EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suomen YK-nuoret

Suomen YK-nuoret on suomalainen puoluepoliittisesti sitoutumaton nuorisojärjestö. Järjestön tavoitteena on levittää tietoa Yhdistyneiden kansakuntien toiminnasta toimimalla erityisesti nuorten ja opiskelijoiden keskuudessa, sekä edistää kansainvälistä yhteisymmärrystä ja kansojen rauhanomaista yhteistoimintaa. Suomen YK-nuoret on ainoa valtakunnallinen YK- nuorisojärjestö Suomessa. YK-nuoret tarjoaa nuorille mahdollisuuden kansalaisjärjestötoiminnan kautta kasvattaa tietämystä YK:iin liittyvistä aiheista ja laajemmin globaaleista kehityskysymyksistä sekä osallistua kansainväliseen toimintaan. Järjestö järjestää erilaisia keskustelu- ja esitelmätilaisuuksia, kansainvälisiä seminaareja, kampanjoita ja yhteistyöprojekteja. Järjestö on perustettu vuonna 1967 ja sen nykyisenä (2020) puheenjohtaja toimii Nicole Onnela.Hallitus 2020 . YK-nuoret.. Suomen YK-nuoret on kattojärjestö, johon kuuluu kuusi jäsenjärjestöä. Näistä viisi on YK-nuorten paikallisjärjestöjä (Helsinki, Jyväskylä, Tampere, Turku ja Oulu), joiden lisäksi YK-nuorten alla toimii Suomen malli-YK-yhdistys Finnish Model United Nations Society. YK-nuoret on Suomen Nuorisoalan kattojärjesto Allianssi ry:n, Kepa ry:n, Pohjola-Nordenin Nuorisoliiton, Anna Lindh -säätiön, sekä Suomen YK-liiton jäsenjärjestö. YK-nuoret Alumni on Suomen YK- nuorten alumniyhdistys, jonka tarkoitus on tukea Suomen YK-nuorten toimintaa. Jäsenistö koostuu entisistä YK-nuorista ja jäsenjärjestöjen aktiiveista. Kansallisten jäsenjärjestöjen lisäksi Suomen YK-nuoret toimii United Nations Youth Associations Network, World Federation of United Nations Associations, sekä SDSN Youth -verkostoissa. == Hallinto == YK-nuorten varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä rekisteröity yhdistys tai luonnollinen henkilö. Kannattajajäseneksi voi liittyä sekä luonnollinen henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö. YK-nuorten liittohallitus hyväksyy ja erottaa jäsenet liittokokouksen päätöksellä kahden kolmasosan enemmistöllä. Liittohallitukseen kuuluu liittohallituksen puheenjohtaja, vähintään yksi varapuheenjohtaja, sekä 6–10 varsinaista jäsentä sekä heidän henkilökohtaiset varajäsenensä. Vähintään yhden liittohallituksen jäsenestä tulee olla edustettuna kustakin jäsenjärjestöstä. Liittohallituksen toimikausi kestää kalenterivuoden. == Talous == Rahoituksen lähde 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille 25 000 € 19 000 € 15 000 € 8 000 € 8 000 € 8 000 € 8 000 € == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen YK-nuoret Luokka:Suomalaiset poliittiset nuorisojärjestöt Luokka:Yhdistyneet kansakunnat
Arléta

Arléta (; oik. Argyró-Nikoléta Tsápra, Αργυρώ-Νικολέτα Τσάπρα; 3. maaliskuuta 1945 Ateena – 8. elokuuta 2017 Ateena) oli kreikkalainen laulaja-muusikko, kirjailija ja kuvittaja. == Diskografia == * Tragoudá i Arléta (Τραγουδά η Αρλέτα, Lyra, 1966) * Arléta No2 (Αρλέτα Νο2, Lyra, 1967) * Sto rythmó tou agéra (Στο Ρυθμό του Αγέρα, Lyra, 1968) * 12+1 tragoúdia tou Mánou Chatzidáki (12+1 Τραγούδια του Μάνου Χατζιδάκι, Lyra, 1969) * Éxi méres (Έξη Μέρες, Lyra, 1970) * Taxidévontas (Ταξιδεύοντας, Lyra, 1976) * Romancero Gitano (Lyra, 1978) * Éna kapélo me tragoúdia (Ένα Καπέλο με Τραγούδια, Lyra, 1981) * Perípou (Περίπου, Lyra, 1984) * Tsái giasemioú (Τσάι Γιασεμιού, CBS, 1985) * Zitáte sas po (Ζητάτε Σας Πω, CBS, 1987) * Déka kai mía nýchtes (Δέκα και μία νύχτες, CBS, 1989) * Ektós édras (Εκτός Έδρας, CBS, 1989) * Áse ta kryfá krymména (Άσε τα Κρυφά Κρυμμένα, Columbia, 1991) * Metá timís (Μετά Τιμής, Portrait, 1993) * Émporos oneíron (Έμπορος Ονείρων, Aktí, 1995) * Kai páli chaírete (Και Πάλι Χαίρετε, Legenda, 2009) * Demo (Lyra, 2010) == Kuvitukset == * Bertolt Brecht "Ο Μπαρμπα-Έντε" (Οδυσσέας Editions, 1979) * Vladimir Mayakovsky "Το Αλογάκι-Φωτιά" (Οδυσσέας Editions, 1986) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Biography at last.fm Luokka:Kreikkalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Atsaseriini

Atsaseriini (AZA), Sermyl on eräs syöpälääke. Sitä on käytetty etenkin verisyöpien, kuten lasten akuuttien leukemioitten hoitoon. Atsaseriinin on korvannut myöhempänä atsatiopriini. Atsaseriinin annostelu on yhdistelty merkaptopuriiniin (6MP), jonka vaikutusta se vahventaa. Atsaseriini on glutamiinin vastavaikuttaja eli antagonisti.Vartiainen,I., 1960: s. 183 Alun perin oli atsaseriini onnistuttu eristämään Streptomyces-suvun aktinobakteerista. Atsaseriinin kemiallinen kaava on C5H7N3O4, moolimassa 173.13 g/mol ja CAS-numero 115-02-6. == Lähteet == *Vartiainen Ilmari, SHKS - WSOY, 1960: Lääkeaineoppi - Farmakologia. Helsinki, Porvoo. s. 182–183. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *http://finto.fi/mesh/fi/page/D001377 *PubChem: Azaserine *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Azaserine Luokka:Lääkkeet Luokka:Solunsalpaajat
Suomen Hoivatilat

