ajalle 500-luvulle. Museon kokoelmiin kuuluu myös antiikin kreikkalaista taidetta, kuten kuvanveistoa, keramiikkaa, pronssiesineitä ja koruja. Tiedosto:Idol viola EC I MCA NG 1065 080892.jpg|Viulunmuotoinen kykladinen idoli, n. 3200–2800 eaa. Tiedosto:IdolEC II, MCA NG823 080931.jpg|Tyypillinen kykladinen idoli, n. 2800–2300 eaa. Tiedosto:Idol Seated man holding cup EC II, MCA NG286 080941.jpg|Istuva kykladinen idoli kuppi kädessään, n. 2800–2300 eaa. Tiedosto:Idol NG 724, 080992.jpg|Naispuolinen kykladinen idoli, n. 2800–2300 eaa. Tiedosto:Plank figure.jpg|Hahmo III varhaiselta tai I keskiseltä kyproslaiselta kaudelta, n. 1900–1800 eaa. Tiedosto:Clay statuette of a reclining man.jpg|Savipatsas II kypro-klassiselta kaudelta, n. 300 eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Μουσείο Κυκλαδικής Τέχνης - Museum of Cycladic Art. Museon verkkosivut. Luokka:Ateenan museot Luokka:Kolonáki Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Kykladinen kulttuuri
Numismaattinen museo (Ateena)

Numismaattinen museo () on numismaattinen eli rahamuseo Ateenassa Kreikassa. Museo toimii Ateenan ydinkeskustassa Panepistimíou-kadulla arkeologi Heinrich Schliemannin entisessä kartanossa, jonka nimi on Ilíou Mélathron (Ιλίου Μέλαθρον, ”Ilionin palatsi”). == Historia == Museo on perustettu vuonna 1834 ja se on Kreikan vanhimpia julkisia museoita. Sen kokoelma oli alun perin sijoitettu Ateenan yliopiston rakennukseen yhdessä Kreikan kansalliskirjaston kokoelman kanssa. Vuonna 1867 museosta tuli virallisesti osa kansalliskirjastoa. Museon nykyinen rakennus Ilíou Mélathron oli alun perin Schliemannin perheen koti. Se rakennettiin vuosina 1878–1879 ja sen suunnitteli Ernst Ziller. Schliemann oli Troijan löytäjä ja kaivaja, ja siksi rakennus sai Troijaan viittaavan nimen. Rakennus on kaksikerroksinen ja koristeltu antiikin maailmaan viittaavalla koristelulla sekä kirjoituksilla, kuten lainauksilla Homeroksen Iliaasta. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu rahoja eri aikakausilta ja eri puolilta maailmaa. Se esittelee erityisesti rahoja antiikin ajalta kreikkalaisesta ja roomalaisesta maailmasta sekä bysanttilaiselta ajalta. Museo esittelee myös uuden ajan ja nykyajan rahoja, mukaan lukien nykyaikaisen Kreikan valtion käyttämät kolikot ja setelit. Kokoelmiin kuuluu myös muun muassa mitaleja. Tiedosto:Numismatics Museum in Athens.jpg|Museon näyttelytiloja. Tiedosto:Athens, tetradrachm late 6th-1st c. BC (3543586372).jpg|Ateenalainen tetradrakhma. Tiedosto:Collection of J. Demetriou Συλλογή Ι. Δημητρίου (3542716639).jpg|Hellenistisen ajan rahoja. Tiedosto:Solidus of byzantine emperor Heraclius.jpg|Bysanttilainen keisari Herakleioksen aikainen solidus. Tiedosto:5.000.000 drachmas, 1944 (3543707844).jpg|5 miljoonan drakman seteli vuodelta 1944. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Νομισματικό Μουσείο - Numismatic Museum of Athens . Museon verkkosivut. Luokka:Ateenan museot Luokka:Numismatiikka
Sotamuseo (Ateena)

Sotamuseo () on museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy sotahistoriaan ja sotilaalliseen esineistöön. Museo on perustettu vuonna 1975 ja se toimii Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa sijaitsevassa modernissa rakennuksessa. Museo esittelee eri aikojen aseistusta antiikista nykyaikaan. Uusin aineisto liittyy Kreikan vaiheisiin toisessa maailmansodassa sekä maan osallistumiseen Korean sotaan ja Kyproksen miehityksen aikaisiin tapahtumiin. Museon kokoelmiin kuuluu aseistuksen lisäksi myös paljon valokuvia, karttoja ja muuta aineistoa sekä suuri kirjasto. Museon ulkotiloissa on vanhoja lentokoneita ja helikoptereita, tykkejä sekä muuta aseistusta. Tiedosto:Cascs bronze.JPG|Antiikin aikaisia pronssikypäriä. Tiedosto:Armoured mobile- gun.JPG|Bulgarialainen panssaroitu tykki, Kreikan armeijan sotasaalista vuodelta 1918. Tiedosto:Items from WW II (8669565616).jpg|Toisen maailmansodan aikaista aseistusta. Tiedosto:F-5 at Athens War Museum.jpg|F-5 Freedom Fighter, F-84G ja T-6 Texan -hävittäjät. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Πολεμικό Μουσείο - War Museum. Museon verkkosivut. Luokka:Ateenan museot Luokka:Kolonáki
Karbendatsiimi

Karbendatsiimi (C9H9N3O2) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa karbendatsiimi on valkoista tai harmahtavaa jauhemaista ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta se liukenee orgaanisiin liuottimiin etanoliin, metanoliin, asetoniin, dimetyyliformamidiin ja asetoniin. Karbendatsiimi sitoutuu sienten tubuliiniproteiiniin, mikä destabiloi mikrotubuluksia ja estää mitoosin. Siten sienisolut eivät kykene jakaantumaan.Barry A. Dreikorn & W. John Owen: Fungicides, Agricultural, Kirk- Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 5.3.2015. ==Valmistus ja käyttö== Karbendatsiimia voidaan valmistaa usealla tavalla. Käytettyjä ovat muun muassa o-fenyleenidiamiinin reaktio metyyli(amino(metyylitio)metyyleeni)karbamaatin tai metoksikarbonyylisyanamidin kanssa happamissa olosuhteissa tai metoksikarbonyyli-isosyanididikloridin kanssa emäksisissä olosuhteissa. Sitä muodostuu myös benomyylin hydrolysoituessa. : Karbendatsiimi tuli markkinoille vuonna 1973. Se on laajakirjoinen fungisidi ja sitä käytetään muun muassa hedelmäviljelmillä. Yhdiste reagoi butyyli-isosyanaatin kanssa muodostaen benomyyliä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Heterosykliset yhdisteet Luokka:Karbamaatit Luokka:Sienentorjuntamyrkyt
Frans Mustasilta

