EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Seckelin oireyhtymä

Seckelin oireyhtymä on autosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä, jota aiheuttavat useat eri mutaatiot. Oireyhtymä jaotellaan useisiin eri alatyyppeihin riippuen siitä, mikä mutaatio on sen taustalla. Oireyhtymä aiheuttaa lyhytkasvuisuuden ja pienipäisyyden (mikrokefalia). Usein oireyhtymään liittyy myös kehitysvamma, joka voi tasoltaan vaihdella lievästä vaikeaan. Oirekuvassa esiintyy kuitenkin huomattavaa vaihtelua.Johanna Rintahaka, Seckelin oireyhtymä Tukiliitto 24.1.2022, viitattu 17.1.2023 Seckelin oireyhtymässä keskimääräinen syntymäpaino on 1 540 grammaa. Lyhytkasvuisuus pysyy pituuskasvun jatkuessa, ja raajojen pituus muodostuu suureksi muuhun kehoon suhteutettuna. Oireyhtymässä esiintyvät myös sille luonteenomaiset kasvonpiirteet ja joskus korvien muodon poikkeavuus sekä kallon saumojen ennenaikainen luutuminen. Vereen liittyviä poikkeavuuksia on noin joka neljännellä Seckelin oireyhtymästä kärsivällä. Näitä ovat esimerkiksi anemia ja pansytopenia. Vuonna 1994 nostettiin 26-vuotiasta naispotilasta koskeneessa raportissa esiin Seckelin oireyhtymän mahdollinen yhteys akuuttiin myelooiseen leukemiaan.Acute myeloid leukaemia in a patient with Seckel syndrome National Library of Medicine 1994, viitattu 17.1.2023 Oireyhtymään saattaa kuulua myös erilaisia luustomuutoksia. Mahdollisia tilaan liittyviä epämuodostumia ovat lisäksi aivokurkiaisen puuttuminen ja huuli- suulakihalkio. Seckelin oireyhtymän arvioitu esiintyvyys on vähäisempi kuin yksi tapaus miljoonaa syntyvää lasta kohden. Tilan hoitaminen on oireenmukaista. Oireyhtymä on nimetty sen vuonna 1960 kuvanneen lastenlääkäri Helmut Paul George Seckelin mukaan.Helmut Paul George Seckel Whonamedit?, viitattu 17.1.2023 == Lähteet == Luokka:Perinnölliset sairaudet Luokka:Oireyhtymät
Someron Pajulan työväentalo

Pajulan työväentalo oli Someron kaupungin Pajulan kylässä sijainnut työväentalo. Se purettiin 1970-luvun alkupuolella. ==Historiaa== Pajulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Oman talon yhdistys sai vuonna 1916, ja taloa laajennettiin vuonna 1927. Laajennustyö oli vuonna 1930 yhä osin kesken. Talolla pidettiin muun muassa kesäjuhlia, joissa vuonna 1931 oli yli 200 osallistujaa. Kesällä 1933 Lapuanliikkeen kannattajat tunkeutuivat talolle ja tuhosivat siellä muun muassa tauluja. Muistitiedon mukaan talo purettiin 1970-luvun alussa, ja hirret jaettiin yhdistyksen jäsenten kesken. Tontti lahjoitettiin Someron työväenyhdistykselle vuonna 1993, kun Pajulan työväenyhdistys lakkasi toimimasta. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Someron rakennukset ja rakennelmat
Tuovi Putkonen

Tuovi Putkonen (s. 1947 Heinolan maalaiskunta) on suomalainen toimittaja ja teatteriohjaaja. Putkonen on pitkäaikainen Romano miritš -ohjelman juontaja. Hän on edistänyt romanien oikeuksia muun muassa Suomen romanien oikeudet -seminaarin puheenjohtajana. Putkosen puoliso on oopperalaulaja Marko Putkonen. Heidän lapsiaan ovat teatteriohjaaja ja toimittaja Janus Putkonen sekä näyttelijä Krista Putkonen-Örn.Tietoa tilasta Esman Ratsastuskeskus (Internet Archive). Viitattu 26.3.2023. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ehkä meille vielä jää aikaa

Ehkä meille vielä jää aikaa on Petri & Pettersson Brass -yhtyeen keulahahmona tunnetuksi tulleen Ilkka ”Petri” Petterssonin toinen sooloalbumi vuodelta 1979. Edeltäjänsä, esikoisalbumin Nuoruus tavoin se sisältää monien tekijöiden teksteihin sävellettyjä lauluja, tunnetuimpina Mika Waltari, Nazim Hikmet ja Pablo Neruda. Tälläkin albumilla Petterssonin tärkeänä yhteistyökumppanina on Pekka Tegelman. Albumin tuottajana toimi Henrik Otto Donner. Helsingin Sanomissa Kalle Heikkinen kirjoitti, ettei tekijöiden kunnianhimoinen suhtautuminen ole hävittänyt albumilta inhimillisyyttä: ”Sävelten ja tulkintojen yhteispeli on varmaa; teksteille tehdään oikeutta. Petri Pettersson eläytyy esityksiinsä syvällisesti osoittaen sen tärkeän seikan, etta esittäjä ja runot ovat samalla aaltopituudella.” ==Kappaleet== Kaikki sovitukset on tehnyt Pekka Tegelman, ellei toisin mainita. ===A-puoli=== # # # # # ===B-puoli=== # # # # # ==Muusikot== *Ilkka Pettersson – laulu *Liisa Tavi – taustalaulu *Seppo Rauteva – rummut *Jussi Tegelman – rummut (B2) *Raimo Salmiheimo – bassokitara *Tuomo Helin – bassokitara (B2) *Juhani Aaltonen – huilut *Heikki Keskinen – saksofonit *Pekka Tegelman – kitarat *Jarmo Savolainen – kosketinsoittimet *Jorma Ylönen ja ryhmä – jousisoittimet ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1979 albumit Luokka:Petri Petterssonin albumit
M/S May Lillies

Alus M/S May Lillies (IMO: 7900388) on vuonna 1979 rakennettu matkustaja-/yleisrahtilaiva, joka purjehtii tällä hetkellä Filippiinien lipun alla. Alusta operoi ATIENZA SHIPPING LINES CORP. Kotisatamana toimii Batangas. == Tekniset tiedot == Aluksen Tietoja * Aluksen nimi: M/S MAY LILLIES * Laivan tyyppi: Matkustaja/yleisrahtialus * Lippu:Filippiinit * kotipaikka: Batangas * IMO Numero: 7900388 * Bruttovetoisuus: 237 * Nettovetoisuus: 128 * Kokonaispituus: 40.31 m * leveys: 8.62 m * Syväys: 2.6 m * Rakentaja: IMAI Shipbuilding * Rakennuspaikka: Kochi,Japan * Rakennusvuosi: 1979 * Materiaali: Teräs == Lähteet == * Luokka:Laivat
Oikku ja vapaus

