EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ryti-Lehtola

Ryti-Lehtola on Lehtolan, Rytilahden ja Äpräksen kylien muodostama kyläkokonaisuus, jossa on Kemijärven seurakunnan leirikeskus ja Jumiskon voimalaitos. Vuonna 2003 lakkautetun kyläkoulun tiloissa toimii kurssikeskus. Ryti-Lehtolan kyläseuran puheenjohtajana toimii nykyään kirvesmies Juha Lehtola. Aiempia puheenjohtajia ovat olleet muun muassa Sulo Leskel ja Erkki Nyberg. ==Kirjallisuutta== *Leskelä, Sulo (toim.): Ryti-Lehtolan kyläkirja : historiikki kylän vaiheista 1700-luvulta nykypäivään. Ryti-Lehtolan kyläseura, 1996. ISBN 952-90-8000-X. Luokka:Kemijärven kylät
Osasto Pennanen

Osasto Pennanen (myös Osasto PetsamoTalvisodan pikkujättiläinen 1999, 947) oli talvisodan aikana Lapissa taistelleeseen talvisodan Lapin Ryhmään kuulunut pohjoisempi osasto, joka taisteli Petsamossa Neuvostoliiton 52. divisioonaa vastaan. Osaston koko oli aluksi kolme komppaniaa, joista yksi oli sodan ajan suunnitelmiin kuulumaton yksikkö. 8. joulukuuta Lapin Ryhmä vahvisti Osasto Pennasta tiedusteluosastolla (TO 11). Osastoa komensi Antti Pennanen, joka jatkosodassa komensi Petsamon erillisosastoa. ==Lähteet== * ==Viitteet== ==Aiheesta muualla== *Ivalon muistomerkki *14. armeijakunnan sotatoimet napapiirillä (Боевые действия 14-й армии в Заполярье) luokka:Talvisodan Lapin Ryhmä Luokka:Talvisodan suomalaiset jalkaväkipataljoonat luokka:Talvisodan suomalaiset erillisosastot
Osasto Suoranta

Osasto Suoranta oli talvisodan Lapin Ryhmään kuulunut talvisodassa kapteeni Hugo Suorannan komennossa taistellut sotilasosasto, joka taisteli Neuvostoliiton 88. divisioonaa vastaan Sallassa Savukoskella ja Pelkosenniemellä lähellä.Sallan suunnan taistelut Rajavariolaitos. Viitattu 4.6.2010. Neuvostoliittolaiset pyrkivät kohti Savukoskea ja Pelkosenniemeä päästäkseen Sodankylään ja sieltä Rovaniemelle sekä lopuksi Tornioon. == Lähteet == luokka:Talvisodan Lapin Ryhmä luokka:Talvisodan suomalaiset erillisosastot
Sholapur

Sholapur tai Solapur () on kaupunki Maharashtran osavaltion kaakkoisosassa Intiassa, lähellä Karnatakan rajaa. Vuonna 2001 siellä oli 3 855 383 asukasta. Maharastra.gov.in Kaupungin suurin työllistäjä on perinteisesti ollut puuvillateollisuus. Koska sateet vaihtelevat vuodesta toiseen ja kuiva kausi on pitkä, seudulle on rakennettu mittava keinokastelujärjestelmä puuvillasadon varmistamiseksi. SOlapur.giv.in Solapur on myös tärkeä rautateiden ja maanteiden risteyspaikka. Tiedosto:Saat Rasta Solapur 01.JPG|Sholapurin katunäkymää. Tiedosto:Pune Sholapur Highway.JPG|Sholapurin ja Punen välinen valtatie. Tiedosto:Time Display At Solapur Station - panoramio.jpg|Sholapurin rautatieasema vuonna 2011. == Lähteet == Luokka:Maharashtran kaupungit
Zürich (kantoni)

Zürichin kantoni sijaitsee Sveitsin pohjoisosassa. Kantoni on väkiluvultaan maan suurin: siellä on runsaat 1,5 miljoonaa asukasta. Kantonissa sijaitsee Sveitsin väkiluvultaan suurin kaupunki, Zürich, joka on myös kantonin pääkaupunki. == Sijainti == Kantonin alue on kumpuilevaa Mittellandia, jota halkovat luoteeseen laskevat joet kuten Limmat, Thur ja Sihl. Zürichin kantoni rajoittuu pohjoisessa Reinjokeen ja Saksaan sekä Schaffhausenin kantoniin, etelässä Zürichjärveen sekä Zugin ja Schwyzin kantoneihin, idässä Thurgaun ja Sankt Gallenin kantoneihin sekä lännessä Aargaun kantoniin. == Historiaa == Zürich on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1351. == Asukkaat ja hallinto == Zürichin kantoni on saksankielinen: saksaa puhuu 82 prosenttia asukkaista. Toiseksi yleisin kieli on englanti. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat protestantit (vuonna 2017 28 prosenttia). Katolisia on 26 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 27 prosenttia on ulkomaalaisia (31.12.2019). === Kunnat ja kaupungit === Zürichin kantonissa on 162 kuntaa (1.1.2019 alkaen), jotka muodostavat 12 hallintoaluetta (). Kantonissa on 32 väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2019). Kantonin kaupungit ovat: Kaupunki väkiluku 31.12.2019 Zürich 420 217 Winterthur 113 173 Uster 35 007 Dübendorf 29 303 Dietikon 27 746 Wetzikon 24 990 Wädenswil 24 624 Horgen 22 992 Bülach 21 372 Opfikon 21 014 Kloten 20 130 Kaupunki väkiluku 31.12.2019 Adliswil 18 944 Schlieren 18 791 Volketswil 18 640 Regensdorf 18 540 Thalwil 18 139 Illnau-Effretikon 17 333 Wallisellen 16 841 Stäfa 14 718 Küsnacht 14 564 Meilen 14 355 Richterswil 13 632 Kaupunki väkiluku 31.12.2019 Zollikon 13 067 Affoltern am Albis 12 303 Rüti 12 286 Pfäffikon 12 164 Bassersdorf 11 824 Männedorf 11 359 Hinwil 11 277 Maur 10 468 Gossau 10 280 Wald 10 096 == Talous == Zürichin kantonin osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 maan suurin, 21,5 prosenttia, arvoltaan 141 miljardia frangia. Zürichin kaupunki lähikuntineen on Sveitsin liike- elämän, erityisesti pankki- ja vakuutusalan, keskus. Kantonissa oli vuonna 2014 yhteensä 994 538 työpaikkaa. Näistä 84 prosenttia oli palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 15 prosenttia kantonilaisista. Alkutuotanto (maa- ja metsätalous, kalastus) työllisti 1,2 prosenttia seudun työntekijöistä. === Liikenne === Zürichin alue on Sveitsin liikenteen keskus. Sveitsin suurin lentoasema, Zürichin lentoasema, sijaitsee Klotenissa. Moottoritiet A1, A3 ja A4 kulkevat kantonin halki. Rautateitä on kantonin alueella 519 kilometriä ja rautatietiheys on maan toiseksi suurin, 30 km/100 km². Zürichin päärautatieasemalta on suorat junayhteydet maan eri puolille sekä kaikkiin naapurimaihin (Ranska/Pariisi; Saksa/Hampuri, München, Berliini, Stuttgart; Itävalta/Wien; Italia/Milano).Aikataulujen hakusivu === Matkailu === Matkailu on kantonissa merkittävä elinkeino: matkailijoiden yöpymisten määrä hotelleissa ja muissa matkailuyrityksissä oli vuonna 2017 noin 5,4 miljoonaa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Alhaisi