Frans Vilho Mustasilta (vuoteen 1906 Hakala, 27\. syyskuuta 1879 Lavia – 29. toukokuuta 1949 Hämeenkyrö) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1914–1917, 1924–1927 ja 1933–1945. == Elämä == Mustasillan vanhemmat olivat työmies Vilho Ristimäki (myöh. Mustasilta, 1849–1927) ja Karoliina Gustaava Sillanpää (1851–1904). Vuonna 1892 perhe muutti Laviasta Hämeenkyrön Haukijärven kylään. Mustasilta oli renkinä ja vuokratilallisena vuoteen 1918, jolloin hän osti Haukijärveltä oman palstatilan. Vuonna 1906 Mustasilta oli perustamassa Haukijärven työväenyhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi 40 vuoden ajan. Mustasilta oli sosialidemokraattien kansanedustajana kolmeen otteeseen vuosina 1914–1917, 1924–1927 ja 1933–1945. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943. Mustasilta valittiin Hämeenkyrön kunnanvaltuuston vuonna 1921 ja hän toimi myös sen puheenjohtajana 1928–1930. Sisällissodan aikana Mustasilta pysyi sivussa punaisten toiminnasta ja kävi punakaartin esikunnassa puhumassa Pakkasen kartanon omistajan C. G. Estlanderin puolesta. Sodan jälkeen valkoiset kuitenkin pidättivät Mustasillan ja toimittivat hänet valtiorikosoikeuden eteen Tampereelle. Estlander todisti nyt Mustasillan puolesta ja hänet vapautettiin syytteestä. Mustasilta kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Hämeenkyrössä 69-vuotiaana toukokuussa 1949. == Perhe == Frans Mustasilta on naimisissa 1900–1906 Maria Karoliina Taavetintytär Nygrenin (1878–1906) kanssa, 1908–1924 Anna Vilhelmiina Takalan (1890–1924) kanssa ja vuodesta 1925 Lempi Maria Välimäen (1897–1976) kanssa. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Hämeenkyrön kunnanvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Woima-sonni

Woima-sonni oli Miina Äkkijyrkän puuveistos vuodelta 2006.Maija Tuunila, Aira Samulin haluaa Äkkijyrkän sonnin Hyrsylän Mutkaan Yle.fi, uutiset, 25.2.2013, päivitetty 18.2.2015 Äkkijyrkkä aloitti teoksen vuonna 2006 Haminan Tervasaaressa, jossa se oli yhä vuosien jälkeen keskeneräisenä. Haminan kaupunki halusi rapistuvan teoksen pois, ja vuonna 2013 se siirrettiin Lohjalle Aira Samulinin Hyrsylän mutkaan. Veistos hajosi myrskyssä loppukesällä 2023. Huonossa kunnossa ollutta sonnia ei enää korjattu, vaan se kierrätettiin. Tilalle Äkkijyrkkä suunnitteli uuden peltisen teoksen "Valkoinen vasikka". ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Woima-sonni vetää katseita puoleensa. Vantaan Sanomat Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Lohjan kulttuuri
Lempi Lehto

Lempi Sofia Lehto (o.s. Malm, ent. Manninen, 23. heinäkuuta 1896 Helsinki – 26. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1943–1944 ja 1954–1962. == Elämä == Lempi Lehdon vanhemmat olivat helsinkiläinen ulkotyömies Johan Malm (1873-1923) ja Vihdissä syntynyt Maria Gustava Lindström (1864-1946). Hän liittyi jo kymmenvuotiaana Ihanneliittoon ja hieman myöhemmin Sosialidemokraattiseen nuorisoliittoon. Lehto kävi keskikoulun ja suoritti kauppakoulukurssin, jonka jälkeen hän työskenteli vuodesta 1916 lähtien Suomen Metallityöntekijäin Liiton ja sen seuraajaksi 1930 perustetun Suomen Metallityöväen Liiton toimitsijana. Lehto työskenteli myös Sosialidemokraattisen Naisliiton kiertävänä puhujana ja luennoitsijana. Lehto nousi eduskuntaan Anni Huotarin kuoltua huhtikuussa 1943, kun tämän varsinainen varaedustaja Vihtori Huhta toimi jo poliittisista syistä vangitun Mikko Ampujan varaedustajana. Lehto menetti paikkansa jatkosodan jälkeen marraskuussa 1944 Ampujan palattua eduskuntaan, jolloin Huhta siirtyi Huotarin seuraajaksi. Toisen kerran Lehdosta tuli kansanedustaja vuoden 1954 eduskuntavaaleissa. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1940-1968 ja kaupunginhallituksen jäsen 1949-1965. Presidentin valitsijamiehenä Lehto toimi vuosina 1956 ja 1962. Lehto kuului SDP:n puolueneuvostoon ja puoluetoimikuntaan sekä SAK:n valtuuston ja työvaliokuntaan. Hän oli myös SAK:n naisjaoston puheenjohtaja, Suomen Liiketyöntekijäin Liiton liittotoimikunnan jäsen sekä naisjaoston puheenjohtaja. Lisäksi Lehto toimi muun muassa Helsingin konttorityöntekijäin ammattiosaston sekä Malmin sosialidemokraattisen naisyhdistyksen puheenjohtajana. Hänen muita luottamustehtäviään olivat muun muassa Elannon ja Työväen Sivistysliitton edustajistojen jäsenyys sekä Helsingin Työväen Säästöpankin isännistön jäsenyys. Lehto kuoli 75-vuotiaana joulukuussa 1971. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle. == Perhe == Lempi Lehdon ensimmäinen puoliso oli Helsingin maalaiskunnasta kotoisin ollut Jalo Manninen (1897-1922), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1920. Tapanilassa asunut Manninen oli Metallityöväen liiton ja Malmin työväenyhdistyksen aktiivi. Mannisen terveys oli heikentynyt sisällissodan jälkeen vankileirillä ja hän kuoli jo 25-vuotiaana erilaisten tautien runtelemana. Vuonna 1926 Lehto meni naimisiin Kokemäellä syntyneen Niilo Jalmari Lehdon (synt. Fagerlund, 1896-1958) kanssa. Pariskunnalla oli yksi lapsi. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Helsingin vaalipiiri Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Mustalammi (Tammelan Heinämaankulma)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta, kuten esimerkiksi Mustalamminsuolta. Pohjoisesta laskevat Kuivajärven ja Kiimalammin kautta valuma-alueen pohjoisten järvien vedet. Lammen luusua sijaitsee sen länsirannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja Heinijärven pohjoispäähän. Lammen rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alavilla rannoilla kasvaa suometsää. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
August Syrjänen