Oikku ja vapaus on Petri Petterssonin kolmas sooloalbumi vuodelta 1981. Yhtä lukuun ottamatta kaikki sävellykset ovat Petterssonin omia, ja kahta lukuun ottamatta kaikki kappaleet perustuvat Aaro Hellaakosken runoihin. Albumin tuottivat Finndiscin Rondo-levymerkille Jaakko Salo ja Pekka Aarnio, ja kaikki sovitukset on tehnyt Pekka Tegelman. ==Kappaleet== # # # # # ===B-puoli=== # # # # # # ==Muusikot== *Petri Pettersson – laulu *Elina Hurme, Liisa Tavi – taustalaulu (A1, B1) *Raimo Salmiheimo – basso *Heikki Virtanen – kontrabasso (A1) *Köyhät Ritarit – taustalaulu (B4) *Jussi Tegelman – rummut *Seppo Rauteva – rummut (A1, A2) *Pekka Tegelman – kitarat *Jarmo Savolainen – kosketinsoittimet *Martti Kuittinen – kosketinsoittimet (A1, B1) *Pentti Lahti – puhaltimet *Heikki Keskinen – sopraanosaksofoni (B5) *Tom Bildo – pasuuna (B4) *Jörgen Petersen – trumpetti (B4) *Jaakko Salo – harmonikka (B3) *Seppo Hovi – harmonikka (A1) *Hellevi Tuomainen, Seppo Tukiainen, Sirpa Tukiainen – viulu *Jarmo Ahvenainen – alttoviulu *Kari Lindstedt – sello ==Muut tekijät== *Dan Tigerstedt – miksaus *Ilmari Kostiainen – etukannen valokuva *Hugo Simberg – takakannen maalaus ==Lähteet== *Oikku ja vapaus, Discogs.com. Viitattu 17.1.2023. Luokka:Vuoden 1981 albumit Luokka:Petri Petterssonin albumit
Heraldinen lautakunta

Heraldinen lautakunta on Suomen Kansallisarkiston yhteydessä toimiva heraldinen lautakunta, joka ohjaa sekä valvoo lausuntotoimikuntana valtion, kuntien ja kirkon kuvallisia tunnuksia. Näitä ovat Suomen lippu ja vaakuna, viranomaisten sinetit, leimat ja muut heraldiset tunnukset, kaupunkien, maakuntien ja kuntien vaakunat, kirkolliset vaakunat sekä huvialusten ja joukko-osastojen liput. Lautakunta käsittelee ja antaa arvion vaakunoista, sineteistä ja lipuista. Lautakunta opastaa heraldisissa kysymyksissä sekä viranomaisia että yksityisiä yhteisöjä ja henkilöitä. Sen tehtävänä on myös seurata ja edistää heraldista kulttuuria ja tehdä esityksiä ja aloitteita heraldiikkaa koskien. == Heraldisen lautakunnan jäsenet 2022–2025 == * Puheenjohtaja: dosentti Jussi Nuorteva * Ensimmäinen varapuheenjohtaja: taiteen lisensiaatti Tuomas Hyrsky * Toinen varapuheenjohtaja: vs. pääjohtaja Päivi Happonen * Sihteeri: kehittämispäällikkö Anne Wilenius === Jäsenet === * ritarihuonegenealogi Johanna Aminoff-Winberg * filosofian maisteri Wilhelm Brummer * intendentti Frida Ehrnsten * filosofian maisteri Anton Eskola * johtava asiantuntija Hanne Huvila * piispa Kaarlo Kalliala * ylitarkastaja Yrjö Kotivuori * talous- ja hallintojohtaja Elina Liippola * majuri Marko Maaluoto * heraldikko Anders Segersven * professori Kirsi Vainio-Korhonen == Katso myös == * Suomen Heraldinen Seura * Vaakunarekisteri == Lähteet == Luokka:Kansallisarkisto Luokka:Heraldiikka
Kate Dickie

Kate Dickie (s. 4. heinäkuuta 1971, East Kilbride, Skotlanti)Kate Dickie, Rotten Tomatoes, viitattu 17.1.2023. on skotlantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa, televiosarjoissa ja teatterissa.Kate Dickie , National Theatre of Scotland, viitattu 17.1.2023. Hän voitti parhaan brittiläisen independent-elokuvan naispääosan palkinnon roolistaan elokuvassa Red Road (2006).“This is England” Takes Top Prize at British Independent Film Awards, IndieWire, 30.11.2006, viitattu 17.1.2023. == Filmografia == === Elokuvaroolit === Vuosi Elokuva Roolihahmo 2006 Red Road Jackie Morrison 2012 Prometheus Ford 2013 Filth Chrissie Gillman 2015 The Witch Katherine 2017 Star Wars: The Last Jedi Ensimmäisen ritarikunnan upseeri 2021 The Green Knight kuningatar Guinevere 2022 The Northman Halldora === Televisioroolit === Vuodet Televisiosarja Roolihahmo 2010 Taivaan pilarit Agnes 2011–2014 Game of Thrones Lysa Arryn 2012 Ryhmä Pullman Fiona MacDougall 2017 Vera Stanhope tutkii Nell Hinkin 2019 Peaky Blinders – gansteriklaani Mother Superior 2023 Loki kenraali Dox == Lähteet == == Aiheesta muualla == * luokka:Skotlantilaiset näyttelijät luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Herojiv Pratsin metroasema

Herojiv Pratsi (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan koillinen pääteasema. Sen lounaispuolella on Studentskan metroasema. == Galleria == Kuva:Heroiv Pratsi metro station as Air Raid Shelter, Kharkiv, Ukraine, 24.02.2022 (02).jpg|Ihmisiä asemalaiturilla 24. helmikuuta 2022 Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan ensimmäisenä päivänä. Kuva:Heroiv Pratsi metro station as Air Raid Shelter, Kharkiv, Ukraine, 24.02.2022 (03).jpg|Aseman sisäänkäynti samana päivänä. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat
LibreOffice Calc

LibreOffice Calc on avoimen lähdekoodin taulukkolaskentaohjelma, joka kuuluu LibreOfficen ohjelmistopakettiin. Calc tallentaa tiedostot oletusarvoisesti LibreOfficen omaan tiedostomuotoon (.ods), mutta se kykenee myös avaamaan Microsoft Officen vastaavan ohjelman, Excelin, tiedostoja. Excelin tiedostoiksi tallentaminen on myös mahdollista. Linuxin lisäksi Calc on saatavilla myös Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmille. Ohjelman lisenssi on Mozilla Public License v2.0. ==Katso myös== *Gnumeric == Lähteet == Luokka:Taulukkolaskenta Calc
Studentskan metroasema

Studentska (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Herojiv Pratsin metroasema ja lounaispuolella Akademika Pavlovan metroasema. Aseman läheisyydessä sijaitsevat Harkovan kansallinen kasvatustieteellinen yliopisto sekä kansallinen farmaseuttinen yliopisto. == Galleria == Kuva:Studentsheskaya 1.jpg Kuva:Barelef na studentsheskoy.jpg == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Kiovan piiri (Harkova)
Akademika Pavlovan metroasema

Akademika Pavlova (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Studentskan metroasema ja lounaispuolella Akademika Barabašovan metroasema. Asema on nimetty venäläisen tutkijan Ivan Pavlovin mukaan. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Kiovan piiri (Harkova)
Akademika Barabašovan metroasema

Akademika Barabašova (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Akademika Pavlovan metroasema ja länsipuolella Kyjivskan metroasema. Vuoteen 2003 asti aseman nimi oli pelkästään Barabašova. Vuosina 1984–1986 asema oli Saltivska-linjan itäinen pääteasema, kunnes linjan jatke Herojiv Pratsin metroasemalle avattiin. Asema on nimetty harkovalaisen astronomin Mykola (Nikolai) Barabašovin mukaan. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Kiovan piiri (Harkova)
Kalergi-salaliittoteoria