Alhaisi on Salon kaupunginosa. Alue rajoittuu Perniöntiehen, Kirjolankatuun ja rantarataanSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä.. ==Palvelut== Alueella sijaitsevat Tyksin Salon sairaala, Salon pääterveysasema, Salon kaupan ja terveyden ammattioppilaitos, Alhaisten koulu ja Hakastaron koulu. ==Lähteet== Luokka:Salon kaupunginosat
Maathorneferura

Maathorneferura oli heettiläisten imperiumin prinsessa, joka avioitui Egyptin faarao Ramses II:n kanssa tämän hallittua 34 vuoden ajan. Hän oli Hattusili III:n ja tämän vaimon, Puduchepan, tytär. Maathorneferuran alkuperäinen nimi ei ole tiedossa. Taniksessa on rikkoutunut patsas Ramseksesta, jonka vierellä on myös Maathorneferura koskettaessaan Ramseksen jalkoja. Luokka:Muinaiset egyptiläiset
Metsäkurjenpolvi

Metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum) on violettikukkainen polvenkorkuinen metsissä kasvava kasvi. Se kuuluu kurjenpolvikasvien heimoon. Metsäkurjenpolvi on valittu Kajaanin nimikkokasviksi. == Ulkonäkö == Metsäkurjenpolvi on ruohovartinen pystyhaarainen kasvi, joka kasvaa 25–50 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat sormijakoisia, isohampaisia. Kasvi on nukkamaisen karvan peitossa. Kaksittain kasvavat kukat ovat violetteja, harvoin valkoisia, ja 15–35 mm leveitä. Metsäkurjenpolvi kukkii kesä-heinäkuussa. == Levinneisyys == Metsäkurjenpolvea tavataan koko Suomessa, muualla Euroopassa sekä Siperiassa, Turkissa ja Iranissa. Se on levinnyt ihmisen mukana Grönlantiin ja tietyille alueille Yhdysvalloissa. == Elinympäristö == Metsäkurjenpolvi kasvaa kosteissa paikoissa: lehdoissa, rantaniityillä ja ojanpientareilla. Metsäkurjenpolvi on aluskasvillisuuden valtalajina kurjenpolvi-oravanmarjatyypin ja kurjenpolvi- metsäimarretyypin lehdoissa. Sitä esiintyy myös mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla. Kurjenpolvikärsäkäs (Zacladus geranii) syö reikiä kurjenpolvien kukkiin. Myös monet päiväperhoslajit käyttävät kukkia ravinnokseen. Metsäkurjenpolvi on myös sinisiipien toukkien ravintokasvi. == Lähteet == * Retkeilykasvio (toim. Leena Hämet-Ahti, Juha Suominen, Tauno Ulvinen, Pertti Uotila, Seppo Vuokko). Suomen Luonnonsuojelun tuki. Helsinki, 1984. ISBN 951-9381-02-3. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Metsäkurjenpolven (Geranium sylvaticum) levinneisyys Suomessa. * Valokki-Nettikasvio: Metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum) * Luopioisten kasvisto: Metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum) * ITIS: Geranium sylvaticum * United States Department of Agriculture (USDA): Geranium sylvaticum * Anu Tuominen: Tannins and other polyphenols in Geranium sylvaticum: Identification, intraplant distribution and biological activity, University of Turku, Doctoral thesis, December 2017 (pdf) Luokka:Kurjenpolvet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jordan Staal

Jordan Staal (s. 10. syyskuuta 1988 Thunder Bay, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, jonka nykyinen seura on Carolina Hurricanes. Hän toimii joukkueensa kapteenina. Hän pelaa keskushyökkääjän paikalla. Pittsburgh Penguins varasi Staalin vuoden 2006 varaustilaisuudessa toisella vuorolla. Hän teki sopimuksen Pittsburghin kanssa syksyllä 2006 ja teki ensimmäisen NHL- maalinsa 12. lokakuuta New York Rangersia vastaan, uransa kolmannessa ottelussa. Ennen NHL-uraansa Staal pelasi OHL-junioriliigan Peterborough Petes -joukkueessa. Staal pelasi Pittsburghissa kuusi kautta ja oli voittamassa Stanley Cupia kolmannella kaudellaan seurassa, kaudella 2008–2009. Kesäkuussa 2012 hän siirtyi Carolina Hurricanesiin pelaajakaupassa, jossa Penguins sai vaihdossa hyökkääjä Brandon Sutterin, puolustaja Brian Dumoulinin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron NHL:n varaustilaisuudessa 2012. Kesäkuussa 2023 Staal teki Hurricanesin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 11,6 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. https://www.tsn.ca/nhl/hurricanes-sign- jordan-staal-to-four-year-contract-extension-1.1977328 == Yksityiselämä == Staal on sukutaustaltaan hollantilainen. Jordan Staalin veljet ovat myös jääkiekkoilijoita. Stanley Cupin Carolina Hurricanesissa voittanut Eric pelaa tällä hetkellä Montreal Canadiensissa, Marc pelaa Detroit Red Wingsissä, ja Phoenix Coyotes varasi pikkuveli Jaredin vuoden 2008 varaustilaisuudessa. == Tilastot == 2004–05 Peterborough Petes OHL 66 9 19 28 29 14 5 5 10 16 2005–06 Peterborough Petes OHL 68 28 40 68 69 19 10 6 16 16 2006–07 Pittsburgh Penguins NHL 81 29 13 42 24 5 3 0 3 2 MM 9 0 2 2 0 2007–08 Pittsburgh Penguins NHL 82 12 16 28 55 20 6 1 7 14 2008–09 Pittsburgh Penguins NHL 82 22 27 49 37 24 4 5 9 8 2009–10 Pittsburgh Penguins NHL 82 21 28 49 53 11 3 2 5 6 2010–11 Pittsburgh Penguins NHL 42 11 19 30 24 7 1 2 3 2 2011–12 Pittsburgh Penguins NHL 62 25 25 50 34 6 6 3 9 2 2012–13 Carolina Hurricanes NHL 46 10 20 30 32 – – – – – MM 8 1 2 3 4 2013–14 Carolina Hurricanes NHL 82 15 25 40 34 – – – – – 2014–15 Carolina Hurricanes NHL 46 6 18 24 14 – – – – – 2015–16 Carolina Hurricanes NHL 82 20 28 48 34 – – – – – 2016–17 Carolina Hurricanes NHL 75 16 29 45 38 – – – – – 2017–18 Carolina Hurricanes NHL 79 19 27 46 26 – – – – – 2018–19 Carolina Hurricanes NHL 50 11 17 28 26 15 4 6 10 8 2019–20 Carolina Hurricanes NHL 68 8 19 27 40 8 0 0 0 4 2020–21 Carolina Hurricanes NHL 53 16 22 38 30 11 5 3 8 6 2021–22 Carolina Hurricanes NHL 78 17 19 36 18 14 1 5 6 2 2022–23 Carolina Hurricanes NHL 81 17 17 34 32 15 2 6 8 6 2023–24 Carolina Hurricanes NHL 80 10 20 30 44 11 1 1 2 4 18 kautta yhteensä NHL 1253 285 390 675 599 147 36 34 70 64 ==Lähteet== * Viitattu 29.7.2010 * Viitattu 29.7.2010 * Viitattu 29.7.2010 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Carolina Hurricanesin pelaajat Luokka:Pittsburgh Penguinsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lavajärvi (Oulu)

Lavajärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva pinta-alaltaan noin 35 hehtaarin laajuinen järvi Vuoton kaupunginosassa Ylikiimingissä Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee lähellä Oulun ja Utajärven kunnanrajaa kunnan itäisimmässä kolkassa, noin 35 kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta. Järvi on Alavuoton kyläalueen ainoa järviallas, ja se laskee Kiiminkijokeen kapeaa Lavaojaa pitkin. Järvi on varsin kalaisa, ja se on edelleen suosittu kalastuspaikka. ==Nimen alkuperä== Järven ympäristössä on useita Lava-nimisiä paikkoja. Itse järven ja sen laskuojan lisäksi ympäristön paikannimistöön kuuluvat Lavajärvenkangas, kaksi Lavasuota, Iso Lavasuo sekä Lavaselkä. Lava-nimityksen alkuperä on riistanpyynti- ja säilytyslavoissa, makuulavoissa, heinäkasan alusissa tai lauttasilloissa. Alueelta on löydetty runsaasti viitteitä kaikista näistä yhteyksistä. Muistitiedon mukaan järven rannoilla on ollut useita niitty- ja kalasaunoja, joissa on ollut makuualuset eli lavat yöpymistä varten. Järvellä on tiettävästi myös kuljettu ja kalastettu lautoilta käsin. ==Lähteet== * Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Ylikiimingin järvet Luokka:Vuotto
Saija (Salla)

Saija on kylä Sallassa lähellä Savukosken rajaa. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Sallan kirkonkylältä pohjoiseen. Vuonna 2001 kylässä oli noin 80 taloutta ja 150 asukasta. ==Historia== Saija on ollut metsäsaamelaisten aluetta esihistorian aikana. Saijan Särkiaavalta on jopa löytynyt maailman vanhin suksi, arviolta jopa 5 200 vuotta vanha. Ensimmäinen vakituinen asukas kylällä on ollut Tuomas Saija, joka on tullut perheineen Tenniöjärveltä. Maanviljely on alkanut 1700-luvulla. Verotus on ollut molemmilta puolilta, milloin Ruotsista, milloin Venäjältä. Ruotsi myönsi kuitenkin verovapauden edellytyksellä, että vartioidaan Venäjän suuntaa. Myös saamelaisten kanssa oli kahnauksia kalastuksen ja majavanpyynnin osalta. Viimeiset euroopanmajavat katosivat 1800-luvun aikana. Metsäpeuran pyynti päättyi samoihin aikoihin, mutta kyläläiset siirtyivät poronhoitoon. Kylän kasvaessa suomen kieli tuli valtakieleksi. Metsätalous tuli hakkuina 1900-luvun alkuvuosina kuvaan mukaan. Saijalle muodostui vahva työväenliike, ja monet paikalliset kävivät Muurmannin legioonassa. Vuoden 1922 läskikapina näkyi vahvasti kylässä. === Talvisota === Osasto Suoranta eteni talvisodan aikana Saijalle, joka oli Neuvostoliiton hallussa. Tänne rintama pysähtyi. Osa kyläläisistä evakuoitiin, ja suomalaiset polttivat kylän, ettei vihollinen hyötyisi. === Jatkosota === Kesällä 1942 Tenniöjoen pukkisilta räjytettiin. === Lapin sota === Saksalaiset polttivat Saijan toistamiseen vetäytymisvaiheessa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Saijan kyläyhdistys ry Saijan kylän kotisivut. Luokka:Sallan kylät
Aukusti Koivisto (taidemaalari)

Aukusti Koivisto (11. lokakuuta 1886 Juva – 30. maaliskuuta 1962 Oulu) oli suomalainen taidemaalari. Koiviston täytettyä kaksi vuotta hänen perheensä muutti Helsinkiin, missä hän kävi kansa- ja oppikoulun. Taideopinnot Koivisto aloitti Taideteollisuuskeskuskoulussa, joka on nykyisen Taideteollisen korkeakoulun edeltäjä. Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua Koivisto kävi vuosina 1906–1908. Aukusti Koivisto meni naimisiin Ida Maria Stoltin kanssa vuonna 1925. Heille syntyi kolme lasta: Lea vuonna 1915, Pentti 1917 ja Ritva 1924. Pentistä tuli myös taidemaalari. Aukusti Koivisto tunnetaan erityisesti Lappi-aiheisista teoksistaan. Koivistot muuttivat Ouluun vuonna 1916 ja jo seuraavana vuonna Aukusti teki ensimmäisen matkansa Lappiin, Inariin asti. Koivisto hankki Terijoelta kaksikerroksisen hirsirakennuksen ja siirsi sen Ouluun Kansankatu 52:een. Tästä Honkalinnasta muodostui paitsi taiteilijan asunto ja ateljee myös Oulun taiteilijakeskus. Rakennus tuhoutui kokoelmineen jatkosodan pommituksissa helmikuussa 1944. Tämä menetys koski syvästi 60-vuotiasta taiteilijaa. == Julkisia teoksia == * Kristuksen ylösnousemus, Hirvensalmen kirkko – 1916 * Jeesus siunaa lapsia, Koskenpään kirkko – 1917 * Kristuksen taivaaseen astuminen, Utsjoen kirkko – 1924 * Ristiinnaulittu, Yli- Iin kirkko – 1933 * Jeesus herättää Nainin lesken pojan, Oulujoen kirkko – 1957 == Muita teoksia mm. == * Oulun läänin kuvernöörin Hjalmar Langinkosken muotokuva, (yksityiskokoelma)- 1914 == Lähteet == * * Kaltio numero 3, 1946 s. 60 == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Paavo Kahla

Paavo Elias Kahla (4. marraskuuta 1918 Lohtaja - 23\. lokakuuta 1944 Kittilä) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni.Hurmerinta; Viitanen 1994 s. 110. Paavo Kahla syntyi Keski-Pohjanmaan maakunnassa Lohtajalla, kanttori Elias ja Hilma Sofia (o.s. Tervo) Kahlan perheeseen. 1930-luvulla perhe muutti Kokkolaan, jossa Kahla opiskeli Kokkolan yhteislyseossa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1938. Varusmiespalveluksensa Kahla suoritti Ilmasotakoulussa Kauhavalla, Ilmavoimien reserviupseerikoulun kurssilla 8.Keskinen; Stenman 2003 s. 28. Vänrikkinä kotiutettu Kahla aloitti opiskelut metsänhoitajaksi juuri ennen talvisotaa. Syyskuussa 1939 tähystäjäkoulutuksen saanut Kahla sai kutsun Lentolaivue 14:ään, joka toimi talvisodassa tiedustelulentolaivueena. Hän suoritti talvisodassa 50 sotalentoa Fokker C.X -koneen tähystäjänä. Jatkosodan alettua Kahla sijoitettiin samaan LLv 14:ään, sen 3. lentueeseen, jossa hän jatkoi tähystäjänä tiedustelu- ja tulenjohtolennoilla. Lokakuussa 1941 hänet nimitettiin lentueen varapäälliköksi. 9. joulukuuta 1941 Kahla ylennettiin luutnantiksi. 24. joulukuuta 1941 allekirjoitetun esityksen sekä 15. huhtikuuta 1942 allekirjoitetun lisäesityksen jälkeen Paavo Kahla nimitettiin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numerolla 54, nimityspäivämäärä oli 26. huhtikuuta 1942. Elokuussa 1942 Kahlan ja vasta laivueeseen saapuneen vänrikki Mannermaan ollessa tiedustelulennolla, matalatorjuntatuli surmasi ohjaajan, jolloin Kahla kiipesi koneen ulkokautta ohjaamoon ja lensi takaisin tukikohtaan.Karhunen 1972 s. 134. 3\. huhtikuuta 1943 hänet ylennettiin 3./LeLv 16:n lentueen päälliköksi. Jatkosodan loppuvaiheessa, 27. heinäkuuta 1944, Kahla ylennettiin kapteeniksi. 4. syyskuuta 1944 Kahla siirrettiin Hävittäjälentolaivue 26:een, joka suoritti Lapin sodassa muiden tehtävien ohella tiedustelulentoja saksalaisia vastaan. 23. lokakuuta 1944 Paavo Kahla ja hänen koneensa ohjaaja, kersantti Jouko Liinamaa katosivat Kittilässä tiedustelulennolla. Heidän Fokker C.X -koneensa jäännökset löydettiin vasta syksyllä 1945 Aakenustunturin lähistöltä.Hurmerinta; Viitanen 1994 s. 473 Paavo Kahla oli viimeinen kaatunut Mannerheim-ristin ritari. Hänet on haudattu Kokkolaan, Marian hautausmaan sankarihautaan. == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Paavo Kahla - Piloted by a Dead Man. * Yleisradion Elävä arkisto: Paavo Kahlan hurja selviytyminen *Tiedustelulentäjän valssi · J. Karjalainen Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Suomalaiset sotilaslentäjät Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet Luokka:Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet
Grand Nocturne