Kustaa August Syrjänen (5. joulukuuta 1883 Sääksmäki – 31. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kunnallisneuvos ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Syrjäsen vanhemmat olivat rakennusurakoitsija Erik Valerian Syrjänen ja Karoliina Syrjänen. Hän kävi kansakoulun ja valmistui 1907 kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista. Syrjänen oli opettajana Nurmijärvellä 1907–1913 ja 1914–1922, Helsingin pitäjässä 1913–1914 ja pisimmän aikaa Kuusankoskella 1922–1950. Hän toimi vuodesta 1947 Kymen Lehden päätoimittajana. Syrjänen oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1933–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Syrjänen oli Nurmijärven kunnanvaltuuston jäsen ja Nurmijärven kunnallislautakunnan puheenjohtaja sekä Kuusankosken kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1941. Syrjänen oli naimisissa vuodesta 1916 Aino Alina Ahtiluodon kanssa. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Nurmijärven kunnanvaltuutetut Luokka:Kuusankosken kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Paulino Alcántara

Paulino Alcántara Riestrá (7. lokakuuta 1896 Iloilo City, Filippiinit – 13. helmikuuta 1964 Barcelona, Espanja) oli filippiiniläis-espanjalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan 170 senttimetriä pitkä Alcántara oli hyökkääjä. Hänen äitinsä oli filippiiniläinen ja isänsä espanjalainen sotilas. Siksi Alcántara on syntynyt Filippiineillä. Alcántara on ensimmäinen aasialaispelaaja, joka on pelannut jalkapalloa Euroopan sarjoissaRadnedge, Keir; World Football Records 2015, s. 178. == Seurajoukkueura == Alcántara debytoi FC Barcelonan paidassa jo 15-vuotiaana vuonna 1912. Vielä nykyisinkin hän on seuran kaikkien aikojen nuorin edustusjoukkueen pelaaja. Alcántaran ensimmäinen jakso Barcelonassa kesti vuodesta 1912 vuoteen 1916. Hän teki 47 pelaamassaan Espanjan pääsarjan ottelussa 55 osumaa. Vuodet 1916–1918 Alcántara edusti synnyinmaansa pääsarjan Bohemian Sporting Clubia. 23 pelatussa ottelussa syntyi 24 maalia ja Alcántara voitti Filippiinien mestaruuden kausilla 1916–1917 ja 1917–1918. Vuonna 1918 Alcántara palasi takaisin FC Barcelonaan. Alcántaran toinen jakso katalonialaisseurassa kesti vuoteen 1927 asti. Vuodet 1920–1927 hän toimi myös seuran kapteenina. Toisen jaksonsa aikana Alcántara teki 130 pääsarjaottelussa hienot 145 osumaa. Hän voitti seuran paidassa yhteensä viisi Espanjan mestaruutta, viisi Copa del Reytä ja kymmenen Katalonian mestaruuttahttp://arxiu.fcbarcelona.cat/web/english/club/historia/jugadors_de_llegenda/alcantara.html . Maaleja hän teki kaikki kilpailut mukaan lukien Barcelonalle 369 kappaletta 357 ottelussa, joka oli myös seuran uusi ennätys. Tuo ennätys piti lähes 90 vuotta, kunnes Lionel Messi maaliskuussa 2014 rikkoi sen. Suurin osa Alcántaran maaleista syntyi kuitenkin ystävyysotteluissa. Alcántara lopetti uransa vuonna 1927. == Maajoukkueura == Alcántara edusti urallaan kolmea maajoukkuetta, sillä tuolloin siihen oli vielä mahdollisuus. Vuodet 1915–1924 hän edusti Katalonian jalkapallomaajoukkuetta, jossa hän teki neljässä pelaamassaan ottelussa yhtä monta maalia. Vuonna 1917 hän pelasi synnyinmaansa Filippiinien jalkapallomaajoukkueessa kahdessa ottelussa onnistuen kerran maalinteossa. Vuosina 1921–1923 Alcántara kuului myös Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen, jossa otteluita kertyi viisi ja maaleja kuusi. == Uran jälkeen == Lopetettuaan uransa vuonna 1927 Alcántara ryhtyi lääkäriksi. Vuonna 1951 hän toimi hetken aikaa myös Espanjan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Hän kuoli Barcelonassa vuonna 1964, 67-vuotiaana. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Filippiiniläiset jalkapalloilijat Luokka:Espanjalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Filippiiniläiset jalkapallovalmentajat Luokka:Espanjalaiset lääkärit Luokka:Filippiiniläiset lääkärit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Sammakkolammi (Tammela)

Sammakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Lammen halkaisija on vain 30 metriä. Lampi ja sitä ympäröivä avosuo on suo-ojalla yhdistetty etelässä oleviin Pikku-Näkiäiseen ja Iso-Näkiäiseen. Lasku-uoma, joka on 750 metriä pitkä, yhtyy näitä kahta yhdistävään suo-ojaan, joka laskee Hylönjärveen. Suolammen ranta on pääosin ojitettua suometsää, jonka ranta ei kasva puuta. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Kiimalammi (Tammela)

Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. Noin 3,5 kilometriä pohjoiseen on toinen Kiimalammi. == Maantiede == Lammen pituus on 120 metriä ja leveys 100 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Yksi näistä tuo vettä Kuivajärveltä, johon laskee moni valuma-alueen muista yläpuolisista järvistä. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Mustalammiin. Lammen ranta on soista metsämaastoa. Rannoille ei ole rakennettu loma-asuntoja, mutta kaksi viereistä mäkeä ovat luonnonsuojelualueita. Niillä on kummallakin omat rakennuksensa. Noin 100 metriä etelään ohittaa lammen metsäautotie. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Iso-Näkiäinen

Iso-Näkiäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee useita suo-ojia. Yksi näistä on yhteydessä viereisiin Pikku-Näkiäiseen ja Sammakkolammiin. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 750 metriä pitkä laskuoja Hylönjärveen. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsämaata, joka on soistunutta. Rannoilla ei ole rakennuksia, mutta neljällä viereisellä metsäisellä mäellä niitä on kymmenkunta. Lähin tie on sadan metrin päässä oleva metsäautotie. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Pikku-Näkiäinen