Kalergi-salaliittoteoria on joidenkin äärioikeistolaisten levittämä juutalaisvastainen salaliittoteoria. Sen mukaan itävaltalainen kreivi Richard Coudenhove-Kalergi, pasifisti ja paneurooppalaisen liikkeen isähahmo, pyrki 1900-luvun alussa edistämään niin sanottua väestönvaihtoa Euroopassa. Heidän mukaansa Kalergin kuvaukset tulevaisuuden ihmisestä monirotuisena kertoivat siitä, että Kalergin suunnitelmana oli Euroopan ja valkoisen rodun hävittäminen eli valkoisten kansanmurha. Teoriassa ajatellaan, että juutalaiset suunnittelevat maailman rotujen sekoittamista. == Salaliittoteoria == Kalergi ennusti, että tulevaisuudessa Eurooppa yhdentyisi Yhdysvaltain tavoin liittovaltioksi. Hän myös ennusti, että ihmiskunta muodostaisi tulevaisuudessa yhdestä rodusta. Kalergi kirjoitti vuonna 1925: > Kaukaisen tulevaisuuden ihminen on sekarotuinen. Nykyiset rodut ja luokat > joutuvat lisääntyvässä määrin väistymään – – Euraasialais-negroidinen > tulevaisuuden rotu näyttää ulkoisesti vanhalta egyptiläiseltä ja tulee > syrjäyttämään kansojen ja rotujen monimuotoisuuden persoonallisuuksien > monimuotoisuudella. Politiikan tutkijoiden André Krouwelin ja Jan-Willem van Prooijenin mukaan Kalergi-salaliittoteoria on eräs versio Eurabia-teoriasta ja väestönvaihtoteoriasta. Salaliittoteorian kannattajat näkevät yhdentyneen Euroopan osana uutta maailmanjärjestystä, johon yhdistyvät usein antisemitistiset viittaukset miljonääri George Sorosiin. Äärioikeistolaiset vetoavat mielellään siihen, että Kalergin nimissä kulkevan säätiön Eurooppa- palkinto myönnettiin muun muassa Saksan liittokansleri Angela Merkelille ja Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerille. Merkel tunnetaan ”Wir schaffen das” -politiikasta, joka avasi Saksan rajat pakolaisille vuonna 2015, ja Juncker oli samana vuonna Euroopan komission puheenjohtaja. == Katso myös == * Siionin viisaiden pöytäkirjat == Lähteet == Luokka:Alt-right Luokka:Antisemitismi Luokka:Etnisiin ryhmiin liittyvät salaliittoteoriat Luokka:Uusnatsismi Luokka:Valkoisten kansanmurha
Kyjivskan metroasema

Kyjivska (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Akademika Barabašovan metroasema ja länsipuolella Puškinskan metroasema. == Galleria == Kuva:Bustu na Kievskoy.jpg Kuva:Naimenovanie stanzii 2.jpg == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Kiovan piiri (Harkova)
Monte Carlo -ralli 1985

Monte Carlo -ralli 1985 (viralliselta nimeltään 53. Rallye Automobile de Monte-Carlo) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 26. tammikuuta - 1\. helmikuuta 1985 Monte Carlossa. Kilpailu oli kauden ensimmäinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . Vatanen ja Harryman voittivat kilpailun viiden minuutin ja 17 sekunnin aikaerolla siitä huolimatta, että saivat kilpailussa kahdeksan minuutin aikarangaistuksen tultuaan aikakontrolliin liian aikaisin. Harryman käytti vanhaa lähtöaikaa kun erikoiskokeen lähtö viivästyi ja lähtöaika muuttui. Aikasakon myötä Vatanen ja Harryman olivat toisena neljä minuuttia ja 41 sekuntia Walter Röhrlin takana. Vatanen kutisti eron kahteen minuuttiin ennen kilpailun viimeistä osuutta. Rengasvalinnan myötä Vatanen ajoi kaksi minuuttia ja kolme sekuntia Röhrliä nopeammin ja ajoi kilpailun voittoon. Kilpailun aikana teillä oli lunta, jäätä ja loskaa sekä kuivaa ja märkää asfalttia. Kilpailu oli lähellä peruuntua ennen sen alkua rallin järjestäjien ja FISA:n välisen kiistan vuoksi. Järjestäjät ehtivät ilmoittaa rallin perumisesta, mutta ilmoittivat rallin järjestämisestä vuorokauden päästä. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1\. Ari Vatanen Terry Harryman Peugeot 205 Turbo 16 10:20.49 0.0 2\. Walter Röhrl Christian Geistdörfer Audi Quattro Sport 10:26.06 +5.17 3\. Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 10:30.54 +10.05 4\. Stig Blomqvist Björn Cederberg Audi Quattro Sport 10:40.11 +19.22 5\. Bruno Saby Jean-François Fauchille Peugeot 205 Turbo 16 10:40.45 +19.56 6\. Henri Toivonen Juha Piironen Lancia Rally 037 10:43.26 +22.37 7\. Dany Snobeck Jean-Pierre Bechu Renault 5 Turbo 11:09.05 +48.16 8\. Jean-Claude Andruet Annick Peuvergne Citroën Visa 11:13.12 +52.23 9\. Miki Biasion Tiziano Siviero Lancia Rally 037 11:13.51 +53.02 10\. Maurice Chomat Didier Breton Citroën Visa 11:20.00 +59.11 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com Luokka:MM-rallikausi 1985 Luokka:Monte Carlo -ralli
Jaroslava Mudrohon metroasema

Jaroslava Mudroho (, ; ennen vuotta 2024 Puškinska, , ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Kyjivskan metroasema ja länsipuolella Universytetin metroasema. Aseman läheisyydessä sijaitsevat muun muassa Jaroslav Mudryin kansallinen oikeustieteellinen yliopisto, Ukrainan kansallinen oikeustieteellinen akatemia ja Harkovan kansallinen kasvatustieteellinen yliopisto. Asema oli aiemmin nimetty Aleksandr Puškinin mukaan, nykyään Jaroslav I Viisaan mukaan. == Galleria == Kuva:Pushkin Frieze at Pushkinskaya Metro Station - Kharkiv (Kharkov) - Ukraine (43275993254).jpg|Reliefejä asemalla. Kuva:Bust pushkinu.jpg|Aleksandr Puškinia esittävä rintakuva. Kuva:Naimenovanie stanzii.jpg|Aseman venäjänkielinen nimi tyyliteltynä. Kuva:Bouquet Pushkin metro station Kharkov.jpg|Puškinin kirjottama runo kuvitettuna. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Kiovan piiri (Harkova)
Universytetin metroasema (Harkovan metro)

Universytet (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Puškinskan metroasema ja eteläpuolella Istorytšnyi muzein metroasema. Asema sijaitsee Harkovan Vapaudenaukion () alla. Vuoteen 1991 asti aseman nimi oli Dzeržynska (, ) Feliks Dzeržinskin mukaan. Asema nimettiin uudelleen sen läheisyydessä sijaitsevan Harkovan kansallisen yliopiston mukaan. Asema on yhteydessä Oleksijivska-linjan Deržpromin metroasemaan. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Ševtšenkon piiri (Harkova)
Istorytšnyi muzein metroasema

Istorytšnyi muzei (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan läntinen pääteasema. Sen pohjoispuolella on Universytetin metroasema. Asema on nimetty sen läheisyydessä sijaitsevan M. F. Sumtsovin Harkovan historiallisen museon mukaan. Asema on yhteydessä H’olodnohirsko-Zavodska-linjan Maidan Konstytutsijin metroasemaan. == Galleria == Kuva:Barelef na istoricheskom muzee.jpg|Reliefi asemalla. Kuva:Istorichesky muzei 3.jpg|Asemalaituria. Kuva:Istorychnyi Muzei 2018.jpg|Asemalaituri vuonna 2018. Kuva:Nadpis v perechode metro.jpg|Saltivska-linjan käyttöönottoa juhlistava venäjänkielinen teksti: ”Metron toinen linja otettu käyttöön 11. elokuuta 1984”. == Lähteet == Luokka:Harkovan metroasemat Luokka:Ševtšenkon piiri (Harkova)
Mackayjärvi