Grand Nocturne on suomalainen black metal -yhtye. Se perustettiin Huittisissa vuonna 2005. Musiikillisesti Grand Nocturne on primitiivistä ja karua black metallia. Yhtyeen sanoitukset käsittelevät epätoivoa, lohduttomuutta ja tuskaa. == Jäsenet == * TJ Havok (Teemu Haavisto) – laulu, rummut * KL (Kimmo Liuksiala) – kitarat, bassokitara, syntetisaattori == Diskografia == * * Luokka:Suomalaiset black metal -yhtyeet
Kangasmaitikka

Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) on puoliksi loisena elävä pieni keltakukkainen yksivuotinen ruohokasvi. == Ulkonäkö == Kangasmaitikka on 10-40 cm korkea vaihtelevasti haarova ruohovartinen kasvi. Sen lehdet ovat kapeat ja hyvin tummanvihreät. Hento varsi on tumma, usein punertava. Huulimaiset pitkätorviset (noin 15 mm) keltavalkoiset kukat sijaitsevat pareittain, ja kukkaparien väli on pitkä. Kangasmaitikka kukkii heinä–elokuussa. Kukinnan jälkeen koko kasvi kuivuu pikimustaksi. == Levinneisyys == Kangasmaitikkaa kasvaa kaikkialla Euroopassa ja läntisessä Siperiassa. == Elinympäristö == Kangasmaitikka kasvaa nimensä mukaisesti kangasmetsissä mutta myös kallioilla ja joskus melko kuivillakin niityillä. Se on puoliloinen: osan ravinnosta se hankkii itse yhteyttämällä, osan juurikarvojensa avulla toisilta kasveilta, esimerkiksi männyiltä ja puolukalta. == Lähteet == * Hämet-Ahti et al, Retkeilykasvio, Suomen luonnonsuojelun tuki, 1984. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) *Luontoportti: Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) *Valokki - nettikasvio: Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) Luokka:Maitikat
Kirjopillike

Kirjopillike eli kirjava pillike (Galeopsis speciosa) on kirjavakukkainen pillikkeiden (Galeospis) sukuun ja huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Se on Suomessa muinaistulokas. == Ulkonäkö == Kirjopillike on jäykkä, ruohovartinen 20–90 senttimetriä korkea kasvi. Lehdet kasvavat vastakkain ja ne ovat karvaisia. Varsi on haarova, kulmikas ja karvainen. Kirjopillike on Suomessa tavattavista pillikkeistä suurikukkaisin. Sen kukat ovat huulimaiset, alahuuli on violetti ja muut osat keltaiset. Kukan pohjassa on mettä, jota juodakseen hyönteisten on kurkotettava niin syvälle kukan sisään, että ne väistämättä tahriintuvat siitepölyyn. Ihmislapset nykivät kukkia irti ja imaisevat niiden pohjassa olevan mesitipan suuhunsa. Kirjopillike kukkii loppukesällä heinäkuusta syyskuuhun. == Levinneisyys == Kirjopillikettä tavataan Euroopassa ja Länsi-Aasiassa. Kirjopillike on yleinen koko Suomessa lukuun ottamatta Pohjois-Lappia. Se on muinaistulokas ja levinnyt Suomeen muualta Euroopasta ihmisen mukana. == Kasvupaikat == Kirjopillike kasvaa joutomailla, metsänreunoilla, tienvarsilla ja viljelyksillä. Se suosii ravinteikkaita ja typpipitoisia kasvupaikkoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Kirjopillike (Galeopsis speciosa) *Kasviatlas 2022: Kirjopillikkeen levinneisyys Suomessa. *Pohjolan kasvien pauloissa: Galeopsis speciosa - kirjopillike *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kirjopillike (Galeopsis speciosa) *ITIS: Galeopsis speciosa *United States Department of Agriculture (USDA): Galeopsis speciosa *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Galeopsis speciosa Luokka:Pillikkeet
Potilas

Potilas on henkilö, joka ottaa vastaan terveydenhuollon ammattilaisten suorittamia terveydenhuoltopalveluja. Potilas on useimmiten sairas tai loukkaantunut, mutta myös terveystarkastuksen tai lääketieteellisen tutkimuksen kohteena olevaa tai esimerkiksi verenluovutukseen osallistuvaa henkilöä kutsutaan potilaaksi. Suomessa on voimassa laki potilaan asemasta ja oikeuksista, ja tässä laissa potilaalla tarkoitetaan terveyden- ja sairaanhoitopalveluja käyttävää henkilöä. Potilasta kutsutaan myös asiakkaaksi yksityisen terveydenhuollon puolella maksavan asiakkaan roolin johdosta. Eläinlääketieteessä potilas on hoidettava tai tutkittava eläin, jolloin varsinainen asiakas on omistaja tai hoitaja. Sana potilas on johdettu verbistä potea, ja se on mainittu suomen kirjakielessä ensimmäisen kerran vuonna 1745 Daniel Jusleniuksen julkaisemassa Suomalaisen Sana-Lugun Coetus - sanakirjassa. Potea-verbi on balttilaista alkuperää. == Katso myös == * Lääkäri–potilas-suhde * Terveydenhuolto * Potilaan oikeudet == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laki potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) – FINLEX: Valtion säädöstietopankki Luokka:Terveydenhoito
Sorsasalo

thumb|220px|Kuopion ravirata. Sorsasalo on saari ja kaupunginosa Kuopion pohjoisimmassa osassa noin 10 kilometrin päässä keskustasta. Sorsasalossa sijaitsee muun muassa Kuopion ravirata ja Virranniemen kesäsiirtola ja puutarhasiirtola. Alueella on myös venelevähdyspaikka, paljon metsää raviradan takana sekä tehdasalueen yritykset Savon Sellu, Karelia-Parketti, Puukeskus ja Neon 2. Saaren halki kulkevalla Virranniementien varrella sijaitsevat Destia, Sorsasalon Autokatsastus ja Sisu Auto Oy Ab. Näiden lisäksi Sorsasalossa on Savon Kuljetuksen kalsiumkloridin ja kaliumkarbonaatin käsittelytilat, jotka on upotettu kallioon. Sorsasalossa toimii myös raviradan vieressä Ratsastuskeskus ILO. Valtatie 5:llä ja Savon radalla olevat Kallansillat sijaitsevat saaren eteläpuolella. Sorsasalon palvelut ovat vähäiset. Alueella on vain huoltoasema ja raviradalla sijaitseva kahvio. Lähin kauppa sijaitsee Siilinjärven puolella Vuorelassa. Alueelle sijoittuu noin 900 työpaikkaa (1.1.2008). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuopion ravirata **Sorsasalon raviradan historiikki *Finnpulpin biotuotetehdas sai kauan odotetun ympäristöluvan Yle, 2017 Luokka:Kuopion kaupunginosat Luokka:Kuopion saaret Luokka:Kallaveden saaret
Ekososialismi