Pikku-Näkiäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusuana on yksi suo-ojista, joka on yhteydessä viereiseen Iso-Näkkiäiseen ja pieneen Sammakkolammiin. Tästä yhdysojasta virtaavat vedet yhteiseen laskuojaan, joka on yhteensä 1,2 kilometriä pitkä ja joka laskee Hylönjärveen. Järven rantaviiva on 0,92 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suomaastoa. Rannalla ei ole asutusta, mutta yksi loma-asunto on rakennettu suon laitaan mäen rinteeseen. Järven läheltä kulkee metsäautotie. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Pikku Kiimalammi

Pikku Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimalammiin. Lammen rantaviiva on 0,53 kilometriä pitkä ja sen ranta on osittain moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja osittain soista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu kolme loma-asuntoa, joille johtaa metsäautotie. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Koijärven järvet
Kiimalammi (Forssa)

Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. Noin 3,5 kilometriä kaakkoon Tammelassa sijaitsee toinen Kiimalammi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 metriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia, joista yksi tuo viereisen Pikku Kiimalammin vedet. Järven luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Myllyojaan, joka laskee Heinijärveen. Lammen rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat soistunutta metsämaastoa. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa metsäautotiet Koijärveltä. == Katso myös == * Jänhijoen valuma- alueen muita vesistöjä: Enttu, Jänijärvi, Luolalammi, Laikkalammi, Koivistonlammi, Rehtijärvi, Setälänlammi, Yöninlammi, Heinijärvi, Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Iso-Pakonen, Kaipiaislammi, Kiimalammi, Korpipohjanen, Kuivajärvi, Kuuliaislammi, Kyynäräjärvi, Mustalammi, Pikku Kiimalammi, Pikku- Näkiäinen, Pikku-Pakonen, Saloistenjärvi, Sammakkolammi, Suopohjanen, Suopohjanlammi, Särkijärvi ja Valkjärvi == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Koijärven järvet
Antti Toikkonen

Antti Yrjönpoika Toikkonen (26. lokakuuta 1828 – 29. marraskuuta 1898 Kuva Toikkosen hautakivestä Kurun vanhalla hautausmaalla ) oli suomalainen Kurussa asunut maakauppias ja maanviljelijä. Toikkonen omisti Kurussa sijainneen Toikon tilan ja useita muita maatiloja. Toikkonen oli tunnettu Tampereen seudulla ja Pohjanmaallakin ja hän keräsi omaisuutensa maakauppiaana ja toimittamalla lihaa pääasiassa Suomeen sijoitetuille venäläisille joukko- osastoille. Kurussa pidettiin Toikkosen aikana joka syksy Toikon markkinoiksi kutsutut teuraskarjamarkkinat. Karl Brander : Från Kuru gamla kyrkogård, Genos 13(1942), s. 112-114 Toikkonen vuokrasi 1854 Idman-suvun omistaman Kurun Parkkuun kylässä sijainneen Ylä-Toikon tilan ja osti tilan itselleen 1875. Hän otti myös sukunimekseen Toikkonen avioiduttuaan 1854 Riihikosken talon tyttären Fredrikan (1832–1907) kanssa. Toikkonen sai maakauppaluvan 1861. Koska maaseudulla oli pulaa vaihtorahasta Toikkonen sai myös oikeuden painattaa itse 1–10 kopeekan seteleitä vaihtorahaksi asiakkailleen.Parkkuun historiaa Toikkonen perusti yhdessä tamperelaisen kauppiaan G. O. Sumeliuksen kanssa Näsijärven Höyrylaiva Osakeyhtiön jonka omistama 1870 valmistunut Laine-niminen laiva liikennöi 1870-luvulla Visuvedelle saakka. Visuveden vesillä seilanneita höyrylaivoja Antti Toikkonen on haudattu Kurun vanhalle hautausmaalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Elettiinpä ennenkin, Kurun Lehti, 2. vuosikerta, numero 22, kesä 2010 Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1898 kuolleet
6000 km/h (Pharaoh Overlordin albumi)

__NOTOC__ 6000 km/h on vuonna 2014 ilmestynyt Pharaoh Overlordin viides livealbumi. Turussa Ruissalon telakalla järjestetyllä H2Ö-festivallilla äänitetty albumi julkaistiin samaan aikaan kuin Circlen livealbumi 6000 km/h.Pharaoh Overlord: 6000 km/h LP (LIMITED) Ektro Records. Viitattu 6.3.2015. == Kappaleet == ;A-puoli # # ;B-puoli # # # == Kokoonpano == ;Pharaoh Overlord * Julius Jääskeläinen – kitara * Pekka Jääskeläinen – kitara * Janne Westerlund – kitara, laulu * Jussi Lehtisalo – basso * Tomi Leppänen – rummut == Lähteet == * Pharaoh Overlord ‎– 6000 km/h Discogs. ===Viitteet=== Luokka:Pharaoh Overlordin albumit Luokka:Vuoden 2014 konserttitallenteet
Jääkiekon Suomensarja 1966–1967

Jääkiekon Suomensarja 1966–1967 oli jääkiekon Suomensarjan 27. kausi. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa, jotka oli jaettu maantieteellisesti itälohkoon, länsilohkoon ja pohjoislohkoon. SM-sarjaan nousivat lohkovoittajat Upon Pallo Lahdesta ja Kärpät Oulusta, itälohkon kärkipaikan jakoivat tasapisteillä HIFK ja Töölön Vesa, uusintaottelun sarjanoususta voitti HIFK maalein 4–2. Nousuottelua seurasi paikan päällä 10 814 katsojaa, mikä oli uusi yleisöennätys kansallisissa jääkiekko-otteluissa Suomessa. Suomensarjassa kävi 113 253 katsojaa, mikä oli miltei kaksi kertaa enemmän kuin edellisellä kaudella (67 086). Yleisömäärien nousuun vaikutti etenkin Helsinkiin valmistunut jäähalli, jossa pelasivat itälohkon suurseurat HJK ja HIFK sekä Töölön Vesa ja Karhu-Kissat. == Sarjataulukot == ===Länsilohko=== Uusintaottelu Joukkue 1 Tulos Joukkue 2 Tarmo 2–3 Hokki ===Itälohko=== Uusintaottelu Joukkue 1 Tulos Joukkue 2 HIFK 4–2 Töölön Vesa ===Pohjoislohko=== Upon Pallo, Oulun Kärpät ja Helsingin IFK nousivat SM- sarjaan. Hämeenlinnan Tarmo, Tampereen Kisatoverit, Mikkelin Palloilijat, Joensuun Peli-Toverit, Kalevan Pallo ja Kajaanin Palloilijat putosivat maakuntasarjaan. Suomensarjaan maakuntasarjasta nousivat Imatran Ketterä, Tampereen Hilpara, Heinolan Palloilijat-47, Raahen Vesa, Åbo IFK ja Raholan Pyrkivä Tampereelta. ==Yleisömäärät== Seura Ottelut Yleisömäärä Yleisökeskiarvo Tarmo 7 3 681 525 HPK 7 3 041 434 VehU 7 2 437 347 Säppi 7 2 218 316 Hokki 7 1 686 240 UPallo 7 1 429 204 TPV 7 1 096 156 TKT 7 470 67 Yhteensä 56 16 058 286 Seura Ottelut Yleisömäärä Yleisökeskiarvo HIFK 7 22 210 3172 HJK 7 19 687 2812 Vesa 7 9 921 1417 JokP 7 8 333 1190 Karhu-Kissat 7 5 630 804 JoPeTo 7 3 418 488 LaPa 7 1 574 224 MP 7 900 128 Yhteensä 56 71 673 1279 Seura Ottelut Yleisömäärä Yleisökeskiarvo Valo 7 3 084 440 Jyp 7 2 912 416 Kärpät 7 2 198 314 Mu 7 2 004 286 KalPa 7 1 577 225 OPS 7 1 194 170 KaPa 7 1 081 154 PaU 7 658 94 Yhteensä 56 14 708 262 ==Lähteet== Luokka:Jääkiekon Suomensarja Luokka:Vuoden 1966 jääkiekko Luokka:Vuoden 1967 jääkiekko
Independencia (provinssi)