Hoivatilat (ent. Suomen Hoivatilat Oyj) on suomalainen kiinteistöyhtiö, joka on erikoistunut päiväkoti-, hoiva- ja palvelukiinteistöjen rakennuttamiseen, omistamiseen ja vuokraamiseen. Yrityksen kotipaikka on Oulu ja toimipisteitä sen lisäksi Espoo sekä Ruotsin tytäryhtiön (Hoivatilat AB) Tukholman toimipiste. Hoivatilojen toimintamalli on jäädä rakennuttamiensa palvelukiinteistöjen pitkäaikaiseksi omistajaksi. Asiakkaita ovat muun muassa hoiva-alan yritykset, kunnat ja sosiaali- ja terveysalan kolmannen sektorin toimijat.Kiinteistökehittäminen perustuu osallistavaan suunnitteluun, jossa kohteen tulevat käyttäjät ovat mukana kohteen yksityiskohtien suunnittelussa. Palvelukortteliksi nimetyllä kiinteistökonseptilla Hoivatilat pyrkii yhdistämään niin julkisia kuin kaupallisia palveluja sekä asumisen samoihin sijainteihin muun muassa sosiaalisten ja ympäristötekijöiden vuoksi. === Hoivatilojen historia pörssissä === Hoivatilojen osakkeilla käytiin vuosina 2016–2017 kauppaa Helsingin pörssin First North -kaupankäyntilistalla. Yritys noteerattiin maaliskuun 2017 alusta lähtien Helsingin pörssin päälistalla. Marraskuussa 2019 belgialainen hoivakiinteistöihin erikoistunut Aedifica teki julkisen ostotarjouksen kaikista Suomen Hoivatilojen osakkeista. Ostotarjouksessa Hoivatilojen yhteenlasketuksi markkina-arvoksi määriteltiin noin 376 miljoonaa euroa. 22\. marraskuuta Hoivatilojen merkittäviin omistajiin lukeutunut brittiläinen varainhoitaja Clearance Capital kuitenkin ilmoitti julkisesti, ettei se yhdessä useiden muiden merkittävien osakkaiden kanssa aio suostua Aedifican tekemään tarjoukseen. Joulukuun 2019 alussa Aedifica korotti ostotarjoustaan 31 miljoonalla eurolla, johon alkuperäistä tarjousta julkisesti vastustaneet omistajat suostuivat. Aureit Holding Oy sai omistusoikeuden kaikkiin Hoivatilojen osakkeisiin ja Hoivatilojen osakkeet (tunnus: HOIVA) poistettiin Nasdaq Helsingin pörssilistalta 15.5.2020. === Hoivatilat 2020-luvulla === Vuonna 2022 Hoivatilat teki 50,7 miljoonaa euroa liikevaihtoa (2021: 42,5 milj.) ja sen tulos oli 54 miljoonaa euroa. Yhtiön palveluksessa oli 31 työntekijää (2021: 30 hlöä). Hoivatilat on menestynyt useasti Great Place to Work -instituutin järjestämissä kilpailullisissa tutkimuksissa. Vuonna 2023 Hoivatilat valittiin pienten yritysten sarjassa Suomen parhaaksi ja Euroopan seitsemänneksi parhaaksi työpaikaksi. === Hoivatilojen rakennuttamia kohteita === * Malminkartanon palvelukortteli, Malminkartano, Helsinki * Sisunaukion palvelukortteli, Tampere, Härmälänranta * Isokarhun palvelukortteli, Tuusulan asuntomessualue, Rykmentinpuisto * Espoon kristillinen koulu, Espoo * Tampereen ensi- ja turvakoti, Kaukajärvi * Pohjois-Ritaharjun koulu, Oulu (Suomen suurin yhtenäiskoulu, joka sijaitsee kolmessa eri toimipisteessä) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Hoivatilat Luokka:Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Suomalaiset kiinteistöomistajat
Toivo Aalto-Setälä

Toivo Armas (T. A.) Aalto-Setälä (2. helmikuuta 1896 Köyliö – 3. huhtikuuta 1977 Rauma) oli suomalainen kihlakunnantuomari, laamanni ja kansallisen kokoomuksen kansanedustaja.Porvarillisen työn arkisto : Toivo Aalto-SetäläKuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg) Aalto-Setälän vanhemmat olivat maanviljelijä Jooseppi Aalto ja Aina Sofia Setälä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1915 ja valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1921. Aalto-Setälä sai varatuomarin arvon 1923. Aalto-Setälä toimi asianajajana Raumalla 1921–1930. Hän oli Rauman raastuvanoikeudessa ja maistraatissa nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1922–1929 ja oikeuspormestarina 1930–1953. Tämän jälkeen hän oli Euran tuomiokunnan tuomarina Raumalla 1953–1959, Ulvilan tuomiokunnan tuomarina Porissa 1959–1966 ja lakiasiaintoimiston hoitajana Raumalla 1966–1970. Aalto-Setälä oli myös sotatuomarina 1942–1946, Rauman merenkulkukoulun opettaja sekä Länsi-Suomi- lehden vastaavana toimittajana 1932–1933, 1938 ja 1942. Hän sai pormestarin arvonmen 1954 ja laamannin arvonimen 1965. Rauman seudun asialla vuodesta 1905, Länsi-Suomi 6.12.2015 Aalto-Setälä oli kansanedustajana 1927–1929 ja 1930–1933 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa ja toimi Rauman kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1941–1947. Aalto-Setälä kuului muun muassa kokoomuksen puoluevaltuuskuntaan ja Suomen reserviupseeriliiton hallitukseen. Toivo Aalto-Setälä oli naimisissa vuodesta 1922 Katri Maria Horellin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot‎ Luokka:Rauman kaupunginvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Karanko

Karanko on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Karankoja: * Kari Karanko (1941–2020), diplomaatti * Toivo Karanko (ent. Savolainen, 1891–1969), jääkärikapteeni * Väinö Karanko (ent. Savolainen, 1901–1983), eversti * Yrjö Karanko (ent. Krank, 1883–1957), säveltäjä.
Kauko Vahe

Kauko Vihtori Vahe (6. huhtikuuta 1920 Rauma – 7. kesäkuuta 1993 Rauma) oli suomalainen päätoimittaja, opetusneuvos ja toimitusjohtaja.Kuka kukin on 1978 (Projekt Runeberg)Kuolleita : Opetusneuvos Kauko Vahe, Helsingin Sanomat 11.6.1993 Vaheen vanhemmat olivat sähköasentaja Vihtori Valfrid Vahe (Iso- Wahe) ja Aino Alina Sundvall. Hän pääsi ylioppilaaksi 1939. Vahe oli Satakunnan Kansan toimittajana 1941–1955 ja Yleisradion Porin ohjelmapäällkkönä 1952–1954. Hän oli sitten raumalaisen Länsi-Suomi-lehden 2. toimittajana 1953–1955 ja Länsi-Suomen päätoimittajana 1955–1980 sekä lehteä kustantaneen oy Länsi-Suomen toimitusjohtajana vuodesta 1958 alkaen ja yhtiön johtokunnan jäsenenä vuodesta 1965. Hän sai opetusneuvoksen arvon 1976. Vahe oli myös osakkaana Oy Länsi-Suomessa. Hän myi osakkeensa Satakunnan Kansalle vuonna 1985 kun Länsi-Suomi-lehden kustannusyhtiötä yritettiin vallata.Rauman seudun asialla vuodesta 1905, Länsi-Suomi 6.12.2015 == Teoksia == * Kronikka Satakunnan kirjateollisuus oy:n juhlassa : esitti 6.12.1944. Pori 1944 * Ne menneet kouluvuodet : Muistelua 75-vuotiaan Rauman yhteislyseo-lyseon vaiheista, opettajista ja oppilaista ; julkaisutoimikunta Kauko Vahe ym., sihteeri Maija-Liisa Tuominen. 75-vuotisjuhlien päätoimikunta, Rauma 1968 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kauko Vaheen elämäkerta Kansallisbiografiassa Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Mestareiden kisa 2015