Mackayjärvi on Isolla Hiekka-aavikolla sijaitseva suolajärvi. Mackayjärvi on Australian neljänneksi suurin järvi. Se sijaitsee Länsi-Australian ja Pohjoisterritorion rajalla. Aboriginaaliheimo pintupit kutsuvat sitä nimellä Wilkinkarra. Järvi on Länsi-Australian suurin, ja sen pinta-ala on 3 494 neliökilometriä. Järven korkeus vaihtelee alueen mukaan. Mackayjärvi on nimetty australialaisen tutkimusmatkailijan Donald George Mackayn mukaan. == Lähteet == Luokka:Australian järvet Luokka:Suolajärvet Luokka:Länsi-Australia Luokka:Pohjoisterritorio
Patruuna-Areena

Patruuna-Areena on Lapualla sijaitseva n. 6 500 neliömetrin kokoinen harjoitushalli, jossa on mahdollista harjoitella jalkapalloa, pesäpalloa ja yleisurheilua. Patruuna-Areena valmistui vuonna 2011. == Tilat == Patruuna- Areenassa suurin kenttä on tekonurmella päällystetty jalkapallokenttä, jonka pinta-ala on 4500 m². Se on jaettavissa kahdeksi juniorikentäksi. Jalkapallokentän vieressä on 4-ratainen 60 m juoksurata, josta on mahdollisuus suorittaa pituushyppy. Patruuna-Areenassa on 5 pukuhuonetta, joista yhdessä on invavarustus, ja sen lisäksi 2 vessaa, kuntosali, kioski ja aulatila. ==Lähteet== Luokka:Suomen urheiluhallit Luokka:Lapuan urheilupaikat
Luonas sun

Luonas sun on Ilkka ”Petri” Petterssonin neljäs sooloalbumi vuodelta 1987. Sen on M&T; Productionille tuottanut Veikko Samuli ja sovittanutkin salanimellä Sauli YlämaaSalanimihaku, Fenno-musiikkiarkisto. Viitattu 17.1.2023.. Levyn tyyli on Petterssonin aiempia laulelmatyyppisiä sooloalbumeja iskelmällisempi, ja taustat on toteutettu muusikkojen sijaan ajalle ominaisesti rumpukonein ja syntetisaattorein. Tällä albumilla Pettersson käyttää artistinimestään pelkkää alkuosaa Petri. ==Kappaleet== ===A-puoli=== # # # # # ===B-puoli=== # # # # # ==Lähteet== *Petri – Luonas Sun, discogs.com. Viitattu 17.1.2023. ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 1987 albumit Luokka:Petri Petterssonin albumit Luokka:Suomalaiset iskelmäalbumit
Gustav Adolfs torg

Gustav Adolfs torg (suom. Kustaa Aadolfin tori) on Tukholman Norrmalmilla Norrbron pohjoispäädyssä sijaitseva aukio, joka on peräisin 1700-luvun lopulta. Torin keskellä on Pierre Hubert L'Archevêquen veistämä Kustaa II Aadolfia esittävä ratsastajapatsas vuodelta 1796. Torin laidalla sijaitsevat muun muassa Perintöruhtinaan palatsi ja Ruotsin kuninkaallinen ooppera. Torin pohjoislaidalla on entisiä pankkitaloja. Torilta lähtevät pohjoiseen Malmtorgsgatan ja Regeringsgatan, itään Strömgatan, etelään Norrbro ja torin pohjoislaidalla kulkee Fredsgatan. pienoiskuva|Gustaf Adolfs torgin ympärillä sijaitsevat rakennukset: 1) Perintöruhtinaan palatsi 2) Ruotsin kuninkaallinen ooppera 14) Tanskan suurlähetystö 16) Davidsonska huset 18) Gustav Adolfs torg 18 22-24) Ruotsin puolustusministeriö. Syyskuussa 1881 liikemies Ludvig Fredholm sytytti Gustav Adolfs torgilta Norrbron kautta Mynttorgetille ulottuvalla alueella Tukholman ensimmäiset sähköiset katulamput. ==Kuvia== Norrmalms Torg i Stockholm.jpg|Vuodelta 1790 olevassa maalauksessa näkyy vasemmalla vanha oopperatalo, jonka julkisivu oli identtinen Perintöruhtinaan palatsin kanssa. Hotel rydberg.jpg|Torin pohjoislaidalla sijaitsi aikoinaan Hotell Rydberg. NMA.0033487 Bondetåget.jpg|Vuoden 1914 talonpoikaismarssi. Gustav Adolfs torg 1922.jpg|Torin liikennettä vuonna 1922. Gustav Adolfs torg 1924.jpg|Raitiovaunu auraa lunta talvella 1924. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tukholman aukiot
Beautiful Stars

Alus BEAUTIFUL STARS (IMO: 7735197 ) on matkustaja-/ro-ro-rahtilaiva, joka on rakennettu vuonna 1978 (45 vuotta vanha) ja purjehtii tällä hetkellä Filippiinien lipun alla. kotisatama on Cebu. Luokka:Rahtilaivat
Göran Kropp

Lars Olof Göran Kropp (11. joulukuuta 1966 Jönköping, Ruotsi – 30. syyskuuta 2002 Yhdysvallat) oli ruotsalainen vuorikiipeilijä ja seikkailija. Kropp oli avoliitossa vuorikiipeilijä ja seikkailija Renata Chlumskan kanssa. Kroppin elämästä on tehty kirja nimeltä 8000+. Kropp kuoli 30. syyskuuta 2002 lähellä Vantagea Washingtonissa, Yhdysvalloissa. Hän kuoli päävammoihin pudotessaan 18 metriä. Luokka:Ruotsalaiset urheilijat Luokka:Vuorikiipeilijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Korsikan ralli 1987

Korsikan ralli 1987 (viralliselta nimeltään 31. Tour de Corse - Rallye de France) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 7. - 9\. toukokuuta 1987 Ajacciossa. Kilpailu oli kauden viides, ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . Kilpailun aikana kartanlukija Jean- Michel Argenti sai surmansa Jean Marchinin Peugeot 205 GTI:n kyydissä, kun auto suistui tieltä. Argenti lensi autosta kun auto putosi 50 metriä rotkoon. Edeltävänä vuonna Henri Toivonen ja Sergio Cresto kuolivat Korsikan rallissa ja Attilio Bettega sitä edellisenä vuonna. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Bernard Béguin Jean-Jacques Lenne BMW M3 E30 7:22.30 0.0 2\. Yves Loubet Jean-Bernard Vieu Lancia Delta HF 4WD 7:24.38 +2.08 3\. Miki Biasion Tiziano Siviero Lancia Delta HF 4WD 7:24.58 +2.28 4\. Jean Ragnotti Pierre Thimonier Renault 11 Turbo 7:25.11 +2.41 5\. François Chatriot Michel Périn Renault 11 Turbo 7:27.05 +4.35 6\. Marc Duez Georges Biar BMW M3 E30 7:37.58 +15.28 7\. Carlos Sainz Antonio Boto Ford Sierra RS Cosworth 7:41.16 +18.46 8\. Didier Auriol Bernard Occelli Ford Sierra RS Cosworth 7:44.16 +21.46 9\. Alain Oreille Sylvie Oreille Renault 11 Turbo 7:50.08 +27.38 10\. Laurent Poggi Jean-Paul Chiaroni Volkswagen Golf II GTi 16V 7:52.52 +30.22 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == Luokka:MM-rallikausi 1987 Luokka:Korsikan ralli
Lapuan jäähalli