Independencia on Dominikaanisen tasavallan provinssi. Siellä on 52 589 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 2 007 neliökilometriä. Provinssi sijaitsee maan länsirajalla ja rajoittuu lännessä Haitiin. Sen pääkaupunki on Jimaní. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Dominikaanisen tasavallan tilastokeskus Luokka:Dominikaanisen tasavallan provinssit
San Andrés

San Andrés on usean paikan nimi: *San Andrés, kunta Boliviassa *San Andrés, arkeologinen kohde El Salvadorissa *San Andres, kunta Filippiinien Catanduanesissa *San Andres, kunta Filippiinien Quezonissa *San Andres, kunta Filippiinien Romblonissa *San Andrés, kunta Guatemalassa *San Andrés, kunta Hondurasissa *San Andrés, kaupunki Kolumbiassa *San Andrés, kunta Kolumbian Antioquiassa *San Andrés, pikkukaupunki Meksikossa *San Andrés de Giles, kaupunki Argentiinassa *San Andrés y Sauces, kunta Espanjan Teneriffalla *San Andrés Itzapa, kunta Guatemalassa *San Andrés Sajcabajá, kunta Guatemalassa *San Andrés Semetabaj, kunta Guatemalassa *San Andrés Villa Seca, kunta Guatemalassa *San Andrés Xecul, kunta Guatemalassa *San Andrés Cholula, kunta Meksikossa *San Andrés Duraznal, kaupunki Meksikossa *San Andrés Larráinzar, kaupunki Meksikossa *San Andrés Tuxtla, kaupunki Meksikossa *San Andrés Cabecera Nueva, kunta Meksikossa *San Andrés Dinicuiti, kunta Meksikossa *San Andrés Huaxpaltepec, kunta Meksikossa *San Andrés Huayapam, kunta Meksikossa *San Andrés Ixtlahuaca, kunta Meksikossa *San Andrés Lagunas, kunta Meksikossa *San Andrés Nuxiño, kunta Meksikossa *San Andrés Paxtlan, kunta Meksikossa *San Andrés Sinaxtla, kunta Meksikossa *San Andrés Solaga, kunta Meksikossa *San Andrés Teotilalpam, kunta Meksikossa *San Andrés Tepetlapa, kunta Meksikossa *San Andrés Yaá, kunta Meksikossa *San Andrés Yutatío, kunta Meksikossa *San Andrés Zabache, kunta Meksikossa *San Andrés Zautla, kunta Meksikossa *San Andrés, Providencia y Santa Catalina, saariryhmä ja departementti Kolumbiassa **San Andrés, saariryhmän saari *San Andrésin piirikunta, Perussa
San Francisco (täsmennyssivu)

San Francisco voi tarkoittaa: == Paikkoja == *San Francisco, Argentiina *San Francisco, Filippiinien Agusan del Sur *San Francisco, Filippiinien Cebu *San Francisco, Filippiinien Quezon *San Francisco, Filippiinien Etelä-Leyte *San Francisco, Filippiinien Surigao del Norte *San Francisco, Guatemala *San Francisco, Hondurasin Atlántida *San Francisco, Hondurasin Lempira *San Francisco, Kolumbian Antioquia *San Francisco, Kolumbian Cundinamarca *San Francisco, Kolumbian Putumayo *San Francisco, Yhdysvallat == Muuta == *San Francisco (1695), Espanjan laivaston linjalaiva *San Francisco, Cascadan kappale *San Francisco, Tor Endresenin laulu, Norjan edustaja Eurovision laulukilpailussa 1997 *San Francisco (Be Sure to Wear Flowers in Your Hair), Scott McKenzien laulu vuodelta 1967 *San Francisco FC, panamalainen jalkapalloseura La Chorreran kaupungista
Sergio Álvarez

Sergio Álvarez Conde, yleensä vain Sergio (s. 3. elokuuta 1986 Catoira, Espanja)El “gato” de moda del fútbol español sitúa a Catoira en el mapa internacionalSergio, «O Gato» que vuela de pie on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edusti lähes koko uransa ajan Celta Vigoa. == Seurajoukkueura == Sergio liittyi Celta Vigon nuorisoakatemiaan vuonna 1999. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa kaudella 2004–2005 maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kauden 2008–2009 hän pelasi lainalla Racing Ferrolissa. Sergio teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 4. kesäkuuta 2011 ottelussa Cartagenaa sarjakauden viimeisellä kierroksella.Balaídos se reencuentra con el triunfo justo antes de la promoción Marca. Viitattu 6.3.2015. Hieman Ismael Falcónin seurasta lähdön jälkeen, Sergio nostettiin pysyvästi edustusjoukkueen kokoonpanoon.Sergio Álvarez: «No me he rendido nunca y ahora voy a luchar por jugar» La Voz de Galicia. Viitattu 6.3.2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sergio Álvarezin tilastot BDFutbol-sivustolla * Sergio Álvarezin tilastot Soccerway-sivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vysokototšnyje kompleksy