Mestareiden kisa 2015 oli järjestyksessään 27. Mestareiden kilpailu. Kilpailu käytiin 20–21. marraskuuta Lontoon olympiastadionilla Lontoossa. Kilpailun voitti saksalainen Sebastian Vettel, joka päihitti finaalissa Tom Kristensenin lähtövoitoin 2–0. == Osallistujat == Maa / joukkue Kuljettaja Sarja 2015 All Stars Romain Grosjean Formula 1 All Stars Chris Hoy ELMS, Radical European Masters Yhdysvallat Ryan Hunter-Reay IndyCar Series Yhdysvallat José María López World Touring Car Championship Australia Daniel Ricciardo Formula 1 Australia Mick Doohan Brasilia Felipe Massa Formula 1 Brasilia Nelson Piquet Jr. Global RallyCross, Formula E, Indy Lights Englanti 1 Jason Plato BTCC Englanti 1 Andy Priaulx BTCC, ELMS Englanti 2 Jenson Button Formula 1 Englanti 2 Alex Buncombe Blancpain Endurance Series Saksa Sebastian Vettel Formula 1 Saksa Nico Hülkenberg Formula 1, FIA WEC Pohjoismaat Tom Kristensen Pohjoismaat Petter Solberg FIA World Rallycross Championship Skotlanti David Coulthard Skotlanti Susie Wolff Formula 1 testi ja varakuljettaja Young Stars Jolyon Palmer Formula 1 testi ja varakuljettaja Young Stars Pascal Wehrlein DTM == Autot == * Ariel Atom * KTM X-Bow * ROC Car * NASCAR Chevrolet SS Stock Car * Mercedes-AMG GT * Radical SR3 RSX * Rage Comet * RX 150 2015 Luokka:Vuoden 2015 moottoriurheilu Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan moottoriurheilu Luokka:Lontoon urheilu
Mägi

Mägi on virolainen sukunimi. Mägi tarkoittaa viroksi mäkeä. Se on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Arvo Mägi (1913–2004), virolainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja kriitikko * Ester Mägi (1922–2021), virolainen säveltäjä * Konrad Mägi (1878–1925), virolainen taidemaalari * Mikk Mägi (s. 1987), virolainen näyttelijä, ohjaaja ja animaattori * Paul Mägi (s. 1953), virolainen kapellimestari * Rasmus Mägi (s. 1992), virolainen aita- ja pikajuoksija * Tõnis Mägi (s. 1948), virolainen laulaja, kitaristi, säveltäjä ja näyttelijä.
Bringer of Pain

Bringer of Pain on suomalaisen metalliyhtye Battle Beastin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2017 levymerkillä Nuclear Blast.iTunes: Battle Beast – Bringer of Pain Albumi on edeltäjiinsä nähden duurivoittoisempi kokonaisuus, ja se on Battle Beastin ensimmäinen uudella kokoonpanolla sen vakinaistettua aiemmin livekitaristina toimineen Joona Björkrothin yhtyeessä. Björkroth on myös osallistunut merkittävästi kappaleiden sävellystyöhön. Albumi nousi julkaisuviikollaan 8/2017 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi. Albumilta julkaistiin singlet ”King for a Day” sekä ”Familiar Hell”. Molemmista kappaleista kuvattiin musiikkivideot. Albumia on myyty platinalevyyn oikeutettavan 20 000 kappaletta == Kappaleet == == Kokoonpano == * Noora Louhimo – laulu * Joona Björkroth – kitara * Juuso Soinio – kitara * Eero Sipilä – basso, laulu * Pyry Vikki – rummut * Janne Björkroth – koskettimet === Tuotanto === * Janne Björkroth – tuottaja * Mika Jussila – masteroija == Arvostelut == * Imperiumi: * Kaaoszine: * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Battle Beastin albumit
Pauli Uusi-Kilponen

Pauli Uusi-Kilponen (s. 1952 Rauma) on suomalainen päätoimittaja ja toimitusjohtaja.Pauli Uusi-Kilponen Hämeen Sanomien johtoon, Hämeen Sanomat 28.6.2007 RTV 16.3.1997 : Jalka oven välissä. (Youtube-video)Pauli Uusi- Kilponen Hämeen Sanomat -lehden päätoimittajaksi ja Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtajaksi 1.10.2007 alkaen Ainagroup Uusi-Kilponen oli työssä Rauman satamassa varastokirjurina ja satamatyönjohtajana 1973–1980 mutta toimi jo samalla freelance-toimittajana. Hän perusti vuonna 1979 yhdessä veljensä, sähköasentaja Vesa Uusi-Kilposen, toimittaja Kari Värjyn ja faktori Jouko Kallilan kanssa Raumalle Uusi Rauma -nimisen kaupunkilehden. Hän oli lehden palveluksessa vakinaisena toimittajana vuodesta 1984 vuoteen 1987 saakka, jolloin hän lähti Torontoon Kanadaan. Uusi-Kilponen oli Kanadassa parin vuoden ajan Yleisradion, Turun Sanomien ja Ilta-Sanomien kirjeenvaihtajana. Suomeen palattuaan hän oli ensin Uusi Rauma -lehden päätoimittajana ja sitten Janton Oy:ssä Turkulainen ja Riihimäen Sanomat -paikallislehtien vastaavana päätoimittajana ja lisäksi jälkimmäisen lehden toimitusjohtajana.Amerikkalainen unelma Raumalla, Taloussanomat, is.fi 20.5.2002Avainsanana ihmisläheisyys, Raumalainen.fi 2.11.2013 Uusi-Kilponen oli Raumalla ilmestyvän Länsi-Suomi-lehden päätoimittajana 1996–2007 ja lehteä kustantavan Oy Länsi-Suomi yhtiön toimitusjohtajana 1999–2007. Hän oli Hämeenlinnassa ilmestyvän Hämeen Sanomien päätoimittaja ja Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtaja vuosina 2007–2018 sekä vuodesta 2013 myös Aina Group Oyj:n toimitusjohtaja.Hämeen Sanomien päätoimittaja vaihtuu, Hämeen Sanomat 17.6.2016 Uusi-Kilponen ilmoitti jo kesällä 2016 jäävänsä pois päätoimittajan tehtävästä,Uusi-Kilponen ei jatka Hämeen Sanomien päätoimittajana, Länsi-Suomi 17.6.2016 mutta seuraajaa ei löytynyt, ja hän jatkoi tehtävässä vuoteen 2018. Hän oli myös Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtaja ja Aina Groupin johtoryhmän puheenjohtajaVuosikertomus 2016, Aina Group saman vuoden loppuun saakka. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Juha Numminen: Kova peli - Kaupunkilehti Uuden Rauman menestystarina. Länsirannikon Viestintä Oy – Länsi-Suomi Yhtymä Oy, Rauma 2002 ISBN 9529145713 Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juantehtaan koulu

Juantehtaan koulu on alakoulu Kuopion Juankoskella. Perinteisen nimen omaavassa rakennuksessa ovat opiskelleet 1–6 luokkalaiset keväästä 2016 asti. Rakennuksessa toimii myös Kuopion konservatorio sekä kansalaisopisto. Musiikki- ja kansalaisopisto käyttävät tiloja iltaisin. Alakerrassa ovat tekstiili- ja teknisen käsityön luokat ja opettajainhuone. Keskikerroksessa on liikuntasali ja luokkatiloja. Oppilaat käyvät syömässä Ruukinkoulun agorassa. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Juankosken rakennukset ja rakennelmat Luokka:Juankoski (kaupunginosa)
Samoista soluista

Samoista soluista on Ikinä-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2017 levymerkillä Sakara Records.Levykauppa Äx: IKINÄ – Samoist soluista Albumin ensimmäinen single ”Magic Mike” julkaistiin 10. kesäkuuta 2016, ja siitä kuvattiin musiikkivideo.iTunes: IKINÄ – Magic Mike Toinen single ”#elämää” julkaistiin 30. syyskuuta 2016 ja kolmas sekä viimeinen single ”Et pelkää” ilmestyi 27. tammikuuta 2017.iTunes: IKINÄ – #elämääiTunes: IKINÄ – Et pelkää Yhtye teki albumin julkaisun tiimoilta helmikuussa 2017 yhteisen ”Kakara Tour” -kiertueen Apina-yhtyeen kanssa. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 5½/10 * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset metallialbumit Luokka:Suomalaiset alternative metal -albumit Luokka:Sakara Recordsin albumit
Cali P.