Lapuan jäähalli (sponsorinimeltään Lapuan Energia Areena) on Lapualla sijaitseva jäähalli. Halli sijaitsee urheilutalon, uimahallin ja yleisurheilukentän ja pesäpallokentän läheisyydessä. Kentän koko on 58 m × 26 m. == Lähteet == Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Lapuan urheilupaikat
Poikani Joel

Poikani Joel on Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalvelussa 17. huhtikuuta 2022 julkaistu kaksiosainen suomalainen minisarja. Sarja perustuu brittiläiseen, Chris Langin käsikirjoittamaan, A Mother’s Son -sarjaan vuodelta 2012. Suomeen lokalisoidun käsikirjoituksen on tehnyt Kati Royle. Sarjan on ohjannut Saara Cantell. Poikani Joel -sarjassa perheen äiti Roosa (es. Laura Malmivaara) elää uusioperheessä uuden puolisonsa Laurin (es. Ilkka Villi) ja heidän lapsiensa kanssa. Roosalla on huolia poikansa Joelin (es. Alex Laine) vuoksi, joka murjottaa, kapinoi ja sulkeutuu. Samoihin aikoihin lähistöltä löytyy perheen lasten koulutoveri puukotettuna. Roosa saa Joelin kiinni valheista ja alkaa epäillä poikansa osallisuutta puukotukseen. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Tampereen Pispalaan. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:2020-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:Elisa Viihde -alkuperäissarjat
Sanremon ralli 1983

Sanremon ralli 1983 (viralliselta nimeltään 25. Rallye Sanremo) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1983. Kilpailu järjestettiin 2. - 7\. lokakuuta 1983 Sanremossa. Kilpailu oli kauden kymmenes ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Rally 037 8:50.17 0.0 2\. Walter Röhrl Christian Geistdörfer Lancia Rally 037 8:52.26 +2.09 3\. Attilio Bettega Maurizio Perissinot Lancia Rally 037 8:55.27 +5.10 4\. Henri Toivonen Fred Gallagher Opel Manta 400 8:59.49 +9.32 5\. Miki Biasion Tiziano Siviero Lancia Rally 037 9:00.42 +10.25 6\. Dario Cerrato Giuseppe Cerri Opel Manta 400 9:08.04 +17.47 7\. Michèle Mouton Fabrizia Pons Audi Quattro A2 9:14.20 +24.03 8\. Luigi Battistolli Rudy Roberto Dalpozzo Opel Manta 400 9:17.17 +27.00 9\. Bernard Darniche Alain Mahé Audi Quattro A2 9:28.35 +38.18 10\. Gabriele Noberasco Daniele Cianci Alfa Romeo GTV6 9:58.39 +1:08.22 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally- Maps.com Luokka:MM-rallikausi 1983 Luokka:Sanremon ralli
The Queen’s Medical Center

The Queen’s Medical Center on Honolulun keskustassa toimiva sairaala. Se on koko osavaltion suurin yksityinen sairaala. Sen katsotaan kuuluvan Yhdysvaltain 50 parhaimman sairaalan joukkoon. Sairaala on toiminut voittoatavoittelemattomana yrityksena (virallisesti 501 (c) (3) non-profit corporation) vuodesta 1935 lähtien. Vuonna 2020 sen liikevaihto oli hieman reilu 1,27 miljoonaa dollaria. Sairaala perustettiin vuonna 1859 Havaijin kuninkaan Kamehameha IV:n ja hänen vaimonsa kuningatar Emman aloitteesta. Alkujaan se tunnettiin nimellä Queen’s Hospital ja nykyisen nimensä se sai vuonna 1967. Sairaala tekee yhteistyötä mm. Havaijin yliopiston, Mānoan kampuksen, kanssa sairaanhoitajien kouluttamisessa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain sairaalat Luokka:Honolulun rakennukset ja rakennelmat
Ruotsin ralli 1985

Ruotsin ralli 1985 (viralliselta nimeltään 35. International Swedish Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 15. - 17\. helmikuuta 1985 Karlstadissa. Kilpailu oli kauden toinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Ari Vatanen Terry Harryman Peugeot 205 Turbo 16 4:38.49 0.0 2\. Stig Blomqvist Björn Cederberg Audi Sport Quattro 4:40.38 +1.49 3\. Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 4:42.15 +3.26 4\. Hannu Mikkola Arne Hertz Audi Sport Quattro 4:50.32 +11.43 5\. Per Eklund Dave Whittock Audi Quattro A2 4:55.50 +17.01 6\. Gunnar Pettersson Arne Pettersson Audi 80 Quattro 5:02.03 +23.14 7\. Mikael Ericsson Johnny Johansson Audi 80 Quattro 5:03.16 +24.27 8\. Ingvar Carlsson Benny Melander Mazda RX-7 5:08.35 +29.46 9\. Mats Jonsson Åke Gustavsson Opel Ascona 400 5:09.07 +30.18 10\. Kenneth Eriksson Bo Thorszelius Opel Kadett GSI 5:10.22 +31.33 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == Luokka:MM-rallikausi 1985 Luokka:Ruotsin ralli
Portugalin ralli 1985

Portugalin ralli 1985 (viralliselta nimeltään 19. Rallye de Portugal - Vinho do Porto) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 6. maaliskuuta - 9\. maaliskuuta 1985 Estorilissa. Kilpailu oli kauden kolmas ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 8:07.25 0.0 2\. Miki Biasion Tiziano Siviero Lancia Rally 037 8:12.12 +4.47 3\. Walter Röhrl Christian Geistdörfer Audi Sport Quattro 8:13.23 +5.58 4\. Stig Blomqvist Björn Cederberg Audi Sport Quattro 8:31.11 +23.46 5\. Werner Grissmann Jörg Pattermann Audi Quattro A2 9:13.20 +1:05.55 6\. José Miguel José Nascimento Ford Escort RS1800 9:20.42 +1:13.17 7\. Carlos Bica João Sena Ford Escort RS1800 9:38.01 +1:30.36 8\. Santinho Mendes Rui Cunha Nissan 240RS 9:40.01 +1:32.36 9\. Jorge Ortigão João Batista Toyota Corolla GT 9:52.25 +1:45.00 10\. Pedro Faria António Manuel Ford Escort RS1800 10:13.16 +2:05.51 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:MM-rallikausi 1985 Luokka:Portugalin ralli
Safari-ralli 1985