NPO Vysokototšnyje kompleksy (), lyh. NPO VK on myös englanninkielisellä nimellä High Precision Systems tunnettu aseteollisuuskonserni. Se on Venäjän valtionkorporaatio Rostehin holdingyhtiönä toimiva tytäryhtiö. NPO VK:n pääkonttori sijaitsee Moskovassa. Aseteollisuuskonserni perustettiin vuonna 2009. Sittemmin siihen on liitetty uusia suuria aseteollisuusyrityksiä, kuten KB mašinostrojenija ja Tulan asetehtaat. Nykyään (2015) NPO VK-konserniin kuuluu noin 20 tytäryritystä, joista ainakin osalla on myös kaksoiskäyttö- tai siviilituotantoa. Konsernissa työskentelee yli 45 000 henkeä. Aseteollisuuskonsernin päätuotteisiin kuuluvat muun muassa: * taktiset ohjus- ja ilmatorjuntajärjestelmät, lyhyen matkan raketti- ja tykistöjärjestelmät sekä ohjukset maa-, ilma- ja merivoimille (mm. Iskander-M, eli SS-26) * panssarintorjuntaohjus- ja hyökkäysasejärjestelmät * tykistön ohjattujen ammusten laitteistot * panssaroitujen ajoneuvojen asejärjestelmät ja kevyiden panssaroitujen ajoneuvojen taistelujärjestelmät NPK Vysokototšnyje kompleksy oli eräs niistä Venäjän valtionyrityksistä, joihin muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni kohdistivat pakotetoimenpiteitä Venäjän federaation vuosina 2014–15 Ukrainaan kohdistaneiden sotilaallisten toimien (Etelä-Ukrainaan kuuluvan Krimin sotilasmiehitys, osallistuminen Donbassin sotaan) johdosta. Iskander tochka.jpg|Iskander-E -ohjuksia (Volgograd, 2008). Pantsir-S1 SAM at Engineering Technologies 2012.jpg|Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä Pantsir-S1, tässä GM-352-panssarille asennettuna (2012). Kornet-EM anti-tank vehicle at Engineering Technologies 2012.jpg|Panssarintorjuntaa varten Kornet-EM -järjestelmällä varustettu GAZ-2975 Tigr jeeppi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * KRET and VP join list of Russian companies cleared for export (24.2.2015) (janes.com) * Russia delivers Pantsir-S1 surface-to-air missile systems to Iraq without delay (20.2.2015) * Gun for the PAK FA will be tested in 2015 (2015) (globalaviationreport.com) * Russian Defense Ministry to get two Iskander-M missile systems (18.7.2014) (tass.ru) * “High-Precision Systems” is Developing a Next-Generation Pantsyr (11.9.2013) * Company Overview of OAO Hydrometpribor, Safonovsky Plant (bloomberg.com), ОАО Safonovski zavod Gidrometpribor (npovk.ru) Luokka:Rosteh Luokka:Venäläiset aseteollisuusyritykset
Jukka Moilanen

Jukka Moilanen (s. 24. maaliskuuta 1955 Mänttä) oli Ulvilan kaupunginjohtaja. https://www.satakunnankansa.fi/a/201328948 Koulutukseltaan Moilanen on insinööri (YAMK) teknologiaosaamisen johtaminen -linjalla.https://www.ulvila.fi/docs/file/Kaupunginjohtaja%20kolumnit/Artikkelit/Kotiseutulehteen%202012%20Jukka%20Moilanen.pdf http://www.uusiaika-lehti.fi/fi/nayta/uutinen/13382228399924 https://yle.fi/uutiset/3-9167188 Ulvilan kaupunginvaltuuston valitessa kaupunginjohtajan toukokuussa 2012 hän voitti Tomi Lähteenmäen äänin 22-13. Hän aloitti kaupunginjohtajana seuraavan lokakuun alusta.http://www.uusiaika- lehti.fi/fi/nayta/uutinen/13391295050024 http://areena.yle.fi/radio/1567897 Kaupunginjohtajaksi Moilanen siirtyi Satakuntaliiton alueiden käytön johtajan virasta. Hän oli sosiaalidemokraattien edustajana kaupunginvaltuuston jäsenenä ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Harjavallassa, jossa hänen isänsä on toiminut kunnanjohtajana 1960-luvulla. SDP-taustaisella Moilasella ei ollut puolueen jäsenkirjaa hänen tavoitellessaan Satakunnan maakuntajohtajan tehtävää. Moilanen harrastaa kilpaurheilua ja musiikkia. Moilanen on julkaissut kolme omakustannelevyä Pienen pojan haaveet (2012), Viimeinen kesä (2015) ja Kirje kotiin (2018). == Lähteet == Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Ulvilan kaupunginjohtajat Luokka:Harjavallan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jari Jussinmäki

Jari Jussinmäki on Paimion kaupunginjohtaja. Paimion kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi yksimielisesti marraskuussa 2004. Hän siirtyi kaupunginjohtajaksi TAD-keskuksen seutukehityspäällikön tehtävistä. Aikaisemmin Jussinmäki oli työskennellyt myös Sauvon kunnanjohtajana.http://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/1074006687/Jari+Jussinmaki+Paimionkaupunginjohtajaksi Vuonna 2013 hän haki Forssan kaupunginjohtajaksi.http://www.sss.fi/uutiset/464307.html?forumid=7&topicid;=0&parentid;=0&docid;=464307&topicsortorder;=0&topicpage;=1&commentsortorder;=0&commentpage;=1&commentpagesize;=4&action;=2 Hän sai 11 ääntä.http://www.kuntsari.fi/2013/05/jussinmaki-pysyy- paimiossa/#.VPkWv7DMQcA == Lähteet == Luokka:Paimion kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Sauvon kunnanjohtajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Open Ear

Open Ear on Heikki Sarmannon studioalbumi vuodelta 1975. Sarmannon kvintetin ja taustalaulajien lisäksi levyllä esiintyvät laulusolisteina Maija Hapuoja ja Harri Nikkonen. Levyn kannen teki Jorma Auersalo. == Kappaleet == Kaikki levyn sävellykset on tehnyt Heikki Sarmanto. === A-puoli === # # # # === B-puoli === # * # # == Muusikot == * Heikki Sarmanto – piano, sähköpiano, syntetisaattori * Pekka Sarmanto – basso * Pekka Pöyry – huilu, saksofoni * Juha Björninen – kitara * Esko Rosnell – rummut, lyömäsoittimet * Maija Hapuoja – laulu * Harri Nikkonen – laulu * Harmony Hunters (Wiik, Rosnell, Pöyry, Björninen, Hapuoja, Sarmanto) – laulu === Tuotanto === * Mikael Wiik – tuottaja * Jukka Teittinen – ääinitys * Jorma Auersalo – kansi, valokuva == Aiheesta muualla == * Open Ear discogs.com -sivustolla * Albumi Fono.fi:in tietokannassa == Lähteet == Luokka:Vuoden 1975 albumit Luokka:Heikki Sarmannon albumit
Avaintyönantajat AVAINTA