Cali P. (oikealta nimeltään Pierre Nanon, s. 1985 Guadeloupe) on sveitsiläinen reggae- ja dancehall-artisti. Hän on kotoisin Guadeloupelta, Karibialta. == Elämä ja ura == Pierre Naon syntyi 1985, Guadeloupen saaristossa. Hän aloitti rumpujen soittamisen jo 3-vuotiaana ja kirjoitti ensimmäiset kappaleensa 14-vuotiaana. Hänen perheensä muutti Sveitsiin, kun hän oli pieni. Musiikkiuransa hän aloitti vuonna 2000. Luokka:Reggaemuusikot Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ikinä

__NOTOC__ Ikinä on kouvolalainen yhtye, joka yhdistelee musiikissaan 2000-luvun metallimusiikkia, pop-musiikkia, rockia sekä punkia. Yhtyeen perustivat laulajat Katariina ja Tuuli sekä rumpali Santeri, ja myöhemmin siihen liittyivät kitaristi Samuli sekä basisti-tuottaja Lauri.Facebook: IKINÄ – Tietoja Yhtye luonnehtii itseään tiiviiksi, kovatahtoiseksi ja musiikissaan vastakohtia hyödyntäväksi kollektiiviksi. Yhtye haki musiikillista tyyliään useita vuosia, kunnes se vakiinnutti sen nykyiseensä loppuvuodesta 2015, ja kappale ”Terapiaa” äänitettiin. Sakara Recordsin toimitusjohtaja Tuomo Saikkonen kuuli kappaleen ja tarjosi yhtyeelle levytyssopimusta vielä samana päivänä. Yhtye solmi levytyssopimuksen marraskuussa 2015, ja kappale julkaistiin sellaisenaan 12. helmikuuta 2016. Yhtyeen esikoisalbumi Samoista soluista julkaistiin 17. helmikuuta 2017. Yhtye soitti Helsingin Virgin Oilissa kaksi uutta, ennenkuulematonta kappaletta "Sahara" ja "Turbounelmii" 19.8.2017. Yhtye julkaisi vuoden 2018 aikana kolme singleä. Niistä ensimmäinen "Turbounelmii" julkaistiin 23. helmikuuta. 18. huhtikuuta yhtye julkaisi "Vaatteet päältä" singlen. 30. marraskuuta yhtye julkaisi "Maailmannapa" singlen, joka sisältyi heidän tulevalle kakkoslevylle. Yhtyeen toinen albumi Millenniaalin itsehoito-opas epävarmaan aikuisuuteen julkaistiin 1. marraskuuta 2019. Kyseiseltä albumilta julkaistiin neljä singleä: "Senkin millenniaali" (20. syyskuuta), "En tullu pysähtyy" (4. lokakuuta), "Lässyä tarinaa" (18. lokakuuta) ja "Paljaana" (30. lokakuuta). == Jäsenet == * Katariina Sorsa – laulu * Tuuli Paju – laulu * Samuli Suokas – kitara * Aake Lämsä - basso * Santeri Paju – rummut === Entiset jäsenet === * Lauri Hämäläinen – basso, laulu (-2020) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * === Singlet === * ”Terapiaa” (2016) * ”Magic Mike” (2016) * "Kryptoniitti" (2016) * ”#elämää” (2016) * ”Et pelkää” (2017) * ”Turbounelmii” (2018) * "Vaatteet päältä" (2018) * "Maailmannapa" (2018) * "Senkin millenniaali" (2019) *"En tullu pysähtyy" (2019) *"Lässyä tarinaa" (2019) *"Paljaana" (2019) *"Tietäjät tietää" (2022) *"Burn" (2022) *"Hattara" (2022) *"Riivaaja" (2023) *"Tie" (2023) *"Syvämeri" (2023) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Facebook Luokka:Suomalaiset alternative metal -yhtyeet Luokka:Kouvolalaiset yhtyeet
Lalibelan kalliokirkot

Lalibelan kalliokirkot ovat Lalibelan kaupungissa Etiopiassa sijaitsevat 11 kallioon kaiverrettua kirkkoa. Perinteisesti on ajateltu, että ne rakennettiin kuningas Lalibelan valtakaudella 1181–1221. Arkeologisten todisteiden perusteella kirkot rakennettiin viidessä vaiheessa 700–1200-lukujen aikana. == Sijainti == pienoiskuva|vasen|Lalibelan alueen kartta. Lalibelan kalliokirkot on kaiverrettu kallioon noin 2 630 metrin korkeuteen. Ne sijaitsevat Lalibelan kaupungissa Ābune Yosēf -vuoren juurella. Lalibelassa on kaksi viiden kirkon ryhmää ja yksittäinen Biete Ghiorgisin kirkko. Pohjoiseen ryhmään kuuluvat Biete Golgotha Mikael, Biete Mariam, Biete Denagel, Biete Maskal ja Biete Medhani Alen. Eteläiseen ryhmään kuuluvat Biete Lehem, Biete Gabriel Rafael, Biete Abba Libanos, Biete Amanuel ja Biete Qeddus Mercoreus. == Arkkitehtuuri ja rakennustekniikka == Kallio, johon kirkot on rakennettu, koostuu pääosin kahdentyyppisestä vulkaanisesta basaltista. Rakentajat merkitsivät ensin rakennusten ulkoreunat ja sen jälkeen alkoivat kaivertaa rakennusta irti kalliosta. Normaalisti rakennukset tehdään lattiasta kattoon, mutta Lalibelan kalliokirkoissa lattiat rakennettiin viimeiseksi. Kirkot ovat pohjakaavaltaan basilikan tai ristin muotoisia. Niissä kirkoissa, joissa se on geologisesti ollut mahdollista, on käytetty ortodoksista perinnettä, jossa sisäänkäynti on läntisellä, pohjoisella ja eteläisellä julkisivulla. Ovi- ja ikkuna-aukoissa on todisteita useista arkkitehtuurin tyyleistä. Eräs tyyli on perintöä Aksumin kuningaskunnasta, joka hallitsi Etiopiaa ja Eritreaa noin 100–900-luvuilla. == Historia == Etiopialaisen perinteen mukaan kirkot rakennettiin kuningas Lalibelan valtakaudella. Lalibela hallitsi Etiopiassa noin 1181–1221, ja hänen hagiografiansa mukaan hän kaiversi kirkot enkelien avulla 24 vuodessa. 2000-luvun alussa tehtyjen arkeologisten tutkimusten perusteella Lalibelan kirkot rakennettiin viidessä vaiheessa 700–1200-lukujen aikana. Rakennusryhmä saatin valmiiksi 1200-luvun alkupuolella Lalibelan aikoihin.Negussie, Elene, s. 3. Vaikka rakennukset ovatkin nykyään kirkkoja, niin niistä varhaisimmat, Biete Mercoreus ja Biete Gabriel Rafael, olivat todennäköisesti alkujaan joko kuninkaallisia palatseja tai linnoituksia. Kalliokirkkoja on käytetty 1100-luvun jälkeen jatkuvasti uskonnollisiin tarkoituksiin. Lalibelan kirkot on otettu suojelukohteiksi 1900-luvulla. Ne kuuluivat 1960-luvulla ensimmäisiin World Monuments Fundin rahoittamiin entisöimisprojekteihin. Kirkot olivat myös yksi kahdestatoista ensimmäisestä Unescon maailmanperintökohteesta, kun ne valittiin listalle vuonna 1978.Negussie, Elene, s. 1. WMF ja Unesco ovat vuodesta 2007 lähtien tehneet yhteistyötä kirkkojen säilyttämiseksi. Neljälle kirkolle rakennettiin tuona vuonna vesisateelta suojaava katos. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Etiopian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Etiopiassa Luokka:Kivikirkot
Joogamatto

thumb|300px|right|Joogamattoja. Joogamatto on joogassa käytetty harjoitusalusta. Sen tarkoituksena on estää liukuminen sekä toimia pehmikkeenä ja suojana joogaharjoituksen aikana. Nykyiset joogamatot ovat yleensä 200-250 cm pitkiä ja 60-80 cm leveitä. Niiden paksuus vaihtelee 2,5-7 mm välillä. Modernin pitävän joogamaton kehitti ensimmäisenä joogaopettaja Angela Farmer. ==Historia== Hindujen pyhän kirjoituksen Bhagavad Gitan 11. kappaleessa jumala Krishna kertoo, että joogaan ja meditaatioon sopivia alustoja ovat pyhä kusha- ruoho, hirven tai tiikerin talja ja kangas. Pyhiin Kulamārgan kirjoituksiin kuuluvassa Kulārṇava-tantrassa suositeltuja alustoja ovat puuvillaiset, villaiset ja kankaiset alustat sekä hirven, tiikerin ja leijonan taljat. Kirjoituksessa kehotetaan välttämään bambusta, kivestä, maasta, puusta, ruohosta ja versoista koostuvia alustoja. ==Lähteet== Luokka:Hindulaisuuden käytännöt Luokka:Jooga Luokka:Matot
Perodua

Perodua on Malesian toiseksi suurin autonvalmistaja Protonin jälkeen. Yhtiö on perustettu vuonna 1993 ja se on erikoistunut pienempien autojen valmistamiseen. Yhtiössä ei käytetä itse valmistettuja komponentteja, vaan se on alusta asti käyttänyt Daihatsun osia, koska tämä omisti yhtiöstä 20 prosenttia. == Lähteet == Luokka:Malesialaiset yritykset Luokka:Autonvalmistajat
Iiris (Apinan albumi)

__NOTOC__ Iiris on rap metal -yhtye Apinan toinen studioalbumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2017 levymerkillä Sakara Records.iTunes: Apina – Iiris Sen on tuottanut Mikko Mäkitalo ja sen on miksannut esikoisalbumin tapaan Tesseractin kitaristi Acle Kahney. Yhtye laajensi albumilla repertuaariaan myös metallin ja hip hopin ulkopuolelle. Kappaleiden sanoitukset liittyvät esikoisalbumia vahvemmin yhteiskuntaan ja sen epäkohtiin, ja ne liittyvät vahvemmin laulaja- sanoittaja Pessi Pesosen henkilökohtaiseen elämään. Yhtye teki albumin julkaisun tiimoilta helmikuussa 2017 yhteisen ”Kakara Tour” -kiertueen IKINÄ- yhtyeen kanssa. == Vastaanotto == Viihdesivusto Imperiumin Samuli Keskitalo antoi albumille kuusi tähteä kymmenestä. Hän piti albumia vaihtelevana kokonaisuutena, joka sisältää tarttuvuuden ja räiskyvyyden ohessa tunteita herättämättöntä soitantaa. Hän piti säkeistöjä flegmaattisina ja muutamia kertosäkeitä pelastavina vastapainoina. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Henri Pesonen – laulu * Tuomas Alfthan – kitara * Aake Lämsä – basso * Leo Heikkilä – rummut === Tuotanto === * Mikko Mäkitalo – tuottaja * Acle Kahney – miksaaja == Arvostelut == * Imperiumi.net: * Kaaoszine: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Apinan albumit Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Sakara Recordsin albumit
Rukousmatto

thumb|300px|right|Rukousmatto 1800-luvulta. Rukousmatto on muslimien käyttämä matto, jolle he polvistuvat rukoilemaan. Maton tarkoituksena on olla puhdas ja rajattu rukouspaikka. Se voi olla yksivärinen, kuviollinen tai siinä voi olla Islamin pyhiä paikkoja esittävää kuvastoa. Maton kuvitusta on tarkoitus tarkastella vain yhdestä suunnasta, sillä muslimit polvistuvat rukoillessaan aina Mekkaa kohti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Islamilainen kulttuuri Luokka:Matot
Choose Death

Choose Death on helsinkiläisen punkyhtye Black Magic Sixin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 7. huhtikuuta 2017 levymerkillä Svart Records. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Inferno: * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Black Magic Sixin albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Anna Lisa Jermen

Anna Lisa Jermen, myös Järmén, (27. maaliskuuta 1770 Naantali – 11. maaliskuuta 1799 Turku) oli suomalainen käsityöläinen. Hän oli merimiehen vaimo, joka elätti perhettään taloudellisesti menestyksekkäällä käsityöläistuotannolla. Anna Lisa oli ehtinyt olla naimisissa kahden merimiehen kanssa kuollessaan 28-vuotiaana keuhkotautiin Turussa. Hänen ensimmäinen puolisonsa Henrik Ambolin kuoli kesäkuussa 1796 keuhkotautiin ja Anna Lisa jäi leskeksi yhdessä kahden tyttärensä kanssa. Hän solmi seuraavan avioliiton kuopiolaisen merimiehen Wilhelm Sparfvenin kanssa 1797. Anna Lisan kuollessa hänen jäämistössään oli suuret varastot sukkia ja erihintaisia kankaita. Hän oli onnistunut keräämään varallisuutta myös kaupunkiasuntoon Turussa. Jäämistöön kuului myös koruja ja edustavia vaatteita, jotka yhdessä muun omaisuuden kanssa kertoivat menestyksekkäästä liiketoiminnasta. == Perhesuhteet == Anna Lisan vanhemmat olivat porvari Johan Jermen ja Stina Matsintytär. Ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1791 lähtien merimies Henrik Ambolin (1752–1796). Heidän lapsiaan liitosta olivat Anna Catharina (synt. 1793) ja Maria Christina (synt. 1795). Anna-Lisan toinen puoliso vuodesta 1797 lähtien merimies Wilhelm Sparfven. == Lähteet == * == Kirjallisuutta == * Luokka:Suomalaiset käsityöläiset Luokka:Vuonna 1770 syntyneet Luokka:Vuonna 1799 kuolleet
Slack

Slack on hajautettujen ryhmien ja organisaatioiden sisäiseen viestintään suunnattu pikaviestintäohjelma. ==Historia== Slack on lähtöisin Stewart Butterfieldin Tiny Speck -yhtiön Glitch-pelin kehityksen yhteydessä luomasta viestintätyökalusta. Ohjelma poisti tarpeen sisäisille sähköposteille ja teki kaikki keskustelut ja jaetut tiedostot haettaviksi. https://www.cnet.com/tech/tech-industry/flickr-founder-plans-to-kill-company- e-mails-with-slack/ Salesforce ilmoitti ostavansa Slack Technologiesin 27,7 miljardin dollarin hintaan joulukuussa 2020.https://investor.salesforce.com/press-releases/press-release- details/2020/Salesforce-Signs-Definitive-Agreement-to-Acquire- Slack/default.aspx https://finance.yahoo.com/news/salesforce-completes-slack- acquisition-132247106.html == Ominaisuudet == Slack-ryhmän sisällä voi keskustella sekä yksityisesti yksittäisen käyttäjän kanssa että ryhmäviestiä usean käyttäjän kanssa tai perustaa kanavan, jolla keskustelu on tarkoitus suunnata esimerkiksi tietyn aihealueen pariin. Slack tarjoaa useita liitännäisiä ulkoisiin palveluihin kuten Dropboxiin, Twitteriin ja Herokuun. Liittännäisten avulla voi vähentää esimerkiksi automaattisia sähköpostiviestejä erinäisistä palveluista jokaisen käyttäjän sähköpostilaatikkoon. Slack tarjoaa myös väylän IRC-käyttäjille liittyä Slack- IRC-gatewayn avulla IRC-asiakassovelluksella Slack-ryhmään. Slack muodostaa oman IRC-palvelimen, johon voi liittyä käytännössä millä vain IRC- asiakassovelluksella. Jotkin avoimen lähdekoodin organisaatiot, kuten esimerkiksi Wordpress.org ovat hylänneet IRC käytön ja siirtyneet Slackiin, koska Slackin käytön aloittaminen on huomattavasti helpompaa IRC:n verrattuna. Slack tarjoaa myös VoIP-puhelut ja tiedostonjako-ominaisuudet. == Tilastoja == Aktiivisia käyttäjiä Slackilla on keskimääräisesti päivittäin 4 miljoonaa, viikoittain 5,8 miljoonaa ja maksavia asiakkaita 1,25 miljoonaa. Myös Fortune 100 yrityksistä 77% käyttää Slackia. == Lähteet == Luokka:Yhteistyöohjelmistot Luokka:Pikaviestintäohjelmat Luokka:IOS-sovellukset Luokka:Android-sovellukset Luokka:VoIP-ohjelmat
Augsburgin raitiotieliikenne

Augsburgin raitiotieliikenne on raitiotiejärjestelmä, jota käytetään Augsburgin alueella. == Historia == Kaupungin ensimmäinen joukkoliikenneväline oli vuonna 1881 avattu hevosraitiotie. 16,4 kilometriä pitkä linja ulottui Perlachturmilta päärautatieasemalle. Linjalla ei ollut yhtään pysäkkiä, vaan kyytiin noustiin heiluttamalla kuljettajalle kättä. Raitiotieverkon sähköistäminen aloitettiin 1800-luvun lopulla, jolloin ensimmäiset sähkövaunut kulkivat Göggingenistä Oberhauseniin sekä Perlachista Lechhauseniin. Vuonna 1898 sähköistetyt linjat kasvattivat suuresti matkustajamääriä ja ensimmäisenä vuonna modernisoituja linjoja käytti 5,5 miljoonaa matkustajaa. Vuonna 1908 raitiotie kunnallistettiin ja sen toiminta siirtyi Augsburgin kaupungille. Toimintaa pyöritti täten vastaperustettu Städtische Straßenbahn Augsburg. Toinen maailmansota vaurioitti kaupungin rataverkkoa merkittävästi ja toiminta pystyttiin käynnistämään uudestaan kesäkuussa 1945 ainoastaan osittain. 1960-luvulla linja-autolinjat syrjäyttivät osittain raitiotien liikennöinnin, kun linjat 5 sekä 6 siirtyivät linja-autoliikennöinnin alaisuuteen. Seuraavan vuosikymmenen lopulla liikennöinnin solmukohdaksi vakiintunutta Königsplatzia remontoitiin mittavasti vastaamaan ajan liikennöintiä. 1990-luvulla raitiotietä laajennettiin taas vuorostaan, kun kaupunkiin avattiin uusi linja 3. Lisäksi vuosituhannen vaihteen jälkeen kaupunki käynnisti mittavan liikkumista helpottavan projektin, johon kuului muun muassa Königsplatzin kunnostus, linjan 1 laajennus, sekä linjojen 5 sekä 6 uudelleenrakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset kotisivut Raitiotieliikenne Luokka:Saksan raitiotieliikenne
Imri Ziv

Imri Ziv ( אימרי זיו) (s. 12. syyskuuta 1991 Hod HaSharon, Israel) on israelilainen laulaja ja ääninäyttelijä, joka edusti Israelia vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa, sen jälkeen kun hän voitti HaKokhav HaBan (Kilpailu, jossa valitaan Israelin euroviisuedustaja) 13. helmikuuta 2017. == Biografia == Imri toimi taustalaulajana molemmissa Israelin esityksissä vuonna 2015 ja vuonna 2016, jotka molemmat pääsivät myös finaaliin asti. Hän kilpaili myös HaKokhav HaBan 4. tuotantokaudella ja voitti kappaleella "Because of You". Imri Zivin euroviisukappale on nimeltään "I Feel Alive". ==Lähteet== Luokka:Israelilaiset laulajat Luokka:Israelin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Munakari (Yyteri)

Munakari on Porissa Yyterin hiekkarannan edustalla sijaitseva saari, joka on osa Selkämeren kansallispuistoa. Sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Meriveden ollessa tavallista matalammalla Munakariin on mahdollista kävellä noin puolen kilometrin pituista Munakarin säikkä -nimistä särkkää pitkin. Liikkuminen Munakarilla ja sinne johtavalla kannaksella on kuitenkin kielletty 1.4.–31.7. välisenä aikana lintujen pesimärauhan vuoksi. == Lähteet == Luokka:Porin saaret Luokka:Selkämeren kansallispuisto
Pas de scandale

Pas de scandale on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Benoît Jacquotin ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Fabrice Luchini, Isabelle Huppert ja Vincent Lindon. Elokuvan käsikirjoittivat Benoît Jacquot ja Jérôme Beaujour ja tuottivat Georges Benayoun ja Philippe Carcassonne. Pas de scandale sai ensi-iltansa vuoden 1999 Venetsian elokuvajuhlien pääkilpailussa, jossa Benoît Jacquot oli ehdokkaana parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. == Juoni == Merkittävä liikemies Grégoire Jeancourt (Fabrice Luchini) vapautuu vankilasta, jonne hän oli joutunut talousrikoksesta. Hän palaa kotiin vaimonsa Agnèsin (Isabelle Huppert) ja lastensa luokse, mutta perhe ja ystävät hämmentyvät Grégoiren täysin muuttuneen persoonan vuoksi. == Näyttelijät == == Tuotanto == Pas de scandale kuvattiin Pariisissa ja Arrasissa 4 960 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Ciné B, France 3 Cinéma ja IMA Films. == Julkaisu ja vastaanotto == Pas de scandale sai ensi-iltansa Italiassa, Venetsian elokuvajuhlilla 5. syyskuuta 1999. Elokuva kiersi lisäksi useita muita elokuvajuhlia, kuten vuoden 1999 Toronton elokuvajuhlat Kanadassa. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 20. lokakuuta 1999 ja oli Pathé Distributionin teatterilevittämä. Pas de scandale keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 279 833 katsojaa ja sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton. Pas de scandale julkaistiin Ranskassa DVD:lle 31. lokakuuta 2000. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Pas de scandale AlloCinéssä * Pas de scandale UniFrancessa Luokka:Vuoden 1999 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamaelokuvat
Icom

Icom tai ICOM voi viitata johonkin seuraavista: * Icom, radiolaitteita valmistava yritys * Kansainvälinen museoneuvosto,
Vihan veljet

Vihan veljet oli Suomessa 1920-luvulla toiminut salaseura, jonka aate oli venäläisvastaisuus, ”ikuinen ryssäviha”. Sen loi Elmo E. Kaila, ja siihen kuului muun muassa pappi ja Suur-Suomen haaveilija Elias Simojoki.Karonen, Vesa: Suur-Suomi haavekuvana. Helsingin Sanomat 14.2.2017, s. B 2 (kirja- arvostelu). Sitä on sanottu niin Akateemisen Karjala-Seuran sisärenkaaksi kuin sen kanssa limittäin toimivaksi järjestöksikin.Heikki Eskelisen väitöksen Akateemisen Karjala-Seuran taival tiedote . Jyväskylän yliopisto 11.9.2004. Viitattu 14.2.2017. Salaseuraan kuuluvilla oli jäsenyyden tunnuksena pyöreä hopeinen rintanappi ”Pirua ja ryssää vastaan”, jossa on ristikkäin sapeli ja tikari.Historiallista esineistöä . AKS:n perinneyhdistys. Viitattu 14.2.2017. Seura oli lyhytikäinen, mutta vaikutus säilyi.Vihan veljistä Pihkalan kaartiin . Iltalehti. Viitattu 14.2.2017. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * Luokka:Suomen politiikka 1920-luvulla Luokka:Suomen poliittinen historia Luokka:Suomalaiset nationalistiset järjestöt Luokka:Entiset suomalaiset poliittiset järjestöt Luokka:Venäläisvastaisuus
Polaris (jäänmurtaja)

Polaris on 2016 valmistunut suomalainen jäänmurtaja. Sitä operoi Suomen valtion omistama Arctia. Aluksen rakentaja on Arctech Helsinki Shipyard ja se on telakan mukaan maailman ensimmäinen jäänmurtaja, joka voi käyttää polttoaineenaan vähärikkisen dieselin lisäksi nesteytettyä maakaasua. Aluksen ovat suunnitelleet yhteistyössä suomalaiset jäänmurtajiin erikoistuneet suunnittelutoimistot Aker Arctic Technology ja ILS. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Jäänmurtajat
Sari-Liia Tonttila

Sari-Liia Tonttila on viestintätoimisto Ahjo Communications Oy:n toimitusjohtaja ja partneri. Tonttila on Markkinoinnin, teknologian ja luovuuden liitto MTL ry:n hallituksen jäsen ja MTL Viestintätoimistot -toimialayhdistyksen hallituksen puheenjohtajana sekä kansainvälisen viestintätoimistojen kattojärjestön ICCO:n hallituksen jäsen. Aiemmin Tonttila on työskennellyt muun muassa Viestintätoimisto Anfangilla (1989–1991), Yleisradiolla (1991–1993), Kuuloliitolla (1994) ja Merger Communicationsilla (1995). Vuonna 1996 Tonttila perusti oman viestintätoimiston nimeltä Sanafor. Yhtiö fuusioitui AC-Tiedotuksen kanssa vuonna 2006. Uusi yhtiö sai nimekseen AC-Sanafor. Vuonna 2016 yhtiö muutti nimensä Ahjoksi. Ahjo Communications on viestintätoimistoketju Weber Shandwickin edustaja Suomessa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * https://ahjocomms.fi/author/sari-liia-tonttila/ * https://www.linkedin.com/in/sariliiatonttila?authType=name&authToken;=Mh7E Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Kuntien asiantuntijat - KUMULA

Kuntien asiantuntijat - KUMULA on Akavan Erityisalojen jäsenyhdistys, joka edustaa kuntien keskushallinnon ja kirjastotoimen työntekijöitä. Hallituksen puheenjohtaja vuonna 2017 on Salla Palmi-Felin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kumula Facebookissa. Luokka:Akavan Erityisalat
Äimäjärvi (Hämeenlinna)

Äimäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan ja Hattulan välisellä rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Äimäjärvi on osa Äimäjärven aluetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 858 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on 10,3 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sillä on kaksi erilaista järviallasta. Kutilasta luoteeseen järvi on yli 6 kilometriä pitkä ja alle kilometrin kapea. Kutilasta etelään aukeaa Rastinselkä, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja alle 2 kilometriä leveä. Järvellä on kahdeksan saarta, jotka Kuoresaarta lukuun ottamatta ovat pieniä luotoja. Autio Kuoresaari on 200 metriä pitkä ja yli 60 metriä leveä ja se sijaitsee alle 100 metrin päässä Rastinselän itärannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Syvin kohta on lähes 10 metriä syvä ja se sijaitsee aivan Kuoresaaren edustalla alle 200 metrin päässä rannasta. Järveen laskee yli 20 pelto-ojaa, joista Totunoja, Kupparinoja, Valkosenoja, Myllyoja (eteläinen) ja Savijoki ovat huomattavimmat. Keihäsjärven laskuoja Myllyoja (kahdesta samannimisestä se pohjoisin) yhtyy Totunojaan aivan sen alajuoksulla. Järven laskujoki on Oikolanjoki, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa seitsemän kilometrin päässä Saarioisjärven läpi ja laskee sitten Vanajaveden Rautunselkään. Järven rantaviivan pituus on 41 kilometriä. Järven rantoja reunustavat muutamia kilometrejä lukuun ottamatta pellot. Järven luoteispään etelärannat ja kaakkoispään pohjoisrannat ovat metsää ja järven keskikohdassa pohjoisrannalla sijaitsee Iittalan keskustaajama. Järven yli kulkee pengertiet sekä taajaman kohdalla että toinen Kutilan kohdalla. Kallionmaalla ja Kontuniemen rantoihin on perustettu pienet luonnonsuojelualueet. Hattulan raja ylittää Savijoenlahden niin, että noin 300 metriä siitä jää Hattulaan. == Lähteet == Luokka:Oikolanjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Hattulan järvet
Alinen Savijärvi

Alinen Savijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Alinen Savijärvi on osa Äimäjärven aluetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 94 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee yli 10 lyhyttä metsäojaa, joista Juuriston monihaarainen oja on huomattavin. Järven itärantaan laskee alle 300-metrinen Ajamonoja, joka putoaa noin 10 metriä matkallaan Ylisestä Savijärvestä Aliseen Savijärveen. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja alkaa metsäojana Savijoki, jonka ympärille on rajattu 500 metriä pitkä puroa seuraava kapea luonnonsuojelualue. Savijoki laskee Äimäjärveen Savijoenlahteen. Matkalla sinne Savijoki ohittaa Myllymäen, missä se putoaa suurimman osan 27-metrisestä pudotuksestaan matkallaa alempaan järveen. Alajuoksulla se mutkittelee Salimäenkulman pelloilla. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Järven kaikki rannat ovat metsämaata, vaikka järven lähiympäristössä onkin muutama peltotilkku edelleen viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa- ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13663, joka alkaa seututieltä 130 Hämeenlinnan länsipuolella Sattulassa. == Lähteet == Luokka:Oikolanjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet
Ylinen Savijärvi

Ylinen Savijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Ylinen Savijärvi on osa Äimäjärven aluetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Hattulan keskustaajaman ja Viljetynmäen lounaispuolella Hyrvälän peltoalueen ulkopuolella metsässä. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa sekä eteläpuolen Kuivajärvestä suotuvat kosteikon läpi järveen sen valumavedet. Järven länsipään rannasta saa alkunsa yli 300-metrinen Ajamonoja, joka laskee Aliseen Savijärveen lähes 10 metriä alempana. Ylisessä Savijärvessä on yli 80 metriä pitkä Matinsaari ja kaksi pienempää rannanläheistä luotoa. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä. Etelärannat ovat avosuota, mutta muilla rannoilla on metsämaata. Avosuo, joka ympäröi Kuivajärveä, on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13663, joka alkaa seututieltä 130 Hämeenlinnan länsipuolella Sattulassa. == Historiaa == Vuonna 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ylimäinen Savijärvi” ja sen rantaviivan kulku poikkeaa jyrkästi sen nykyisestä. Sillä oli tuolloin etelään työntyvä pitkä lahti, joka muistuttaa etelään työntyvää nykyistä kosteikkoa, jossa Kuivajärvi sijaitsee. Tämä lahti on joko soistunut ja ruohottunut umpeen tai sitten järven vedenpintaa on alennettu. Alkuperäinen vedenpinnankorkeus ennen järvenlaskua on voinut olla 120 metriä merenpinnan yläpuolella, koska tämä korkeuskäyrä seuraa Kalmbergin kartan rantaviivaa.Kalmbergin kartasto: Koottu kartasto, suoraan: kartalle (fc20050773.jpg), 1855–1856 == Lähteet == Luokka:Oikolanjoen valuma-alue Luokka:Hattulan järvet
Keihäsjärvi (Hämeenlinna)

Keihäsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Keihäsjärvi on osa Myllyojan valuma-aluetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Äimäjärven lounaispuolella kivikkoisessa metsämaastossa. Siihen laskee viisi metsäojaa ja pohjoisessa tiheästi ojitetun Keihäskorven kuivatusojat. Iharannanlahteen laskee Karvojalammen ja Takalammin yhteinen laskuoja. Eteläpään Lähdelahteen laskee Murhalamminoja, joka tuo Murhalammin ja Leinamonjärven vesiä. Järven laskuoja on Myllyoja, joka yhtyy alle 3 kilometrin päässä Taljalassa Totunojaan ennen laskemistaan Äimäjärveen. Tätä Myllyojaa ei pidä sekoittaa Äimäjärven eteläpäähän Myllyojanlahteen laskevaan Myllyojaan. Järvi on kivikkoinen ja siinä on neljä luotomaista pikkusaarta. Kaksi niistä ovat nimeltään Tattarinkari ja Mäntysaari ja loput kaksi sijaitsevat nimettöminä rannan tuntumassa. Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä. Länsirannassa on sijainnut maatila, jonka pellot on nykyään viljelemättä. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa- ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Iittalan Taljalassa kulkevalta yhdystieltä 2853. == Lähteet == Luokka:Oikolanjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet
Leinamonjärvi

Leinamonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Leinamonjärvi on osa Myllyojan valuma-aluetta. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 145 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee alavalla ja soistuneella metsäalueella. Läheisellä mäellä on sijainnut maatila, jonka peltoja viljellään edelleen. Ympäröiviltä soilta on johdettu järveen toistakymmentä kuivatusojaa ja järven laskuoja Myllyoja lähtee itärannalta koneellisesti kaivettuna ojana soiden läpi ja se laskee yli kahden kilometrin päässä Murhalammiin. Järvessä on kaksi saarta, joista suurempi on alle 100 metriä pitkä, mutta toinen saari on vain pieni luoto. Järvi on 800 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rantaan rajautuu vieläkin kaksi viljeltyä peltoa. Rannoille ja isompaan saareen on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Iittalan Kutilasta Ohtiseen kulkevalta tieltä (yhdystie 13671). == Lähteet == Luokka:Oikolanjoen valuma- alue Luokka:Kalvolan järvet
Kärsimyspassio

Kärsimyspassio eli kärsimyskukka (Passiflora caerulea) on monivuotinen köynnöskasvi. Huonekasvi sai nimensä 1500-luvulla, kun lähetyssaarnaajat näkivät kukassa Kristuksen kärsimyskertomuksen. Kukissa on valkoiset verho- ja terälehdet sekä lankamaiset sinipurppuran väriset lisäterät. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kärsimyspassio – Passiflora caerulea Luokka:Passiot Luokka:Huonekasvit
Työeläkekortti

Työeläkekortti toimii todistuksena siitä, että henkilölle on myönnetty lakisääteinen työeläke. Sen saavat henkilöt, jotka ovat * vanhuuseläkkeellä * varhennetulla vanhuuseläkkeellä * pysyvällä työkyvyttömyyseläkkeellä * työuraeläkkeellä (1.2.2018 alkaen) * maatalousyrittäjän luopumistuella. Työeläkekorttia ei sen sijan myönnetä henkilöille, jotka saavat osa- aikaeläkettä, osittaista varhennettua vanhuuseläkettä, osatyökyvyttömyyseläkettä tai määräaikaista työkyvyttömyyseläkettä eli kuntoutustukea. Työeläkekorttia ei myönnetä myöskään vapaaehtoisten lisäeläkkeiden saajille, sillä niissä ei ole kyse lakisääteisestä eläkkeestä. Työeläkekorttien myöntämisestä vastaavat työeläkevakuuttajat eli työeläkeyhtiöt, eläkekassat, eläkesäätiöt ja muut eläkelaitokset. Työeläkekortti toimitetaan joko myönteisen eläkepäätöksen yhteydessä tai sen jälkeen. Kadonneen tai rikkoutuneen työeläkekortin tilalle voi pyytää uuden ottamalla yhteyttä omaan työeläkevakuuttajaan, eli samaan toimijaan joka vastaa myös eläkkeen maksamisesta. Työeläkekortilla voi saada alennuksia erilaisista palveluista tai tuotteista. Mahdollisia eläkeläisalennuksia kannattaa tiedustella liikkeissä asioidessa. Alennuksen saa työeläkekorttia näyttämällä, mutta pyydettäessä henkilöllisyys on todistettava virallisella henkilökortilla. ==Lähteet/Aiheesta muualla== Yksittäisten työeläkevakuuttajien työeläkekortista kertovat sivut: *Elo * * Ilmarinen * Varma * Veritas * Maatalousyrittäjien eläkelaitos * Keva * Apteekkien eläkekassa * Eläkekassa Verso *OP-Eläkekassa * Valion eläkekassa Kaikkien työeläkevakuuttajien yhteystiedot kootusti: Työeläkeyhtiöt ja -laitokset, Eläkesäätiöt ja Eläkekassat. Luokka:Eläkkeet