Safari-ralli 1985 (viralliselta nimeltään 33. Marlboro Safari Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 4. - 8\. huhtikuuta 1985 Nairobissa. Kilpailu oli kauden neljäs. Kilpailu ajettiin avoimilla tieosuuksilla, joilla oli 99 aikatarkastuspistettä, ja koko reitin pituus oli . Kilpailun voitti Juha Kankkunen, jolle voitto oli ensimmäinen rallin MM-sarjassa. Kankkunen voitti kilpailun ensiyrittämällä. Audilla oli kilpailussa uusia kuusivaihteisia vaihdelaatikoita, joissa ilmeni vikoja. Peugeoteissa turboahtimen putkien liitokset olivat liian jäykkiä ja murtuivat. Mikkolan auto syttyi palamaan tankkauksen aikana, mutta se saatiin sammutettua ja konepelti vaihdettiin Stiq Blomqvistin autosta, josta oli hajonnut vaihdelaatikko. Aaltosen autossa öljyä valui kytkimeen, joka alkoi luistamaan ja lopulta se oli vaihdettava, jonka jälkeen vaihteistoon ilmeni ongelmia. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Juha Kankkunen Fred Gallagher Toyota Celica TCT 5:18.00 0.0 2\. Björn Waldegård Hans Thorszelius Toyota Celica TCT 5:52.00 +34.00 3\. Mike Kirkland Anton Levitan Nissan 240RS 6:01.00 +43.00 4\. Rauno Aaltonen Lofty Drews Opel Manta 400 6:12.00 +54.00 5\. Erwin Weber Gunter Wanger Opel Manta 400 7:04.00 +1:46.00 6\. Alain Ambrosino Daniel Le Saux Nissan 240RS 7:58.00 +2:40.00 7\. Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 9:09.00 +3:51.00 8\. Yasuhiro Iwase Sudhir Vinayak Nissan 240RS 12:22.00 +7:04.00 9\. Ashok Patel Dalbir Kandola Nissan 240RS 14:08.00 +8:50.00 10\. Carlo Vituli Robin Nixon Subaru RX Turbo 15:28.00 +10:10.00 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == Luokka:MM-rallikausi 1985 Luokka:Safari-ralli
Oleksi Arestovytš

Oleksi Mykolajovytš ArestovytšSuomen median yleisimmin käyttämä nimen kirjoitusmuoto. Vaihtoehtoisia muotoja ovat mm. Oleksiy, Oleksij, Aleksei (, ; s. 3. elokuuta 1975) on ukrainalainen tiedustelu-upseeri. Hän toimi Ukrainan, Venäjän ja ETYJin kolmikantatyöryhmän puheenjohtajana Itä-Ukrainan konfliktin yhteydessä. Arestovytš tunnetaan Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin neuvonantajana ja tiedottajana Ukrainan sodan aikana. Virallisesti hän oli presidentin kansliapäällikön Andri Jermakin riippumaton neuvonantaja, jolla ei ollut valtiollista asemaa. Ukrainalaisen Kyiv Independent -lehden (Arestovytšin eron jälkeen kirjoitetun artikkelin) mukaan Arestovytš liittyi 2005 äärioikeistolaiseen Bratstsvo-puolueeseen, jolla oli yhteyksiä Viktor Medvedtšukiin, ja hän oli antanut kiistanalaisia lausuntoja ukrainalaisesta kulttuurista, LGBT-ihmisistä sekä naisista Ukrainan armeijassa. Edelleen lehden mukaan monet hänen lausuntonsa osoittautuivat valheellisiksi tai harhaanjohtaviksi. Arestovytš on kirjoittanut some-kommenttejaan venäjäksi, mikä on herättänyt suuttumusta joissakin ukrainalaisissa. Arestovytš antoi myös lausunnon, jonka mukaan taistelut Ukrainassa päättyisivät 2–3 viikossa. Vuonna 2017 Arestovytš sanoi ATO-operaatiota "poikien kesäretkeksi". ==Ohjusisku Dniproon ja ero== 15\. tammikuuta 2023 venäläinen H-22-ohjus osui kerrostaloon Dniprossa. Arestovytš sanoi julkisesti, että Ukrainan ilmatorjunta ampui ohjuksen alas ja se osui kerrostaloon. Arestovytš sanoi myöhemmin YouTube-lähetyksessään tehneensä vakavan virheen. Ukrainan ilmavoimat korosti, ettei sillä ollut mahdollisuuksia ampua alas H-22-ohjuksia, ja vaati lisää aseita länsimailta. Venäjän viralliset tahot toistivat Arestovytšin sanoja. Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov sanoi, ettei Venäjä iske asuinrakennuksiin, ja sanoi iskun olleen Ukrainan ilmapuolustuksen syytä, ”kuten eräät Ukrainan edustajat ovat sanoneet”. Arestovytš sanoi luottaneensa tuntemaltaan ilmapuolustuksen kontaktilta saamaansa tietoon. Ukrainalaisen Holos-puolueen edustajat vetosivat Ukrainan turvallisuuspalveluun ja syyttivät Arestovytšia huijariksi ja agentiksi. Myös Petro Porošenkon Euroopan solidaarisuus -puolueen edustajat valmistelivat vetoomusta. Ukrainan television Oksana Sokolova vaati Arestovytšin rankaisemista tämän kommenttien vuoksi. Arestovytš jätti eronpyynnön 17. tammikuuta ja julkaisi sen myös Facebookissa ja Telegram-kanavallaan. 18\. tammikuuta Arestovytš lisättiin puoliviralliselle Myrotvorets-”tappolistalle” Ukrainan valtion vihollisista syynä ”PR-sabotaasi venäläisten hyökkääjien hyväksi, osallistuminen aggressioon Ukrainaa vastaan, tietoinen osallistuminen Ukrainan puolustuksen heikentämiseen demoralisaatiolla ja valtion valta- ja hallintorakenteiden heikentäminen”. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Internet-persoonat Luokka:Internet-videoiden tekijät
Keijo Puhakka

Keijo Kalervo Puhakka (s. 29. lokakuuta 1947, Helsinki) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelasi SM-sarjassa aikana 1967–1975 sekä kauden 1975–1976 SM-liigassa. "Keka" Puhakka voitti SM-hopean ja Suomen Cup -mestaruuden HJK:n riveissä. Muita hänen edustamia seuroja olivat Upon Pallo ja Jokerit. Ennen jääkiekkouraa Puhakka pelasi pesäpalloa Riihimäen Pallonlyöjissä.Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen (vastaavat toimittajat): Urheilumme Kasvot Osa 3: Palloilu, s. 451. Jyväskylä: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973. == Tilastot == Kausi Sarja Seura O M S P R 1966–1967 Suomensarja Upon Pallo 14 6 7 13 4 1967–1968 SM-sarja Upon Pallo 20 0 3 3 10 1968–1969 SM-sarja Upon Pallo 22 3 4 7 6 1969–1970 Suomensarja HJK 14 17 13 30 4 1970–1971 SM-sarja HJK 32 13 7 20 21 1971–1972 SM-sarja HJK 27 6 3 9 8 1972–1973 SM-sarja HJK 34 8 7 15 14 1973–1974 SM-sarja Jokerit 36 2 2 4 2 1974–1975 SM-sarja Jokerit 30 6 10 16 2 1975–1976 SM-liiga Jokerit 35 8 5 13 2 YHT. (SM) 236 46 41 87 65 * SM-hopea (HJK, 1972) * Suomen Cup -mestaruus (HJK, 1970) ==Galleria== Tiedosto:Keijo Puhakka, Esa Peltonen.jpg|Keijo Puhakka (23) ja Esa Peltonen. Tiedosto:Juha Rantasila, Räshid Hakimsan, Keijo Puhakka 1972.jpg|Erotuomari Räshid Hakimsan rauhoittelemassa tilannetta HIFK:n Juha Rantasilan ja HJK:n Keijo Puhakan välissä (1972). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vapauden kutsu