Ekososialismi on poliittinen aate, jossa yhdistyvät marxismi, sosialismi sekä vihreä aate. Ekososialismin mukaan niin yhteiskunnalliset ongelmat kuin ympäristöongelmat johtuvat kapitalismista ja sen jatkuvasta laajentumispakosta. Ekososialistit kritisoivat monia elitistisiä tai byrokraattisia sosialismin suuntauksia, kuten stalinismia ja maolaisuutta, mutta ovat silti sosialismin kannalla. Ekososialismissa esiintyy myös ympäristöliikkeen ja sosialismin välisiä ristiriitoja. Monet ekososialistit ovat kritisoineet vihreän liikkeen jäseniä heidän haluttomuudestaan toimia kapitalismia vastaan. Vastaavasti he kritisoivat myös sosialisteja siitä, että he asettavat usein ympäristökysymykset toissijaisiksi. Ekososialisteja on myös itse kritisoitu sosialismin ja vihreän liikkeen yhdistämisestä. == Historiaa == Ekososialismin kehitteleminen alkoi 1970-luvulla ympäristöliikehdinnän myötä, kun Barry Commoner muotoili Kasvun rajat -raportille vastauksen vasemmiston näkökulmasta. 1980-luvulla tärkeitä tapahtumia ekososialismin kannalta olivat mm. aikakauslehden Capital, Nature, Socialism perustaminen. ==Katso myös== *Punavihreys ==Lähteet== * *
Sorsasalo (Savonlinna)

Sorsasalo on laaja saari Savonlinnan kaupungin alueella Haponlahden kanavan koillispuolella Enonvedellä Saimaalla. Sen pinta-ala on noin yhdeksän neliökilometriä. Saarella on pysyvää maatalouspohjaista asutusta. Saarelta on myös kiinteä tieyhteys mannermaalle Pentinsalmen siltaa pitkin. Saarella on myös kaksi järveä. Luokka:Savonlinnan luonto Luokka:Suomen sisävesien saaret
Electric Doom Synthesis

Electric Doom Synthesis, Beheritin järjestyksessään neljäs albumi ja toinen jonka musiikki on tyyliltään Dark Ambientia. Äänitetty Holocauston (Marko Laiho) vuonna 1995 tekemistä kappaleista, julkaisijana Spinefarm Records vuonna 1996. Tyyliltään albumi on erityisen hypnoottista ja mustaa ambientia black metal -hengessä. == Kappaleet == # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla== * * * Lisätietoa albumista Luokka:Beheritin albumit Luokka:Vuoden 1996 albumit
EgyptAir

EgyptAir () on Egyptin kansallinen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Kairossa. Se on yksi Afrikan ja Lähi-idän suurimpia lentoyhtiöitä, ja sillä on yli 50 kohdetta Lähi-idässä, Euroopassa, Kaukoidässä, Afrikassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Sen kotikenttä on Kairon kansainvälinen lentoasema. EgyptAir on Star Alliancen ja Arab Air Carriers Organizationin jäsen. == Historia == Yhtiö on perustettu 7. kesäkuuta 1932, ja se aloitti lennot heinäkuussa 1933. Toisen maailmansodan aikana Egyptin hallitus kansallisti lentoyhtiön ja sen nimi muutettiin Misr Airiksi vuonna 1949. Tammikuussa 1961 Misr Air liittyi Syrian Airwaysiin muodostamaan United Arab Airlinesiin (UAA) maiden muodostaessa lyhytaikaisen valtioliiton. Yhtiö otti EgyptAir-nimen käyttöönsä lokakuussa 1971. EgyptAir on ensimmäinen suihkukoneita käyttänyt lentoyhtiö Lähi-idässä. === Onnettomuuksia === EgyptAirin merkittävimmät onnettomuudet ovat: * EgyptAirin lento 648, 23. marraskuuta 1985, lentokonekaappaus ja terrori-isku, kuolonuhreja 60 * EgyptAirin lento 990, 31. lokakuuta 1999, mereensyöksy, kuolonuhreja 217 * EgyptAirin lento 181, 29. maaliskuuta 2016, lentokonekaappaus, kukaan ei kuollut tai loukkaantunut * EgyptAirin lento 804, 19. toukokuuta 2016, mereensyöksy, kuolonuhreja 66. == Laivasto == Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 8,2 vuotta. EgyptAirin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A220-300 12 — Airbus A320neo 8 7 Airbus A321neo — 7 Toimitukset alkavat loppuvuodesta 2022. Airbus A330-200 2 — Airbus A330-300 4 — Boeing 737-800 29 — Yksi koneista muunnetaan rahtikäyttöön. Boeing 777-300ER 6 — Boeing 787-9 Dreamliner 6 2 Yhteensä 67 16 EgyptAir Cargon laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A330-200P2F 3 — Koneet ovat muunnettu matkustajakäytöstä rahtikäyttöön. Boeing 737-800F — 1 Muunnetaan matkustajakäytöstä rahtikäyttöön. Yhteensä 3 1 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Egyptiläiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:Star Alliance
Minni (Prätkähiiret)

Minni () on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo esiintyi ensi kerran vuonna 1994 Prätkähiiret -animaatiosarjan jaksossa "Takaisin Marsiin, osa 1". ==Hahmo== Minni on synnynnäinen johtaja ja tämän taidon avulla hänestä tuli pikkuhiljaa kuuluisa Marsin armeijassa, mikä puolestaan avasi hänelle tien johtamaan omaa joukkoaan sodassa plutolaisia vastaan. Luonteeltaan Minniä voikin kuvata rohkeana johtajana, joka omistautuu tekemiseensä täysillä. Perinteitä kunnioittavana hän voikin usein vaikuttaa itsepäiseltä ja ankaralta. Minni on myös romanttisessa suhteessa Turboon, mutta sen pidemmälle se ei ole edennyt heidän välillä. He eivät siis seurustele, vaikka katsojat niin sen tulkitsevat. Minnillä on pitkät mustat hiukset, harmaa turkki ja kauniit ruskeat silmät ja kolme lävistystä vasemmassa korvassaan. Minnillä on myös arpi kasvoissaan nenänsä vasemmalla puolella, jonka hän sai sodassa plutolaisia vastaan. Kun Prätkähiiret olivat palanneet Marsiin Lalli Leipäjuuston kanssa aikeenaan tuoda hänet tuomittavaksi, Minnin johtama joukko vangitsi heidät, koska Teuvo Tahko oli lähettänyt Marsiin valheellisen videolähetyksen, jossa Prätkähiiret olivat Leipäjuuston palveluksessa. Turbo yritti vakuutella Minnille syyttömyyttään, mutta tämä ei uskonut häntä ja Prätkähiirten paettua Minni vangitsi heidät uudelleen ja tuomitsi kuolemaan, mutta Santtu onnistui lopulta vakuuttamaan Minnin Prätkähiirten syyttömyydestä ja Minni pyysi heiltä anteeksi. Myöhemmin Minni saapui Maahan noutamaan Leipäjuuston hallussa olevan kasvin, jota tarvittiin Marsin jäljellä olevan ekosysteemin ylläpitämiseksi. Neljännellä tuotantokaudella Minni toimii täyden neljän tähden Kenraalina.Prätkähiiret jakso "Seikkailu alkaa" 2.8.2009 Kauden aikana selvisi, että Rontti on Minnin eno ja tämän tytär Tuittu on Minnin serkku. == Esiintymiset == ===Vuoden 1993 sarja=== 2\. tuotantokausi * Takaisin Marsiin, osat 1–3 * Voiton siemenet 3\. tuotantokausi * Olipa kerran Marsissa, osat 1–3 ===Vuoden 2006 sarja=== * Seikkailu alkaa, osa 1 * Hellä hiirenloukku * Välirikko * Minnin ansa * Olipa kerran Marsissa, osat 1–3 == Hahmoa näytelleet == Vuodet Näyttelijät Sarjat Konsolipelit 1996 Leah Remini Prätkähiiret 2006–2007 Dina Sherman Prätkähiiret (2006) Biker Mice from Mars ==Lähteet== Luokka:Prätkähiiret-sarjan hahmot Luokka:Kuvitteelliset marsilaiset Luokka:Kuvitteelliset motoristit Luokka:Kuvitteelliset kenraalit Luokka:Kuvitteelliset hiiret ja rotat
Finnträsk