Avaintyönantajat AVAINTA ry on valtakunnallinen monitoimialainen yksityisen sektorin työnantajaedunvalvontajärjestö. Yhdistyksessä on jäsenyhteisöjä noin 600, joissa työskentelee lähes 36 000; henkilöä. AVAINTA:lla on monipuoliset yhteistyöverkostot ja tiiviit yhteydet kuntasektorin toimintaan ja kehittämiseen. AVAINTA sopii monialaisen työehtosopimuksen, joka kattaa mm. hallinto- ja toimistoalan-, sosiaali- ja terveydenhuollon ja teknisen alan henkilöstön. Lisäksi AVAINTA sopii muita ala- ja jäsenyhteisökohtaisia työehtosopimuksia. AVAINTAn hallituksen puheenjohtaja on Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Kietäväinen. AVAINTA:n toimitusjohtajana aloitti OTK Vesa Laine 9.2.2015. Avaintyönantajat AVAINTA ry tunnettiin aiemmin nimellä Palvelulaitosten työnantajayhdistys ry (PTY). == Aiheesta muualla == Avaintyönantajat AVAINTA ry Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöt
No Comments

No Comments, alaotsikoltaan Finnish Big Band Jazz, on suomalainen big band -jazzalbumi vuodelta 1975. Sillä soittaa Kaj Backlundin johtama, Suomen huippuluokan jazzmuusikoista koottu tilapäinen kokoonpano. == Kappaleet == === A-puoli === # # # === B-puoli === # * # # == Muusikot == * Olli Ahvenlahti – kosketinsoittimet * Markku Johansson – trumpetti, flyygelitorvi * Juhani Aaltonen – huilu, saksofoni * Pentti Lahti – baritonisaksofoni * Pentti Lasanen – alttosaksofoni, klarinetti, poikkihuilu * Nono Söderberg – kitara * Kaj Backlund – orkesterin johto === Tuotanto === * Arthur Fuhrmann – tuottaja * Matti Konttinen – tuottaja * Tauno Virtanen – kuvat == Aiheesta muualla == * No Comments discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1975 albumit Luokka:Suomalaiset jazzalbumit
Chicago (korttipeli)

Chicago on tikkipokerin kaltainen korttipeli. Ensiksi pelataan kaksi kierrosta pokeria ja ideana on kerätä mahdollisimman hyvä pokerikäsi, joista paras käsi saa pisteet. Tikki kierroksen jälkeen saa myös pisteitä parhaasta pokerikädestä (ei koske Chicagoa). Loppuun pelataan vielä yksi kierros tikkiä, josta tikin voittaja kerää myös pisteitä. Chicagon säännöistä on monta eri versiota ja niitä voi myös soveltaa. Peliä voi pelata esim. 51 pisteeseen saakka ja panoksen yhtä pistettä kohden voi sopia peliporukan kesken. Panos on usein kuitenkin 10-50snt/piste. ;Pisteytys voi mennä esimerkiksi näin: * Pari = 1p * 2 Paria = 2p * Kolmoset = 3p * Suora = 4p * Väri = 5p * Täyskäsi = 6p * Neloset = 8p Jokainen kanssa pelaaja menettää kaikki pisteensä ja aloittaa alusta * Värisuora = 51p Muut pelaajat menettävät pisteensä ja voitat koko pelin * Kakkos lopetus = 10p Lopetat ihan millä tahansa 2 kortilla eikä kellään ole lyödä isompaa samaa maata On myös mahdollisuus huutaa "Chicago" ennen tikkiä, jolloin sinun tulee pelata tikki niin, ettei kukaan saa sinua kiinni. Esim. Viisi korttia samaa maata (väri), ässä, kuningas, kuningatar, jätkä ja ihan mikä vaan samaa maata. Usein jos on väri ja kolme suurinta korttia kyseistä maata, on todella epätodennäköistä häviä Chicago. Jos pääset Chicagon läpi voitat 15 pistettä ja jos sinut saadaan kiinni, saa sinut kiinni ottanut 5 pistettä ja menetät 15 pistettä. Chicago kierroksen jälkeen ei saa enää pistettä pokerikädestä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Korttipelit
Franz Gruber (täsmennyssivu)

Franz Gruber on seuraavien henkilöiden nimi: *Franz Gruber, näyttelijä *Franz Gruber, itävaltalainen oopperalaulaja *Franz Gruber (s. 1959), itävaltalainen alppihiihtäjä *Franz Gruber (s. 1960), itävaltalainen katolilainen teologi *Franz Gruber (s. 1967), itävaltalainen jalkapalloilija *Franz Gruber- Gleichenberg (1886–1940), itävaltalainen taidemaalari *Franz Xaver Gruber (1787–1863), itävaltalainen alkeis­koulun opettaja, kirkko­urkuri ja säveltäjä *Franz Xaver Gruber (1801–1862), itävaltalainen taidemaalari.
Kortela

Kortela on Rauman kaupunginosa, joka sijaitsee valtatie 8:n varrella, Rauman eteläosassa. Kortelassa sijaitsee tunnettu Kortelan ABC, sekä urheilutalo Ooperi. Luokka:Rauman kaupunginosat Luokka:Rauman maalaiskunnan kylät
Our Latin Friends

Our Latin Friends on suomalaisen New Music Orchestran (myöhemmältä nimeltään UMO Jazz Orchestra) esikoisalbumi vuodelta 1976. Sen säveltuäjänimiä ovat Kaj Backlund, Eero Koivistoinen ja Heikki Sarmanto. Big bandiä johtaa Esko Linnavalli ja laulusolistina on Maija Hapuoja. == Kappaleet == === A-puoli === # # === B-puoli === # * # == Muusikot == * Maija Hapuoja – laulu * Pekka Pöyry – saksofoni, poikkihuilu * Pentti Lasanen – saksofoni, poikkihuilu * Eero Koivistoinen – saksofoni, poikkihuilu * Pentti Lahti – saksofoni, poikkihuilu * Simo Salminen – trumpetti * Markku Johansson – trumpetti * Kaj Backlund – trumpetti * Petri Juutilainen – pasuuna * Juhani Aalto – pasuuna * Heikki Sarmanto – piano, sähköpiano * Otto Berger – kitara * Pekka Sarmanto – basso * Esko Rosnell – rummut * Esko Linnavalli – orkesterin johto === Tuotanto === * Jukka Teittinen – äänitys * Markku Reunanen – kannen suunnittelu * Eino Vesalainen – kansikuva * Matti Konttinen – tuottaja == Aiheesta muualla == * Our Latin Friends discogs.com -sivustolla * Albumi Fono.fi:in tietokannassa == Lähteet == Luokka:Vuoden 1976 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset jazzalbumit Luokka:Heikki Sarmannon albumit
Vladimir Andrejev (täsmennyssivu)