Vapauden kutsu ) on kuusiosainen historiallinen televisiosarja jonka on ohjannut Dror Zahavi. Sen tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan jälkeiseen Länsi-Saksaan. Sarjan ensimmäinen jakso julkaistiin julkaistiin Saksassa 24. marraskuuta 2021 Das Erste kanavan verkkosivulla, ja sen televisiokanavalla 1. joulukuuta 2021 alkaen, ja Suomessa se tuli Ylen Areenaan 9. tammikuuta 2023. == Juoni == Vapauden kutsu sarja kertoo kulttuurien yhteentörmäyksestä 1950-luvun kuvittellisessa Kaltensteinin pienessä saksalaiskaupungissa Pfalz alueella Länsi-Saksassa, minne on toisen maailmansodan jälkeen sijoitettu satojatuhansia yhdysvaltalaisia sotilaita. Erika Strumm (Franziska Brandmeier) ja Marie Kastner (Elisa Schlott) ovat ystäviä, ja heistä Erika on ulospäinsuuntaatunut, ja Marie on konservatiivisesta maanviljelijäperheestä ja suhtautuu ihmisiin varautuneemmin. Kun Marie ja yhdysvaltalainen George (Reomy D. Mpeho), joka on musta sotilas, alkavat seurustella nousee rasismi esiin. == Näyttelijät == Lähde: == Jaksot == # ”Yhteentörmäys”, (”Willkommen in Kaltenstein”) # ”Ollappa vapaa!”, (”Frei sein”) # ”Yhdessä ain’”, (”Schulter an Schulter”) # ”Hiiteen jenkit!”, (”Vergiss die Amis”) # ”Ystävät ja vihamiehet”, (”Freunde und Feinde”) # ”Ei näin voi elää”, (”Kein Ort zum Leben”) Lähde: == Lähteet == Luokka:2020-luvun draamasarjat Luokka:Saksalaiset draamasarjat
Leevi Kauppi

Leevi Erkki Kauppi (10. tammikuuta 1920 Pälkäne – 10. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen meijerialan yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Viitattu 18.1.2023. ==Henkilöhistoria== Kaupin vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Kauppi ja Lyyli Maria Kirmula ja puoliso 1943–1993 Hellin Tuulikki Mäkipää. Kauppi tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1940 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1948. Hän oli Hämeen-Uudenmaan meijeriliiton konsulentti 1948–1953 ja toimitusjohtaja 1953–1956, Valion Rovaniemen konttorin johtaja 1956–1957, Etelän Maitokunnan toimitusjohtaja 1957–1962 ja Lahden Seudun Meijeriosuuskunnan toimitusjohtaja 1962–1981. Kaupilla oli myös useita oman alansa ja muita luottamustehtäviä, kuten esimerkiksi Elintarvikealan työnantajaliiton hallituksen jäsenyys 1974–1981. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1973. ==Julkaisuja== * Lahden seudun meijeriosuuskunta 1926–1966, 1966 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Oleksa Novakivskyi

Oleksa Novakivskyi (; 14. maaliskuuta 1872 Slobodo-Obodivka, Olhopilin piirikunta, Podiljan kuvernementti – 29. elokuuta 1935 Lwów (Lviv), Puola) oli ukrainalainen taidemaalari ja opettaja. (Sisältää teoskuvia) Novakivskyi opiskeli maalausta 1888–1892 Odessassa sekä 1892–1893 ja 1895–1900 Krakovan taideakatemiassa, jossa hänen opettajanaan oli muun muassa Jan Stanisławski. Hän sai valmistuttuaan kultamitalin. Hän asettui asumaan Krakovan lähelle Mogiłaan (nykyisin Nowa Huta) ja teki lähinnä maisemamaalauksia. Hän piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Krakovassa 1911. Hän sai suojelijakseen metropoliitta Andrei Šeptytskyin ja siirtyi vuonna 1913 Lviviin, jossa hän piti näyttelyt 1920 ja 1921. Hän perusti vuonna 1923 nimeään kantavan taidekoulun. Krakovassa asuessaan Novakivskyi maalasi naturalismin ja impressionismin tyyliin maisemien lisäksi muotokuvia, asetelmia ja laatukuvia puolalaisten aikalaisten tapaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänen tyylinsä kehittyi symbolismin ja ekspressionismin suuntaan, esimerkkeinä Sotamadonna (1916), Pyhän Yrjön katedraali (1916), josta hän vuosien mittaan maalasi useita versioita, kuten täyttä ekspressionismia edustavan version (1921–1922), ja Kuoleman enkeli (1919). Hän maalasi monien tunnettujen aikalaisten muotokuvia. 1920-luku toi hänen väreihinsä eloisuutta ja viivoihin liikettä. Ekspressionismia edustavat maisemamaalaukset Pyhän Yrjön katedraali (1921–1922), Satu Hutsulin alueesta (1927) ja Grehitvuori (1934), Sodan Moolok (1919), omakuva vuodelta 1918 sekä muotokuvat Dovbush (1931) ja O. Barvinskyi (1932). Novakivskyin tuotanto käsittää yli 500 öljytyötä, osa keskeneräisiä. Lvivissä avattiin vuonna 1972 hänen tuotantoaan esittelevä museo. Novakivsky - Still life 1916.jpg|Asetelma 1916 Oleksa Novakivsky 17.jpg|Pyhän Yrjön katedraali 1932 Oleksa Novakivsky 28.jpg|Leda Oleksa Novakivsky 08.jpg|Kuoleman enkeli (1923) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
As It Was

As It Was on brittilaulaja Harry Stylesin kappale tämän kolmannelta studioalbumilta Harry’s House. Se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 1. huhtikuuta 2022 Columbia Recordsin kautta. ”As It Was” saavutti sekä Yhdysvaltain että Britannian singlelistojen ensimmäisen sijan ja oli vuoden 2022 myydyin kappale Britanniassa. Kappaleen kirjoittivat Styles, Kid Harpoon ja Tyler Johnson. Kid Harpoon ja Johnson myös tuottivat sen. Kappaleen alussa puhuu Ruby Winston, joka on Ben Winstonin tytär ja Stylesin kummilapsi. Vuoden 2023 Brit Awardseissa ”As It Was” voitti vuoden kappaleen palkinnon. Emma- gaalassa se palkittiin edellisen vuoden striimatuimpana ulkomaisena biisinä. Saman vuoden Grammy-gaalassa kappale oli ehdolla vuoden lauluksi, vuoden levytykseksi ja parhaaksi pop-sooloesitykseksi. Sen musiikkivideo oli ehdolla parhaaksi musiikkivideoksi. Kappale ei kuitenkaan voittanut yhtäkään kategorioista. == Kaupallinen menestys == ”As It Was” oli maailmanlaajuisesti musiikkipalvelu Spotifyn soitetuin kappale ja Apple Musicin toiseksi suosituin kappale vuonna 2022. Kappale nousi yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -singlelistan ensimmäiselle sijalle ja oli listan kärjessä yhteensä 15 viikkoa. Se oli vuoden 2022 toiseksi menestynein kappale Yhdysvalloissa Glass Animalsin kappaleen ”Heat Waves” jälkeen. Vuoden 2022 kesäkuuhun mennessä single oli myynyt kaksinkertaista platinaa Yhdysvalloissa, mikä vastaa 2 miljoonaa myytyä singleä. Official Charts Companyn mukaan ”As It Was” oli vuoden 2022 suurin hitti Britanniassa. Britannian singlelistan huipulla kappale vietti 10 viikkoa. Se oli 180 miljoonalla striimauksella ja 65 tuhannella myydyllä singlellä sekä vuoden myydyin että striimatuin kappale. Syyskuuhun 2022 mennessä kappale oli ylittänyt platinalevyrajan kaksinkertaisesti. Suomessa kappale sijoittui parhaimmillaan toiseksi sekä virallisella singlelistalla että radiolistalla. == Musiikkivideo == Kappaleen kanssa samaan aikaan julkaistiin sen musiikkivideo. Videon on ohjannut ukrainalainen Tanu Muino ja se kuvattiin Lontoossa. Toisena kuvauspäivänä Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, mikä Muinon mukaan vaikutti suuresti kuvaustunnelmaan. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Palkinnot ja ehdokkuudet Vuosi Palkinto Kategoria Tulos Lähde 2023 Emma-palkinto Vuoden striimatuin ulkomainen biisi Grammy-palkinto Vuoden levytys Vuoden laulu Paras pop- sooloesitys Paras musiikkivideo Brit Awards Vuoden kappale == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2022 kappaleet Luokka:Brittiläiset rockkappaleet Luokka:Indie rock -kappaleet Luokka:Brittiläiset synthpop- kappaleet Luokka:Britannian singlelistan ykköset Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Kesärauha

Kesärauha on turkulainen vaihtoehto- ja indiemusiikin festivaali, joka järjestetään kesäkuussa Turun Linnanpuistossa. Kesärauha on nopeasti lunastanut paikkansa yhtenä Turun ja Suomen keskeisimmistä vaihtoehtomusiikin festivaaleista. Kesärauha palkittiin Musiikki & Median Industry Awards -gaalassa vuonna 2021 vuoden festivaaliksi. Kesärauha perustettiin vuonna 2019 ja se järjestettiin ensimmäistä kertaa Turun Vanhalla Suurtorilla. Vuonna 2021 Kesärauha siirtyi Turun Linnanpuistoon, jossa se on järjestetty siitä eteen päin. Vuoden 2023 festivaalilla 16.–18.6. esiintyi muun muassa Röyksopp, Aurora, The Sounds, Arppa, Anna Puu, Maustetytöt, Cledos, Ismo Alanko, Mykki Blanco, DREAMWORLD, Ruusut, Paperi T, Sevdaliza, Shame, Yona sekä Antti Autio + Jouset. === Kävijämäärät === * 23 000 (2024) * 22 000 (2023) * 19 000 (2022)"https://www.kesarauha.fi" == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kesärauhan kotisivut Luokka:Musiikkifestivaalit Suomessa Luokka:Turun musiikki Luokka:Turun tapahtumat
Riihimäen työväentalo Rity-talo

Riihimäen työväentalo eli Rity-talo oli Riihimäen keskustassa sijainnut työväentalo. Se purettiin vuonna 2021. == Historiaa == Riihimäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Ensimmäinen työväentalo valmistui vuonna 1906. Suurlakon jälkeisessä innostuksessa taloa rakennettiin talkoovoimin, vaikka työ oli alun perin annettu urakalla tehtäväksi. Rakennustyöt oli aloitettu jo vuonna 1904, mutta 90 % tarvittavista varoista kerättiin vasta vuoden 1906 aikana. Mukana talkoissa oli myös Raittiusseuran väkeä. Vuoden 1917 aikana taloa laajennettiin: sen salia suurennettiin ja taloon rakennettiin näyttämötilat ja vahtimestarin asunto. Sisällissodan loppuvaiheessa, kun saksalaiset valtasivat Riihimäen, he ottivat punaisilta haltuunsa myös työväentalon. Valkoiset käyttivät taloa lähes vuoden sodan jälkeen ja kutsuivat sitä suojeluskuntataloksi. Työväenyhdistyskin sai käyttää taloa, mutta sen oli maksettava siitä vuokraa valtiolle. Toukokuussa 1919 talo julistettiin vapaaksi takavarikosta ja yhdistys sai sen itselleen. Tämän jälkeen työväenliikkeen jakautuminen sosialidemokraatteihin ja vasemmistososialisteihin aiheutti talosta kiistan, joka päätyi kihlakunnanoikeuteen saakka. Lopulta asia ratkaistiin sosialidemokraattien hyväksi vuonna 1922. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa taloa korjattiin jonkin verran ja siihen tehtiin peltikatto. Suurempiin korjauksiin, kuten keskuslämmityksen asentamiseen, eivät yhdistyksen varat riittäneet. Vuonna 1939 alettiin suunnitella uuden talon rakentamista, mutta suunnitelma hautautui sodan syttymisen vuoksi. Siihen palattiin tosissaan vasta 1960-luvulla. Uusi talo valmistui vuonna 1963, ja nimikilpailun tuloksena se ristittiin Rity-taloksi. Uuden talon rakensi rakennusliike. Rahoitusta kerättiin talkootyöllä, etenkin bingoa ja tansseja järjestämällä. 1980-luvun alussa taloa kunnostettiin vuosittain sen verran, kuin taloustilanne salli. Vuonna 1991 valmistui rakennuksen laajempi peruskorjaus, jonka tuloksena talosta tuli pieni liikekeskus. 2010-luvulla kävi selväksi, että rakennuksen talotekniikka oli tullut tiensä päähän, ja sen säilyttäminen olisi vaatinut mittavan peruskorjauksen. Talo purettiin loppuvuonna 2021. == Rakennus == Vuonna 1963 valmistuneessa talossa oli juhlasali näyttämöineen, iso eteisaula, kolme kokoushuonetta sekä eri kokoisia liiketiloja. == Toimintaa työväentalolla == Sekä vanhalla että uudella talolla toimivat eri työväenjärjestöt, järjestettiin tansseja ja erilaisia tapahtumia, pelattiin bingoa ynnä muuta. Lisäksi ainakin alkuaikoina toimivat nuoriso-osasto, lasten raittiusosasto, työväennäyttämö sekä torvisoittokunta. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Riihimäen rakennukset ja rakennelmat
Pusulan Karisjärven työväentalo

Karisjärven työväentalo oli Lohjan kaupungissa Pusulan Karisjärven kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Pusulan Ahonpään-Karisjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys osti vuonna 1910 noin hehtaarin suuruisen tontin, jolle valmistui työväentalo vuonna 1912. Työväentalo paloi vuonna 1953, palon syttymissyy ei selvinnyt. Yhdistys rakennutti palaneen talon tilalle lautarakenteisen työväentalon, joka valmistui vuonna 1955. Talon oli suunnitellut Arvo Enström. Siihen kuului juhlasali, näyttämö, ravintola ja eteinen. Myöhemmin rakennettiin vielä vahtimestarin asunto. Rakennustöistä 40 % tehtiin talkoilla. Hiljenneestä työväentalosta tehtiin vuonna 1972 Uudenmaan Sos.dem. piirijärjestölle kurssikeskus. Juhlasali muutettiin luento- ja majoitustiloiksi. Talon varustetaso ei kuitenkaan vastannut ajan vaatimuksia, ja kurssitoiminta lopetettiin muutaman vuoden jälkeen. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pusulan rakennukset ja rakennelmat
Pusulan Kärkölän työväentalo

Kärkölän työväentalo oli Lohjan kaupungissa Pusulan Kärkölän kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Pusulan Kärkölän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Työväentaloa alettiin rakentaa vuonna 1913, ja se oli vesikatossa vuonna 1914. Yhdistyksen jäsenet antoivat avustuksia ja lainoja, ja talon rakentajat lykkäsivät palkkasaataviaan. Talo rakennettiin osittain talkoilla. Työväentalo poltettiin vuonna 1920, mutta asiasta ei ole tarkempaa tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pusulan rakennukset ja rakennelmat