Finnträsk on matala humusjärvi Kirkkonummella Uudellamaalla. Järvi on lounais–koillissuuntainen ja se sijaitsee kantatien 51 kupeessa kunnan itäosassa. Järven pituus on kolme kilometriä ja suurin leveys noin 600 metriä. Saaria on kolme. Lounaisimmassa kolkassa sijaitsee Träskmossenin suoalue, josta järvi laskee Suomenlahden Långvikeniin Karttapaikka (Maanmittauslaitos). Järven rannoista ja ympäröivistä metsistä huomattava osa kuuluu Natura- verkostoon. Sekä rauhoitetuissa vanhoissa metsissä että lähiympäristössä pesii joukko harvinaisia lintuja, kuten pikkusieppo, idänuunilintu, kanahaukka, harmaapää- ja pikkutikka. Alueella on tiheä liito-oravakanta, jolle soveliaita suuria haapoja on siellä täällä kuusi- ja sekametsissä. Järven ympäristön suojelemiseksi on vuonna 1994 perustettu Finnträskin Suojeluyhdistys ry., johon kuuluu valtaosa järveä ympäröivän haja-asutusalueen asukkaista ja maanomistajista. Moottoriajoneuvoilla ajo järven jäällä ja moottoriveneiden käyttö kesällä on Lääninhallituksen päätöksellä kielletty. Järven pohjoisrannalla on pieni yleisessä käytössä oleva uimaranta. Finnträsk-järven alueella on merkittäviä luontoarvoja ja se on myös tärkeä virkistysalueena. Finnträsketin ekologinen tila on hyvä. Finnträsket (81V060.1.002) kuuluu Välialueeseen (81V060), joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Finnträsket on Välialueen laajin vakavesi, sitä seuraavat huomattavasti pienemmät Sommarvägsträsket ja Gillobackaträsket. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Kirkkonummen järvet
Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko

Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko on samannimisen katolisen seurakunnan kirkko Turussa. Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1966. Se sijaitsee Turun keskustassa Ursininkadulla. 80-vuotiaassa Turun katolisessa seurakunnassa on 1 194 jäsentä (2005), joista suuri osa on maahanmuuttajataustaisia. Kirkkoherrana toimii Puolasta lähtöisin oleva isä Peter Gebara SCJ (Jeesuksen Pyhän Sydämen Veljeskunta)http://turku.dyndns.org/church/index.php/clergy/?lang=fi . Kirkon yhteydessä on myös Turun birgittalaisluostari. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Turun kirkkorakennukset Luokka:Suomen kivikirkot Luokka:Suomen katoliset kirkkorakennukset Luokka:VII kaupunginosa
The Black Parade

The Black Parade on newjerseyläisen My Chemical Romance -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Levyn kappaleet kertovat yhtyeen jäsenten omien sanojen mukaan tarinan potilaaksi (The Patient) kutsutusta miehestä, jonka rakkain muisto on lapsuudesta, jolloin hän näki paraatin. Tästä levy on saanut nimensäkin. Albumin sisäkansien kuvien seassa on punainen lanka kertoen yhtenäisestä juonesta. Albumin tuotti Rob Cavallo, joka on tuottanut myös muun muassa Green Dayn albumeita. Julkaisuviikollaan se meni Ison-Britannian albumilistan toiselle sijalle niin kuin Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan samalle sijoitukselle. Julkaisuviikollaan albumia myytiin maailmanlaajuisesti 240 000 kappaletta ja Isossa-Britanniassa sitä on tähän mennessä myyty 450 000 kappaletta kultalevyn saavuttaen. Kotimaassaan Yhdysvalloissa se on myynyt platinaa (1 170 000 kappaletta). Maailmanlaajuinen myynti on runsaat 3 miljoonaa kappaletta. Kappale Dead! esiintyy myös Guitar Hero II pelissä. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11. == Kappaleet== == Kokoonpano == * Gerard Way – laulu * Frank Iero – kitara, taustalaulu * Mikey Way – basso * Ray Toro – soolokitara, taustalaulu * Bob Bryar – rummut === Vierailevat muusikot === * Rob Cavallo – piano * Jamie Muhoberac – Hammond-urut, syntetisaattori, piano (kappale 14) * Cheech Iero – lyömäsoittimet (kappale 5) * Linda Iero, Donald James, Donna Lee Way – taustalaulut (kappale 9) * Liza Minnelli – laulu (kappale 9) == Singlet == * ”Welcome to the Black Parade” (2006) * ”Famous Last Words” (2007) * ”I Don’t Love You” (2007) * ”Teenagers” (2007) == Arvostelut == * Metacritic: 79/100Metacritic aggregate * Allmusic: Allmusic review * Alternative Press: Alternative Press * The A.V. Club: B–The A.V. Club * Entertainment Weekly: A–Entertainment Weekly * Rolling Stone: Rolling Stone == Lähteet == Luokka:My Chemical Romancen albumit Luokka:Vuoden 2006 albumit Luokka:Rob Cavallon tuottamat albumit
Somewhere On Tour

Somewhere On Tour on Iron Maidenin kuudes kiertue. Kiertue kesti vuodesta 1986 vuoteen 1987. Uusi albumi Somewhere in Time muutti yhtyeen tyyliä paljon, joten kappalelista vaihteli suuresti kiertueen myötä yhtyeen etsiessä kappaleita, jotka sopivat yhteen uuden albumin kappaleiden kanssa. == Kappalelista == # "Intro: "End Titles" Blade Runnerista (tehnyt Vangelis) # "Caught Somewhere In Time" (Somewhere in Time, 1986) # "2 Minutes to Midnight" (Powerslave, 1984) # "Sea of Madness" (Somewhere in Time, 1986) # "Children of the Damned" (The Number of the Beast, 1982) # "Stranger in a Strange Land" (Somewhere in Time, 1986) # "Wasted Years" (Somewhere in Time, 1986) # "Rime of the Ancient Mariner" (Powerslave, 1984) # Kitarasoolo "Walking on Glass" # "Where Eagles Dare" (Piece of Mind, 1983) # "Heaven Can Wait" (Somewhere in Time, 1986) # "Phantom of the Opera" (Iron Maiden, 1980) # "Hallowed Be Thy Name" (The Number of the Beast, 1982) # "Iron Maiden" (Iron Maiden, 1980) # "The Number of the Beast" (The Number of the Beast, 1982) # "Run to the Hills" (The Number of the Beast, 1982) # "Running Free" (Iron Maiden, 1980) # "Sanctuary" (Iron Maiden, 1980) ===== Huomioitavaa ===== * The Loneliness of the Long Distance Runner soitettiin vain avauskeikalla Belgradissa, joka jäi kappaleen ainoaksi esitykseksi. Kappale korvattiin Where Eagles Darella, joka palasi settilistaan oltuaan poissa World Slavery Tourilta. * Flight of Icarus soitettiin viidellä ensimmäisellä keikalla ja korvattiin sen jälkeen Phantom of the Operalla. Tämä jäi Flight of Icaruksen viimeiseksi esitykseksi kyseisellä kiertueella.https://www.setlist.fm/stats/songs/iron- maiden-3bd6803c.html?song=Flight+of+Icarus * Where Eagles Dare tiputettiin Hanleyn keikan 22.10 jälkeen settilistasta. * Sea of Madness tiputettiin settilistasta toisen Pohjois-Amerikan keikan jälkeen. * Sanctuary tiputettiin settilistasta Pohjois-Amerikan osuudelta. * Wrathchild otettiin settilistaan Japanin kiertueelle. * Walking on the Glass ei soitettu viimeisessä konsertissa. * Caught Somewhere in Time, Sea of Madness ja Loneliness of the Long Distance Runner soitettiin ainoastaan tällä kiertueella. == Lähteet == Luokka:Iron Maidenin kiertueet Luokka:Vuoden 1986 konserttikiertueet‎ Luokka:Vuoden 1987 konserttikiertueet‎
Discovery Channel Pro Cycling Team

Discovery Channel Pro Cycling Team (UCI-tunnus DSC) oli yhdysvaltalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli. Talli tunnettiin vuoteen 2004 saakka nimellä U.S. Postal Service Pro Cycling Team. Ranskan ympäriajon seitsenkertainen voittaja Lance Armstrong oli vuoteen 2005 saakka tallin menestynein ajaja. Talli osallistui UCI ProTour-sarjaan vuodesta 2005 lähtien. 15\. kesäkuuta 2004 Discovery Channel solmi tallin kanssa vuoteen 2008 jatkuvan sponsorointisopimuksen. Osana sopimusta Lance Armstrong esiintyy Discovery Networksin televisio-ohjelmissa. Tallia sponsoroi myös toinen yhdysvaltalainen tv-kanava Versus (aiemmin OLN) joka vastaa suurien pyöräilykilpailujen televisioinnista Yhdysvalloissa. Vaikka nämä kaksi kanavaa ovat toistensa kilpailijoita, ei asialla ollut vaikutusta pyöräilyn televisiontioikeuksiin. Tallin viimeisenä johtajana toimi belgialainen Johan Bruyneel, joka oli myös U.S. Postalin tallipäällikkö. Päämekaanikkona toimi Julien DeVries. Tallin omistus jakaantui sanfranciscolaisen Tailwind Sports Corporationin ja texasilaisen Capital Sports & Entertainmentin välille. Ensimmäisenä toimintavuotenaan Discovery Channel Pro Cycling Team voitti kaksi pyöräilyn kolmesta suuresta ympäriajosta. Lance Armstrong voitti Ranskan ja Paolo Savoldelli Italian ympäriajon. Ranskan ympäriajossa vuonna 2007 talli otti lähes jättipotin, kun Alberto Contador voitti ja Levi Leipheimer sijoittui kolmanneksi yhteiskilpailussa. 10\. elokuuta 2007 tallipäällikkö Johan Bruyneel ilmoitti, että Discovery Channel ei jatka sponsorointisopimustaan vaan vetäytyy kauden 2007 lopussa. Talli ei pystynyt löytämään uutta pääsponsoria ja näin ollen tallin toiminta lakkasi kauden 2007 lopussa. Tallin parhaat pyöräilijät, kuten Alberto Contador ja Levi Leipheimer siirtyivät Astanaan. Bruyneel siirtyi puolestaan sen tallipäälliköksi. Tallissa on paljastettu harjoitetun järjestelmällisesti dopingia. Tallin ajaja Lance Armstrong menetti dopingin paljastumisen vuoksi kaikki voittonsa. Norjalainen kilpapyöräilijä Steffen Kjærgaard ajoi samassa tallissa ja paljasti lokakuussa 2012 että hän on käyttänyt dopingia. Mutta hän sanoo ettei tiennyt sen olevan tallissa järjestelmällistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Discovery Channel Pro Cycling Team *Lance Armstrongin ja Discovery Channel Pro Cycling Teamin virallinen fanklubi Luokka:Yhdysvaltalaiset pyöräilytallit
Taipale (Kuolan piiri)

Taipale () on kylä Kuolan piirissä, Murmanskin alueella, 70 kilometriä Murmanskista etelään. Kylässä on lentokenttä ja rautatieasema. Taipale kuuluu Pušnoin kuntaan ja sijaitsee Muurmannin radan varrella. Luokka:Kuolan piiri
Alek Száhala

Alek Száhala on suomalainen freeform- ja hard NRG -musiikkia tuottava artisti. Alek on osa lahtelaista Finrg-levymerkkiä ja kuuluu suomalaisen freeformin tärkeimpiin nimiin. Hänellä on takanaan yli 30 julkaisua muun muassa Nu Energy, Electronica Exposed, Rebuild Music ja Camel Records -levymerkeillä. Alek Szahala on ollut erityisen suosittu Australiassa. ==Aiheesta muualla== * *Alek Száhalan julkaisut Discogs.comissa Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joutsan Joutopäivät

Joutsan Joutopäivät on valtakunnallisesti tunnettu kesäjuhla, joka järjestetään Joutsassa aina heinäkuun alkupuolella. Aiempina vuosina Joutopäivillä oli vakiintunut ajankohtansa heinäkuun toisena viikonloppuna, mutta vuodesta 2013 alkaen Joutopäiviä on vietetty heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna. Joutopäivät on ajoitettu entisajan heinäteon alkamisajankohtaan. Aiempina vuosina Joutoravit, kyläkuntien välillä käydyt tukkilaiskisat sekä erilaiset perinnenäytökset olivat suosittuja ja omaleimaisia. Perinnenäytöksissä valmistettiin esimerkiksi sahtia, hiiliä tai tervaa. Nykyään Joutopäivillä on vähemmän perinteeseen ja paikallishistoriaan liittyviä ohjelmia. Sen sijaan viihdetapahtumien rooli kasvoi 1990-luvulla, ja ne muodostavat nykyisin Joutopäivien tärkeimmän ohjelmarungon. Suosituimpia tapahtumia vuosien saatossa ovat olleet Joutorock, Ilta Talomuseolla ja JP- klubi. Näistä JP-klubi kuuluu Joutopäivien ohjelmaan edelleen. Paikallinen rock-musiikin yhdistys Rock-Mani-Ska ry järjestää JP-klubit Teboilin huoltoaseman Huttulan yhteydessä toimivassa baarissa. Joutopäivien urheilutapahtumia ovat Joutsan Pommin järjestämät Joutohölkkä ja aidolla luonnonlumella käytävä sprint-hiihtokilpailu. Joutopäivien järjestäjänä on toiminut alun perin Joutsan kunta. Nykyään Joutsan Joutopäivien vetovastuu on paikallisilla yrityksillä, mutta myös paikalliset yhdistykset, etenkin Joutsan kotiseutuyhdistys, ovat aktiivisesti mukana järjestelyissä. Perinnejuoma sahti on ollut alusta asti mukana tavalla tai toisella, ja sitä myydään Joutopäivien anniskeluravintoloissa. Myyntisahti on viime vuodet ollut paikallista Joutsan Sahtia. Myös Ylistarossa järjestetään kesäjuhla nimeltään Joutopäivät. Joutsan kunta on suojannut Joutopäivä-nimen. Mitään kahnausta näiden kesäjuhlien välillä nimenkäyttöoikeudesta ei kuitenkaan koskaan ole ollut. == Historia == Alun perin Joutopäivät oli maaseudun perinteitä vaaliva kotiseutujuhla. Joutsan talomuseon valmistumisen jälkeen Joutsan kotiseutuyhdistys oli järjestänyt museon vihkiäisjuhlan ja sen jälkeen vuosittain pitäjänjuhlan, jonka pohjalta kypsyi ajatus laajemman kotiseutujuhlan järjestämisestä. Tapahtumasta pidettiin "Joutsa-päivä" -kokous kevättalvella 1972, johon osallistui ihmisiä eri järjestöistä. Kokouksen jälkeen ryhdyttiin kyselemään kiertokirjeellä ideoita juhlaa varten. Joutsalainen pankinjohtaja Olavi Sihvo ehdotti tapahtuman nimeksi Joutsan Joutoviikkoa, joka muutettiin sittemmin muotoon Joutsan Joutopäivät. Tapahtumalle kaavailtu nimi herätti monenlaisia mielipiteitä, koska osa paikallisista oli tottunut mieltämään jouto-sanan negatiivisia ominaisuuksia kuvaavaksi sanaksi kuten kelvoton ja vetelehtivä. Jouto-sana on tuttu myös joutoajasta, joka tarkoittaa vapaa-aikaa ja lomaa ja siksi sen katsottiin sopivan hyvin kesätapahtuman nimeksi. Alkuvuosina Joutopäivien tapahtumat painottuivat paikallisuuteen, kulttuuriin ja kansanperinteeseen. Vuoden 1975 Joutopäivien juhlaesitelmöitsijä, akateemikko Kustaa Vilkuna totesi Joutopäivistä näin: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joutsan Joutopäivien verkkosivut * Joutsan Joutopäivien perinneverkkosivut Luokka:Joutsa Luokka:Suomen tapahtumat
California Crossing

California Crossing on kalifornialaisen stoner rock -yhtyeen Fu Manchun kahdeksas albumijulkaisu. Levyllä soittavat Scott Hill (laulu ja kitara), Bob Balch (kitara), Brant Bjork (rummut) ja Brad Davis (basso). California Crossing on viimeinen Fu Manchun levy, jolla Brant Bjork soittaa. Kappale ”Mongoose” on uusi nauhoitus samannimisestä kappaleesta Fu Manchun levyltä Eatin' Dust ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # #Planet of the Ape Hangers (Japanin bonuskappale) == Kokoonpano == * Scott Hill – laulu, kitara * Bob Balch – kitara * Brad Davis – bassokitara * Brant Bjork – rummut == Arvostelut == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/r554637 == Aiheesta muualla == * California Crossing discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 albumit Luokka:Fu Manchun albumit
Joutsan Sahti

Joutsan Sahti on kaupallinen sahti, jota on valmistettu Joutsassa kaakkoisessa Keski-Suomessa. Aiemmin Joutsan Sahtia myytiin Alkoissa ympäri Suomea, sittemmin enää vain Joutsan Alkossa, josta myynti on myös loppunut. Suoraan tehtaalta Joutsan Sahtia saa alkoholittomana vierteenä, jolloin ostajan pitää käyttää sahti itse. Kaupallista Joutsan Sahtia valmistaa vuonna 1986 perustettu Joutsan Sahti Oy, jonka tuotanto alkoi vuonna 1987. Joutsan Sahti on tunnettu erityisesti Joutsan Joutopäivien yhteydestä. Sitä on saanut myös Helsingistä St. Urho's Pubin keväisillä sahtipäivillä. Helmikuussa 2010 uutisoitiin Joutsan Sahdin tekijöiden Sirkka ja Reino Laitisen luopuvan toiminnasta. == Lähteet == Luokka:Joutsa Luokka:Suomalaiset olutmerkit
Pušnoi (Murmanskin alue)

Pušnoi () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kuolajoen sivujoen Voronjan varrella noin 50 kilometriä Kuolan kaupungista etelään. Taajamassa on 1 000 ja kunnassa 1 700 asukasta (vuonna 2011)Generalnyi plan, s. 27.. ==Maantiede ja asutus== Pušnoin kunnan pinta-ala on 2 002,6 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kuolan piirin Ylä-Tuuloman sekä pohjoisessa Murmašin ja Kildinstroin kuntiin, idässä Lovozeron piirin Lovozeron kuntaan sekä etelässä Olenegorskiin ja MontšegorskiinGeneralnyi plan, s. 12.. Kunnan alueella virtaa KuolajokiGeneralnyi plan, s. 19.. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Puljärven (ven. Pulozero) kylä, Mokraja Kitsan ja Pestšanyin asutukset sekä Kitsan, Loparskajan ja Taipaleen (Taibola) rautatieasemat. Loparskajassa on noin 250 ja Pestšanyissa vajaat 200 asukasta. ==Liikenne ja palvelut== Kunnan läpi kulkevat Murmannin rata sekä Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Pušnoista on linja-autoyhteydet Kuolaan ja Murmanskiin.Generalnyi plan, s. 36, 38. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Eräitä julkisia palveluja on myös Loparskajassa.Generalnyi plan, s. 29–31. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Pušnoin kunnan sivusto * Pušnoin kunta Kuolan piirin sivustolla * Pušnoin kunta Murmanskin alueen sivustolla Luokka:Kuolan piiri
Turun ortodoksinen kirkko

Turun ortodoksinen kirkko, virallisesti Pyhän marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko, on Turun ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Turun kauppatorin laidalla. Vuonna 1846 käyttöön vihitty kirkko on yksi Suomen vanhimpia ortodoksisia kirkkorakennuksia. Kirkko rakennettiin Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan, mutta Engel ei kuitenkaan ehtinyt itse nähdä kirkon valmistumista. Kirkko on pyhitetty Pyhälle marttyyrikeisarinna Aleksandralle. Ikonostaasin ikonit on maalannut Berndt Abraham Godenhjelm, kun taas muut kirkon ikonit taas ovat peräisin Valamon luostarista. == Historia == Keisari Nikolai I antoi 5. tammikuuta 1838 määräyksen ortodoksisen kirkon rakentamisesta Turkuun. Vuoden 1827 Turun palon jälkeen Carl Ludvig Engel oli piirtänyt kaupungille täysin uuden asemakaavan, johon kuului myös nykyisen kauppatorin paikalle suunniteltu monumentaalinen Raatihuoneentori. Engelin visioima empireaukio jäi kuitenkin suurelta osin toteutumatta, ja raatihuonettakaan ei torille rakennettu. Raatihuoneen sijaan torin laidalle nousi Nikolai I:n käskystä ortodoksinen kirkko, ja samalla tori nimettiin Aleksanterintoriksi. Ortodoksisen kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1839 ja saatiin päätökseen vuonna 1845. Rakentaminen rahoitettiin kokonaan Venäjän valtion kassasta ja hintaa sille tuli 67 886 ruplaa. Kirkko vihittiin käyttöön 2. syyskuuta 1846. Kirkko pyhitettiin Pyhälle marttyyrikeisarinna Aleksandralle, joka oli keisari Diocletianuksen puoliso. Aleksandra valikoitui kirkon suojelijaksi todennäköisesti siksi, että hän oli myös Nikoi I:n puolison Aleksandra Feodorovnan taivaallinen esirukoilija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen kivikirkot Luokka:Suomen ortodoksiset kirkkorakennukset Ortodoksinen kirkko Luokka:Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset Luokka:Suomen 1830-luvulla rakennetut kirkot Ortodoksinen kirkko