Vladimir Andrejev on seuraavien henkilöiden nimi: *Vladimir Andrejev (1878–1940), venäläinen miekkailija *Vladimir Andrejev (s. 1945), neuvostoliittolainen koripalloilija *Vladimir Andrejev (s. 1958), neuvostoliittolainen alppihiihtäjä *Vladimir Andrejev (s. 1966), venäläinen kilpakävelijä *Vladimir Andrejev, venäläinen jääkiekkovalmentaja.
Syksy ja muita lauluja

Syksy ja muita lauluja on Heikki Sarmannon soolouran toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1976. Levyllä kuullaan Sarmannon sävellyksiä tunnettujen runoilijoiden, kuten Aaro Hellaakosken ja Eino Leinon runoihin säveltämiä lauluja, joita tulkitsevat Maija Hapuoja, Harri Saksala, Károly Garam sekä Sarmanto itse. Albumi julkaistiin vinyylilevynä ja C-kasettina Hi-Hat -levymerkillä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Heikki Sarmanto. Kaikkien kappaleiden sanoitukset Aaro Hellaakoski, ellei toisin mainita. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # # == Kokoonpano == === Laulajat === * Maija Hapuoja - laulu (1, 2, 3, 5, 9, 10, 13) * Harri Saksala - laulu (4, 7, 8, 11, 12, Love Recordsin luvalla) * Károly Garam - laulu (6, 11, 13) * Heikki Sarmanto - laulu (11) === Muusikot === * Heikki Sarmanto - piano * Tapani Tamminen - basso * Reino Laine - rummut ja bongot * Matti Koskiala - lyömäsoittimet ja rummut (4) * Juhani Aaltonen - huilu * Pekka Pöyry - saksofonit * Aale Lindgren - oboe * Esa Kamu - alttoviulu * Seppo Ristolainen - alttoviulu * Károly Garam - sello * Seppo Siirala - kitara === Tuotanto === * Per Wallenius - äänitys ja miksaus (MTV-studiot 1976) * Mikael Wiik - tuottaja (Hi-Hat Records 1976) * Erik Uddström - kansi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Syksy ja muita lauluja discogs.com -sivustolla * Albumi Fono.fi:in tietokannassa Luokka:Vuoden 1976 albumit Luokka:Heikki Sarmannon albumit
Nikolai Podgurski

Nikolai Ljutsianovitš Podgurski (, ; 13. elokuuta 1877 Tallinna, Viron kuvernementti – 1. marraskuuta 1918 Tallinna, Viro)Vice-Admiral Mikołaj Podgórski Podgorski.com. Viitattu 6.3.2015. oli Venäjän keisarikunnan laivaston kontra-amiraali, joka vaikutti Suomessa vuoden 1918 tapahtumien aikoihin Pohjanlahden meripuolustuksen johtajana. == Sotilasura == Puolalaistaustaista sukua ollut Podgurski kävi Pietarin merikadettikoulun vuosina 1891–1897 ja palveli sen jälkeen meriupseerina eri sotalaivoilla. Hän osallistui Venäjän–Japanin sodan aikana 1904 Port Arthurin puolustukseen ja vältti vangiksi joutumisen kaupungin antautumisen yhteydessä. Sen jälkeen hän oli Venäjän Itämeren laivastossa useiden sota-alusten komentajana. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä elokuussa 1914 Podgurski ylennettiin 1. luokan kapteeniksi (kommodori). Hän oli 1914–1915 risteilijä Rossijan kapteenina, 1915–1916 sukellusveneprikaatin komentajana Itämerellä ja marraskuusta 1916 alkaen Pohjanlahden meripuolustuksen johdossa asemapaikkanaan Vaasa. Hän sai joulukuussa 1916 ylennyksen kontra-amiraaliksi. On myös väitetty, että Podgurski siirrettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen tähän vähempiarvoisena pidettyyn tehtävään Pohjanmaalle, koska hän oli uusien vallanpitäjien epäsuosiossa tuomittuaan vuonna 1906 sotaoikeuden jäsenenä Tallinnassa kuolemaan 18 vallankumouksellista merisotilasta, jotka olivat surmanneet upseerinsa.Lars Westerlund: Vaasan valtauksen venäläissurmat 28.1.1918 Podgorski.com (julkaistu alkujaan teoksessa Venäläissurmat Suomessa 1914–1922, Osa 2.1. Sotatapahtumat 1918–22). Viitattu 6.3.2015. Podgurski ilmeisesti teki tammikuussa 1918 yhteistyötä kenraali C. G. E. Mannerheimin kanssa ja auttoi tämän johtamia Pohjanmaan suojeluskuntia ennen Vaasan valtausta, jonka aikana Vaasan venäläiset varuskunnat riisuttiin aseista. Hän oli yksi niistä Vaasassa oleskelleista venäläisistä komentajista, joiden on arveltu tehneen mahdollisesti Mannerheimin kanssa salaisen sopimuksen venäläisten aseiden vapaaehtoisesta luovuttamisesta Suomen valkoisille.Heikki Muilu, Venäläiset sotilaat valkoisessa Suomessa, s. 36–38. Atena, Jyväskylä 2010. Hän myös antoi Mannerheimille tärkeitä salaisia tietoja Pohjanlahden meripuolustuksen tilasta ilmoittaen muun muassa merimiinojen sijainnin rannikon edustalla. Myös punakaartit ja Suomessa toimineet bolševikkien sotilaskomiteat luulivat sisällissodan alkaessa Podgurskin olevan omalla puolellaan, mutta käsitys osoittautui pian virheelliseksi. Podgurski sai syyskuun 1918 lopussa Suomen viranomaisilta luvan matkustaa Tallinnaan, jossa hän kuitenkin pian sairastui ja kuoli espanjantautiin. Matkustuslupaa perusteltiin sillä, että ”hänen sinnikkään ja tarmokkaan punaisten matruusikoplien vastaisen toimintansa ansiosta Pohjois-Suomi on välttynyt suurelta onnettomuudelta”.Muilu 2010, s. 148. ==Lähteet== Luokka:Venäjän keisarikunnan laivaston amiraalit Luokka:Suomen sisällissodan venäläiset Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet