EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Franjo Marković

Franjo Marković (1845–1914Marković, Franjo, Bibliotheque nationale de France ) oli kroatialainen runoilija. Hän oli filosofian professorina Agramin yliopistossa. Hän on kirjoittanut romanttisen eepoksen Kohan i Vlasta (1868), historialliset näytelmät Karlo Drački, Benko Bot ja Zvonimir, runokokoelman Iz mladih dana ('Nuoruuden päiviltä', 1884) ja eeppisen idyllin Dom i sviet ('Koti ja maailma'). Lisäksi hän on julkaissut tutkielmia slaavilaisista kirjailijoista.Marković, Franjo, Tietosanakirja, osa 6, palsta 83, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1914 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Kroatialaiset kirjailijat Luokka:Kroatialaiset professorit Luokka:Kirjallisuudentutkijat Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Jean-François Marmontel

Jean François Marmontel (1723–1799) oli ranskalainen kirjailija. Hän toimi 1758 Mercure de Francen julkaisijana ja oli vuodesta 1763 Ranskan akatemian jäsen. Hänelle tuottivat suosiota eräät Voltairen tyyliset tragediat (Denys le tyran. 1748; Aristomène, 1749) ja sittemmin koomiset oopperat, joihin hän sepitti tekstin, mutta ennen kaikkea jokseenkin epämoraaliset Contes moraux (1761). Merkittävä on myös filosofinen romaani Bélisaire (1767) sekä Les Incas (1777), tavallaan Chateaubriandin Atalan edeltäjä, sekä 50 vuotta kattavat muistelmat Mémoires, mielenkiintoisina kuvauksina 1700-luvun salongeista. Marmontelin kootut teokset julkaisi ensin Pierre Tiffon Saint-Surin (1818–1819), sitten Mathieu-Guillaume-Thérèse Villenave (1819–1820).Marmontel, Jean François, Tietosanakirja, osa 6, palsta 86, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1914 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1723 syntyneet Luokka:Vuonna 1799 kuolleet
Pierre de Marivaux

Pierre Carl et de Chamblain de Marivaux (1688–1763) oli ranskalainen kirjailija. Marivaux sepitti joukon huvinäytelmiä, jotka erittelevät ihmissydämen salaisimpia tunteita sirolla ja henkevällä, hieman sievistelevällä proosatyylillä (marivaudage), ja joista esimerkiksi La surprise de l’amour, Le jeu de l’amour et du hasard, Les fausses confidences, Les legs ja L’épreuve pysyivät pitkään näyttämöllä. Marivauxin romaaneista merkittävin on englantilaisen Samuel Richardsonin esikuvan mukaan kirjoitettu Marianne. Marivaux valittiin 1743 Ranskan akatemian jäseneksi. Kootut teokset Œuvres complètes ilmestyi 1781. ==Suomennetut näytelmät== * Harhatunteet (La seconde surprise de l'amour), suom. Esko Elstelä, Helsinki: Suomen Teatteriliitto 1977. Teatterikorkeakoulun kirjasto näytelmämonisteet * Rakkauden ja sattuman leikki (Le jeu de l'amour et du hasard), suom. Helvi Nurminen, Helsinki : Suomen Teatteriliitto [julkaisuaika tuntematon] Teatterikorkeakoulun kirjasto näytelmämonisteet *Lemmen leikki: huvinäytelmä kolmessa näytöksessä (Le jeu de l'amour et du hasard), suom. Anni Levander. Teatterikorkeakoulun kirjasto näytelmämonisteet, Viipurin näyttämö. Marivaux'n tekstejä sisältyy teokseen Maailmankirjallisuuden kultainen kirja. Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY 1934). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1688 syntyneet Luokka:Vuonna 1763 kuolleet
Aleksi Rantala (pesäpalloilija)

Aleksi Rantala (s. 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Rantala edustaa Superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa. Rantalan kasvattajaseura on Veteli Pesis. Hän pelaa sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkopelissä etukentällä.https://www.vimpelinveto.fi/superpesis/detail/joukkue/14-henkiloet/superpesispelaajat/2804-aleksi- rantala Kaudella 2018 Rantala saavutti Vedon joukkueessa SM- pronssin.https://www.pesis.fi/pesis-info/historia/mitalistit/ Rantala on pelannut urallaan 21. heinäkuuta 2020 mennessä kymmenen Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun, tuonut kaksi juoksua ja kerännyt 13 kärkilyöntiä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=8311&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kuhamu järv

Kuhamu järv on Virossa Valgamaalla Otepään kunnan Kaurutootsin ja Vidriken kylissä sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 170 metriä pitkä, 85 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin pituisen suon itäpäässä kahden tilan läheisyydessä. Suota ympäröi metsämaat ja tilojen enstiset niityiksi muuttuneet pellot. == Vesistösuhteita == Kuhamu järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä järvestä lähtevä laskujoki yhtyy Kauru järvestä alkavaan ojaan, joka laskee Vidrike järveen. Vidrike järv on Pühäjõen lähdejärvi ja toisaalta Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Fenyylietanoliamiini-N-metyylitransferaasi

Fenyylietanolamiini-N-metyylitransferaasi eli PNMT on ihmisten lisämunuaisissa oleva entsyymi, joka metyloi norepinefriiniä epinefriiniksi. PMNT:n kofaktori on S-adenosyyli-L-metioniini. Pääosa ihmisten verenkierron epinefriinistä on lisämunuaisten PNMT:n tuottamaa. Ihmisten PNMT:n geenin symboli on PNMT. Geeni on kromosomissa 17 kohdassa 17q12. ==Rakenne== Ihmisten PNMT:n massa on 30.9 kDa. Se on yhdestä peptidiketjusta koostuva eli monomeerinen proteiini, jossa on 282 aminohappoa. PNMT on rakenteellisesti samankaltainen esimerkiksi katekoli-O-metyytransferaasi ja glysiini-N-metyylitransferaasi. Laboratorio- oloissa liuoksissa, joissa ei ole pelkistimiä, ihmisten PNMT voi muodostaa homodimeereitä, jotka ovat kiinni toisissaan disulfidisidoksin. Homodimeerit omaavat saman entsyymiaktiivisuuden kuin monomeerit. ==Toiminta== S-adenosyyli-L-metioniini (SAM) on PNMT:n kofaktori. PNMT siirtää SAM:n kantaman metyyliryhmän norepinefriinin aminoryhmään. Norepinefriini muuntuu tässä metylaatioreaktiossa epinefriiniksi ja SAM S-adenosyyli-L- homokysteiiniksi (SAH). Ihmisillä PNMT:tä on eritoten lisämunuaisissa, mutta sitä on muun muassa myös sydämessä, silmien verkkokalvoissa ja aivoissa. PNMT pystyy myös metyloimaan muita fenyylietyyliamiineita ja tiettyjä tryptamiineja. Se voi esimerkiksi metyloida p-tyramiinista N-metyylityramiinia, p-oktopamiinista p-synefriiniä ja tryptamiinista N-metyylitryptamiinia. ==Katso myös== *Dopamiini-beeta-hydroksylaasi ==Lähteet== Luokka:Transferaasit
Soul – Sielun syövereissä

Soul – Sielun syövereissä (Soul) on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tietokoneanimoitu komediaelokuva, jonka ovat tuottaneet Walt Disney Pictures ja Pixar. Elokuvan alkuperäinen julkaisupäivämäärä oli 28. elokuuta 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi sen uudeksi ensi- iltapäivämääräksi asetettiin 25. joulukuuta 2020. Elokuva aiottiin julkaista ensin elokuvateattereissa, mutta lopulta se päätettiin pandemian vuoksi julkaista suoratoistopalvelu Disney+:ssa. Elokuva palkittiin parhaan animaatioelokuvan Oscarilla ja Golden Globella sekä parhaan musiikin Oscarilla ja Golden Globella. == Ääninäyttelijät == Alkuperäinen ääninäyttelijä Suomalainen ääninäyttelijä Rooli Jamie Foxx Joonas Saartamo Joe Gardner Tina Fey Pirjo Heikkilä 22 Graham Norton Jani Karvinen Kuutuuli Rachel House Saimi Hoyer Terry Alice Braga Meri Nenonen Jerry #1 Richard Aoyade Joonas Nordman Jerry #2 Wes Studi Stan Saanila Jerry #3 Fortune Feimster Maria Kuusiluoma Jerry #4 Zenobia Shroff Riitta Havukainen Jerry #5 Phylicia Rashād Titta Jokinen Libba Gardner Donnell Rawlings Ernest Lawson Dez Questlove Osku Ärilä Lamont "Curley" Baker Angela Bassett Heidi Herala Dorothea Williams Daveed Diggs Juuso "View" Ruohonen Paul Cora Champommier Elina Connie Margo Hall Riitta Havukainen Melba Rhodessa Jones Katja Aakkula Lulu June Squibb Seela Sella Gerel Esther Chae Pihla Pohjolainen Miho Jeannie Tirado Raili Raitala rehtori Arrayo Marcus Shelby Petri Hanttu Ray Gardner ==Arvosteluja== Helsingin Sanomat Pekka Torvinen Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset verkkosivut Luokka:Vuoden 2020 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:3D-elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Disneyn animaatioelokuvat Luokka:Disney+-alkuperäiselokuvat Luokka:Parhaan animaatioelokuvan Oscar- palkinnon voittaneet elokuvat Luokka:Parhaan musiikin Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat
Lauri Haav

Lauri Haav (oik. Lauri Haavisto s. 26. joulukuuta 1997 Jyväskylä) on suomalainen artisti. Hän kasvoi Kuokkalan alueella Jyväskylässä. Hänen ensimmäinen ep:nsä Nyt ja heti julkaistiin keväällä 2019. Ensimmäinen albumi Silmät kii julkaistiin toukokuussa 2020. Haav yhdistelee eri genrejä, esimerkiksi poppia, R&B;:tä ja räppiä. Haav julkaisi toisen albuminsa Se viimeinen kesä 13. toukokuuta 2022. Albumilta julkaistiin singlet Shampoota, Tähti, Syksyn vihreillä ja Vesipisarat. Lauri Haav voitti 2024 helmikuussa Emma-gaalassa yleisöäänestyksen vuoden kotimainen artisti -palkinnon. == Diskografia == === Albumit: === Albumi Julkaisutiedot Listasijoitukset Silmät kii * Julkaistu: 15. toukokuuta 2020 * Formaatti: LP, digitaalinen * Levy- yhtiö: PME Records 5. Se viimeinen kesä * Julkaistu: 13. toukokuuta 2022 * Formaatti: LP, digitaalinen * Levy-yhtiö: PME Records 4. Aino *Julkaistu: 26. lokakuuta 2023 * Formaatti: LP, digitaalinen * Levy-yhtiö: PME Records 1. === EP't: === * Nirvana EP (poistettu soundcloudista) * Kilipää (2018) * Nyt ja heti (2019) === Singlet: === Vuosi Single Albumi Listasijoitukset 2018 "Onksul todisteit" (ft. Tohtori Getto & Gettomasa) Nyt ja heti - EP 2019 "Nyt ja heti" "Alas" Silmät Kii "Peruskeissi" VOLUME 2020 "Missä oot nyt" Silmät Kii "Silmät kii" 2021 "Shampoota" Se viimeinen kesä 2022 "Tähti" "Syksyn vihreillä" "Vesipisarat" "Mua ei voi pelastaa" Aino 2023 "Yks pullo / Aino" "Sydämii" "Stara" "Fotogeeninen" "Feimii" (feat. Gettomasa) === Vierailijana === Vuosi Kappale Artisti Albumilta Muut vierailijat 2017 "Saumassa" Matala Profiili Kartalla miro "Ei siin" Lyttä 2019 "Jkl Citylife" Aaro630 Aaro630 - EP "mä + sä" Pykäri O Karina "Voi ei" Gettomasa Diplomaatti "Jeesei" VOLUME Paperi T 2020 "Flanellei" Kalamies SHRTY "Isi" "Hissukseen" "Älä puhu" Justsesomali "Päivän päätteeks" "Pehmeellä tatsil" 2022 "Pojatki itkee" JVG Mun tapa pelata "Hamilton" Lyttä REIJO Gettomasa "Vailla valoo" Aaro630 "Rantatontti" Gettomasa Vastustamaton "Titanic" Evelina 3 1/2 - EP "Valmiina himaan" LILBRO 2023 "PARTYBOY" Costi Coast to Costi "Christian Dior" Turisti Traveller "Näätkö sen?" Sonia "Sotku" Chede "päivänvaloo" pehmoaino soittorasia "Kolmestaa" MD$ Etta 2024 Luotathan Mirella (laulaja) === Musiikkivideot === * Oudoks (2018) * Diiva (2018) * Onksul todisteit (2018) * Onneton (2019) * Alas (2019) * Missä oot nyt (2020) * Silmät kii (2020) * Painajaisii (2020) * Riippuvainen (2020) * Shampoota (2021) * Tähti (2022) * Syksyn vihreillä (2022) * Vesipisarat (2022) * Junantuoma (2022) * Se mitä joskus oli (2022) * Mua ei voi pelastaa (2022) * Aino (2022) * Yks pullo (2023) * Sydämii (2023) * Mites nyt (How Bout Now cover) (2023) * Stara (2023) * Fotogeeninen (2023) * Feimii (2023) * Onks mitään parempaa (2023) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hip hop -artistit Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Jyväskylän musiikki
Hüüdre järv

Hüüdre järv (myös Hüüdra järv) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnan Jõgeharan kylässä sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 590 metriä pitkä, 125 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella loivassa painaumassa, jonka länsipuolelta alkaa pieni soistunut alue. Lounaispuolella sijaitsee seitsemän talon kulmakunta ja järven pohjoispuolella on vapaa-ajan asunto. Metsäautotiet kulkevat järven eri puolilla, mutta mikään niistä ei tule rantaan asti. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa järvi on metsän keskellä sijaitseva järvi, jonka lounaisrannalla on vanha viljelytila. Järven rannat ovat hiekkapohjaa ja tilan lähellä sijaitsee uimaranta. Järven vesi on peräisin sadevedestä ja sen vedenväri on ruskehtavankeltainen, sen näkösyvyys on 1,8 metriä ja järvi on kesällä ja talvella lämpötilakerrostunut. Järven vesikasvillisuus on karua ja tunnistettuja lajeja on 16. Kalasto on köyhää. Yleisin laji on ruutana, jonka lisäksi tavataan allikkosalakkaa ja muita lajeja vaihtelevasti. Järven kalakanta on riippuvainen siitä, kuinka eri lajit menestyvät kunakin vuonna. == Vesistösuhteita == Hüüdre järvestä alkaa koneellisesti kaivettu laskuoja, joka päättyy metsään hiekkakankaalle. Se luetaan kuuluvaksi Pühäjõen valuma- alueeseen, sillä laskuojan vedet suotuvat pohjavedeksi, jonka katsotaan päätyvän Pühajõgeen. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Minami-Uonuma

Minami-Uonuma () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin ja Uonuman altaan eteläosassa. Shinanojoen sivujoki Uono virtaa sen läpi. Idässä kaupungin alue nousee Echigovuorille noin kahden kilometrin korkeuteen ja rajautuu Gunman prefektuuriin. Minami-Uonumassa on 55 631 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 584,55 neliökilometriä. Minami-Uonuma on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2004 liittämällä yhteen Muikan ja Yamaton maaseutukaupungit. Seuraavana vuonna kaupunkiin liittyi vielä Shiozawan maaseutukaupunki. Merkittävin keskus on Muikamachi, joka kehittyi historiallisesti markkinapaikkana kahden tiereitin ja Uonojoen vesiliikenteen yhtymäkohdassa. Vanhastaan alue tunnettiin tekstiilien tuotannosta. Nykyisin tärkeitä elinkeinoja ovat turismi, saken valmistus, metalli-, kone-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuus sekä maanviljely, joka tuottaa Koshihikari-riisin lisäksi vesimeloneja. Matkailijoita Minami-Uonumaan houkuttelevat Echigovuorten luonnonalueet, useat laskettelukeskukset ja kuumat lähteet (onsen), kuten Muikamachi-onsen ja Ōsawayama-onsen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Jōshin’etsu-kōgenin kansallispuistoon ja Echigo- sanzanin–Tadamin puolikansallispuistoon. Shiozawassa toimii paikkakunnalta kotoisin olleen kirjailijan Suzuki Bokushin muistomuseo. Minami-Uonumaa palvelevat suurnopeusjunayhteys Jōetsu Shinkansen, JR Higashi-Nihonin Jōetsu- linja ja Hokuetsu kyūkōn Hokuhoku-linja. == Kuvia == Tiedosto:Uonuma Basin 02.jpg|Uonuman allaslaakso Tiedosto:Minamiuonuma City Library on 30 December 2017.JPG|Minami-Uonuman kaupunginkirjasto Tiedosto:関興寺 (Kankouji-Temple) - panoramio.jpg|Kankō-jin temppeli Tiedosto:巻機山と標高300m栽培地帯.JPG|Riisipelto Minami-Uonumassa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Niigatan prefektuurin kaupungit
Emola

Emola on Mikkelin 7. kaupunginosa, joka sijaitsee Mikkelin ydinkeskustasta (torilta) linnuntietä 0,8–2,2 kilometriä pohjoiseen. Kaupunginosan pohjois- ja itärajan muodostaa Emolanjoki (Rouhialanjoki, Rokkalanjoki). Eteläraja seuraa Akkavuorenkatua ja Tenholankatua. Emolan ydinosa, ”Puuemola”, on historialtaan mielenkiintoinen, omaleimainen ja yleisesti viihtyisäksi koettu pientalojen muodostama asuinalue. Tämä noin 40 hehtaarin laajuinen alue on rakentunut ilman kaavoitusta ja valvontaa työläiskaupunginosaksi 1860–1920-luvuilla. Ilmeeltään se on silti yllättävän yhtenäinen. Keskeinen osa Emolaa on mukana Suomen valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luettelossa (RKY-kohde 1135 "Emolan esikaupunkialue"). Esimerkiksi Kovalanlampi, Rouhialan hautausmaa ja Rouhialan koulu sijaitsevat Emolassa. Esikaupunkiasutusta edeltävän ajan rakennuksiin kuuluu Hauskan mylly. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Tervetuloa Mikkelin Emolaan (Emolan seura ry) Luokka:Mikkelin kaupunginosat
Boussinesq-approksimaatio

Termillä Boussinesq-approksimaatio voidaan viitata useisiin eri virtausmekaniikan mallinnustapoihin, jotka kaikki on nimetty ranskalaisen matemaatikon Joseph Valentin Boussinesq (1842–1929) mukaan: * Boussinesq- approksimaatio (noste) nosteen ajamille kokoonpuristumattomille virtauksille, joissa tiheyserot ovat suhteellisen pieniä. * Boussinesq-approksimaatio (aalto) approksimatiivinen mallinnustapa esimerkiksi pitkille aalloille veden pinnassa * Turbulenssin mallinnuksessa Boussinesq-approksimaatiolla tarkoitetaan ns. pyörreviskositeettimenettelyä, missä oletetaan, että turbulenssin vaikutus voidaan kuvata efektiivisen viskositeetin avulla.
Uraanipentabromidi

Uraanipentabromidi (UBr5) on uraanin ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. ==Ominaisuudet ja valmistus == Huoneenlämpötilassa uraanipentabromidi on tumman ruskeaa kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenne muistuttaa uraanipentakloridin rakennetta ja sen alkeiskoppi on trikliininen. Kiinteänä se esiintyy dimeerinä U2Br10. Uraanipentabromidi reagoi herkästi veden ja eräiden orgaanisten liottimien kuten etanolin ja asetonin kanssa. Se liukenee kloorattuihin hiilivetyihin ja asetonitriiliin. Bromidien kanssa se muodostaa kompleksisen heksabromouranaatti(V)ionin ([UBr6]-) Yhdiste pelkistyy suhteellisen helpostiDavid L. Clark, Mary P. Neu, Wolfgang Runde & D. Webster Keogh: Uranium and Uranium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2006.. Uraanipentabromidia voidaan valmistaa kuumentamalla uraania ja bromia tai uraanitetrabromidia ja bromia 25-55 °C:n lämpötilaan. Asetonitriili katalysoi reaktiota. :2 U + 5 Br2 → 2 UBr5 :2 UBr4 \+ Br2 → 2 UBr5 ==Lähteet== Luokka:Bromidit Luokka:Uraaniyhdisteet
Damir Kedžo

Damir Kedžo (s. 24. toukokuuta 1987 Omišalj, Kroatia) on kroatialainen pop- laulaja. Kedžo aloitti uransa vuonna 2003 suositussa kroatialaisessa musiikki- reality tv-sarjassa Story Super Nova Music Talent Show. Vuotta myöhemmin Kedžo ja kaksi muuta muodostivat Kroatian ensimmäisen poikabändin Saša, Tin i Kedžo. Ryhmän single 365 nousi Kroatian virallisten listojen kärkeen kuudeksi viikoksi. Kuuluisuudesta huolimatta, ryhmä hajosi seuraavana vuonna. Kedžo on myös yrittäyt näyttelemistä, ja voittikin Kroatialaisen Näyttelijäpalkinnon roolistaan tunnetussa musikaalissa Crna Kuća. Siellä hän lumosi yleisön kappaleella Sve u meni se budi, joka voitti Kroatian soitetuimman kappaleen palkinnon. Tämän jälkeen Kedžon kappaleet ovat olleet hittejä toisensa perään. Kedžo oli Kroatian vuoden 2019 kuunnelluin artisti, minkä ansiosta hän voitti Parhaimman Mies-esittäjän Palkinnon virallisten lukemien mukaan. Kedžon oli tarkoitus edustaa Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2020 kappaleella "Divlji vjetre", mutta kilpailu peruttiin koronaviruspandemian takia. Kedžo osallistui Kroatian euroviisukarsintana toimivaan Dora-laulukilpailuun myös vuonna 2023 kappaleella "Angels and Demons", joka sijoittui karsinnassa viidenneksi. == Lähteet == Luokka:Kroatialaiset laulajat Luokka:Kroatian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2020 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Droksidopa

Droksidopa eli L-DOPS on verenpainetta kohottava aihiolääke, jota käytetään neurogeenisen ortostaattisen hypotension hoitoon joissakin maissa. Nieltynä droksidopa läpäisee veri-aivoesteen. Se muuntuu keskus- ja ääreishermostossa dopadekarboksilaasi-entsyymin vaikutuksesta norepinefriiniksi, joka on varsinainen vaikuttava aine. Norepinefriini sitoutuu agonistina kehon adrenergisiin alfa- ja beta-reseptoreihin supistaen siten muun muassa verisuonia ja kohottaen täten verenpainetta. ==Käyttö== Suomessa droksidopa on erityislupavalmiste. Joissakin maissa droksidopaa käytetään neurogeenisen eli hermostoperäisen ortostaattisen hypotension hoitoon. Tarkempia esimerkkejä tällaisista droksidopan käyttökohteista ovat Parkinsonin taudin tai monisysteemiatrofian aiheuttama ortostaattinen hypotensio. Droksidopan tyypillinen annostus neurogeeniseen ortostaattiseen hypotensioon on 100–300 milligrammaa kolmasti vuorokaudessa (300–900 mg/vrk). ==Sivuvaikutukset== Droksidopan yleisiä sivuvaikutuksia ovat kaatuilu, virtsatieinfektiot, päänsärky, pyörtyminen ja sekavuus. Droksidopa ei vaikuta merkittävästi sydämen syketiheyteen. ==Farmakokinetiikka== Nieltynä droksidopa alkaa vaikuttaa noin tunnissa. Lääkevaikutus kestää 3–4 tuntia. Droksidopan puoliintumisaika on noin 2.5 tuntia. Droksidopa muuntuu dopadekarboksilaasin vaikutuksesta norepinefriiniksi, joka on varsinainen droksidopan lääkevaikutuksen aiheuttava aineenvaihduntatuote. Norepinefriinin puoliintumisaika taas on noin 9 tuntia. ==Historia== Droksidopa syntetisoitiin Saksassa 1919. 1940 Englannissa osoitettiin, että droksidopa voi muuntua eläimissä norepinefriiniksi. 1989 droksidopa hyväksyttiin lääkkeeksi ensi kerran, jolloin se otettiin käyttöön Japanissa muun muassa Parkinsonin taudissa ilmenevän ortostaattisen hypotension hoitoon. 2014 FDA hyväksyi droksidopan lääkekäytön Yhdysvalloissa. ==Katso myös== *L-dopa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *KEGG: Droxidopa Luokka:Verenpainelääkkeet
Lähemäki

Lähemäki on Mikkelin 9. kaupunginosa, joka sijaitsee Mikkelin ydinkeskustasta (torilta) linnuntietä noin 0,7–3 kilometriä koilliseen. Esimerkiksi Lähemäen koulu ja Peitsarin koulu (joita ollaan 2023 mennessä yhdistämässä uudisrakennuksena syntyvään uuteen aluekouluun) sekä Suomen nuoriso-opisto (Paukkula) ja Mikkelin K-Rauta toimivat Lähemäellä. == Lähteet == Luokka:Mikkelin kaupunginosat
Seydou Diarra

Seydou Diarra (23. marraskuuta 1933 Katiola – 19. heinäkuuta 2020 Abidjan) oli norsunluurannikkolainen poliitikko, joka toimi kahdesti maansa pääministerinä.Décès de Seydou Diarra : Ce que Guillaume Soro retient du disparu Afrique Sur 7L’ancien premier ministre ivoirien, Seydou Diarra, est mort Le Monde Diarra opiskeli Ranskassa ja valmistui maatalousinsinööriksi. Hänestä tuli pääministeri Robert Guéïn vuoden 1999 lopussa johtaman sotilasvallankaappauksen jälkimainingeissa. Hän toimi pääministerinä lokakuuhun 2000 saakka. Toisen kerran hän oli pääministerin asemassa helmikuusta 2003 joulukuuhun 2005 kansallisen yhtenäisyyden hallituksessa, jonka tarkoitus oli päättää Norsunluurannikon sisällissota. Myöhemmällä urallaan Diarra muun muassa toimi Alassane Ouattaralta nimityksen saaneena Haute Autorité pour la bonne gouvernancen puheenjohtajana (2013–2015). Hänellä oli vahvat siteet Ranskaan; hän meni naimisiinkin ranskalaisnaisen kanssa. Hän oli Ranskan hallinnossa eniten kuultu norsunluurannikkolainen. == Lähteet == Luokka:Norsunluurannikkolaiset poliitikot Luokka:Norsunluurannikon pääministerit Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Allan Saratie

Allan Verner Saratie, sukunimi vuoteen 1911 Pöyry (21. syyskuuta 1889 – 11. toukokuuta 1919 Mikkeli) oli suomalainen raatimies ja toimittaja, joka tunnetaan vuonna 1917 julkaisemastaan suomen kielen oikeakielisyysoppaasta.Allan Saratie, Karjala, 14.05.1919, nro 109, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotNimenmuutosilmoitus, Suomalainen Wirallinen Lehti, 06.05.1911, nro 102, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotAllan Saratie: Hyvää suomea – oikeakielisyysohjeita, Suomi 100 v. sivusto, Varastokirjasto Allan Saratien kuolinilmoitus, Mikkelin Sanomat, 12.05.1919, nro 53, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Allan Saratie pääsi ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1909 ja ryhtyi sitten toimittajaksi. Hän oli vuodesta 1911 alkaen Maakansa-lehden toimittajana Viipurissa ja sen jälkeen Suur-Savo-lehden aputoimittajana Mikkelissä vuoteen 1916 saakka. Vuonna 1914 hänet valittiin Mikkelin kaupungin kunnallisraatimieheksi. Vuonna 1918 hän toimi Mikkelin läänin elintarvetoimiston sihteerinä sekä Mikkelin kaupungin terveydenhoitolautakunnan sihteerinä. Saratie kuoli toukokuussa 1919 espanjantautiin.Maakansa, 27.06.1912, nro 70, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSanomalehdet, Suomalainen, 25.08.1916, nro 94, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSanomalehdet, Laatokka, 27.04.1911, nro 45, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Saratie julkaisi 1917 suomen kirjakielen käytön oppaan nimellä Hyvää suomea. Oikeakielisyysohjeita. Opas jäi kuitenkin verraten tuntemattomaksi kielentutkijapiireissä edellisenä vuonna julkaistun Knut Cannelinin vastaavan Kieliopas-oppaan rinnalla. Tähän saattoi vaikuttaa se, että Saratie oli sanomalehdentoimittaja eikä kielimies. Kirjan esipuheen mukaan Emil Saarimaa oli kuitenkin lukenut kirjan käsikirjoituksen. Saratie käytti kirjansa lähteinä Cannelinin opasta, E. N. Setälän kielioppia ja lauseoppia, Virittäjä-lehden artikkeleita ja Suomalaisuuden Liiton Lippaan kirjoitelmia. Saratie julkaisi Virittäjä- lehdessä samana vuonna myös kirjoituksen laki- ja virkakielestä esittäen luettelon huomioistaan virkakielen "kielikukkasista". Taru Kolehmainen : Allan Saratien unohdettu kieliopas, Kielikello 2/2010 Saratien kuoleman jälkeen hänen kirjastaan ilmestyi toinen painos vuonna 1927 Otavan kirjallisen johtajan Ilmari Ahman toimittamana. Tähän painokseen oli tehty joitain muutoksia ja lisäyksiä. Lauri Hakulinen julkaisi tästä painoksesta Virittäjä- lehdessä vuonna 1928 verraten myönteisen arvostelun. == Teoksia == * Hyvää suomea: oikeakielisyyskirjoitelmia ja ohjeita. Otava 1917, 2. painos 1927 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset raatimiehet Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Mutalan kirkko-seurakuntatalo

Mutalan kirkko-seurakuntatalo oli Joensuun Mutalan kaupunginosassa sijainnut, vuonna 1965 valmistunut evankelis-luterilainen kirkko ja seurakuntatalo. Kirkko vihittiin käyttöön 15.6.1965. Kirkon toiminta päättyi messuun sunnuntaina 7. tammikuuta 2018, minkä jälkeen tiloissa ei enää järjestetty seurakunnan toimintaa. Joensuun seurakuntayhtymä pyrki myymään kirkkorakennuksen vuodesta 2015 asti, mutta sopivaa ostajaa huonokuntoiselle rakennukselle ei löytynyt. Mutalan kirkko-seurakuntatalo purettiin huhtikuussa 2019. == Lähteet == Luokka:Joensuun kirkkorakennukset Luokka:Suomen entiset kirkkorakennukset
Rokkala

Rokkala on Mikkelin 8. kaupunginosa, joka sijaitsee Mikkelin ydinkeskustasta (torilta) linnuntietä noin 1–3,5 kilometriä pohjoiseen. Kaupunginosaa rajaa lounaassa Emolanjoki (Rouhialanjoki, Rokkalanjoki) ja idässä Savon rata. == Lähteet == Luokka:Mikkelin kaupunginosat
Plectropomus

Plectropomus on meriahventen (Serranidae) heimoon kuuluva indopasifiselta merialueelta ja Tyyneltämereltä tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat kahdeksan lajia: *Plectropomus areolatus (Rüppell, 1830) – valkosaumameriahven *Plectropomus laevis (Lacepède, 1801) – kiilameriahven *Plectropomus leopardus (Lacepède, 1802) – safiirimeriahven *Plectropomus maculatus (Bloch, 1790) – rautumeriahven *Plectropomus marisrubri Randall & Hoese, 1986 *Plectropomus oligacanthus (Bleeker, 1855) – viirumeriahven *Plectropomus pessuliferus (Fowler, 1904) – vaeltajameriahven *Plectropomus punctatus (Quoy & Gaimard, 1824) – mahonkimeriahven == Lähteet == * Lajien suomenkieliset nimet: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Turkin 1. Liigan kausi 2005–2006

Turkin jalkapallon mestaruus ratkaistiin kaudella 2005–2006 43. kerran. Korkein sarjataso 1. liiga (1. Lig) alkoi 28. elokuuta 2005 ja kausi päättyi 14. toukokuuta 2006. Kolme ensimmäistä sijaa menivät mestaruuden voitti Bursaspor, Antalyaspor oli toinen ja Sakaryaspor kolmas. ==Sarjataulukko== {{Liigaväri tietolaatikko | nousija = Nousi Turkin Superliigaan kaudeksi 2006–2007. | nousukarsinta = Eteni 1. Liigan Playoffeihin karsimaan Superliigaan | putoaja = Putosi Turkin 2. Liigaan kaudeksi 2006–2007. }} ==Karsinta Superliigaan== ===Välierät=== |} ===Loppuottelu=== Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Altay 1-4 Sakaryaspor Sakaryaspor nousi Superliigaan. Luokka:Turkin 1. Liiga Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 2005–2006/2006
Amadou Gon Coulibaly

Amadou Gon Coulibaly (10. helmikuuta 1959 Abidjan – 8. heinäkuuta 2020 Abidjan) oli norsunluurannikkolainen poliitikko ja maansa pääministeri (2017–2020).Ivorian Prime Minister Amadou Gon Coulibaly dies in Abidjan at 61 France24Ivory Coast's prime minister Amadou Gon Coulibaly dies at 61 ReutersAGC : Here and Now Afrique Magazine Coulibaly syntyi Korhogosta lähtöisin olleeseen poliitikkosukuun. Hän lähti vuonna 1977 opiskelemaan Pariisiin ja valmistui Ranskassa suoritettujen opintojen jälkeen insinööriksi. Norsunluurannikolla hän oli mukana perustamassa Rassemblement des Républicains -puoluetta (RDR). Vuosina 1995–1999 Coulibaly istui Norsunluurannikon kansalliskokouksen jäsenenä.Amadou Gon Coulibaly World Bank Vuonna 1999 häntä ja useita muita puolueen jäseniä syytettiin väkivaltaisuudesta mielenosoituksessa. Seurauksena oli kahden vuoden vankeustuomio, mutta hän pääsi muiden vangittujen tavoin vapauteen kaksi kuukautta rangaistusta suoritettuaan Robert Guéïn johtaman sotilasvallankaappauksen jälkeen. Coulibaly toimi Norsunluurannikon maatalousministerinä vuosina 2003–2005 ja 2006–2010. Vuodesta 2011 hän toimi jälleen Norsunluurannikon kansalliskokouksen jäsenenä, ja maaliskuussa 2001 hänestä tuli Korhogon pormestari. Heinäkuussa 2017 hän pääsi Norsunluurannikon pääministerin asemaan. Maaliskuussa 2020 Coulibaly valittiin ehdokkaaksi tulevaan presidentinvaaliin. Coulibaly matkusti vuoden 2004 lopussa Pariisiin, jossa hänellä todettiin parantumaton sydänsairaus. Hänelle suoritettiin sydämensiirto vuonna 2012, ja toukokuussa 2020 hän lähti jälleen Pariisiin hoitotarkoituksessa.Ivory Coast PM Amadou Gon Coulibaly dies after cabinet meeting BBC News Hän palasi kotimaahansa 2. heinäkuuta mutta kuoli seuraavalla viikolla. Hän ehti osallistua ennen kuolemaansa hallituksen kokoukseen. Presidentti Alassane Ouattara muisteli Coulibalya "läheisimpänä kumppaninaan kolmenkymmenen vuoden ajan". Coulibalylla oli viisi lasta. == Lähteet == Luokka:Norsunluurannikkolaiset poliitikot Luokka:Norsunluurannikon pääministerit Luokka:Maatalousministerit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Alticorpus

Alticorpus on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu viisi lajia, joita tavataan Afrikasta: * Alticorpus geoffreyi Snoeks & Walapa, 2004 * Alticorpus macrocleithrum (Stauffer & McKaye, 1985) – Olkaluotaaja * Alticorpus mentale Stauffer & McKaye, 1988 – Ruskoluotaaja * Alticorpus peterdaviesi (Burgess & Axelrod, 1973) * Alticorpus profundicola Stauffer & McKaye, 1988 – Syvänneluotaaja == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Mikrogeophagus

Mikrogeophagus on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Etelä-Amerikasta: * Mikrogeophagus altispinosus (Haseman, 1911) – Rusokirjoahven * Mikrogeophagus ramirezi (Myers & Harry, 1948) – Perhoskirjoahven == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Belonoperca

Belonoperca on meriahventen (Serranidae) heimoon kuuluva indopasifiselta merialueelta ja Tyyneltämereltä tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat kaksi lajia: * Belonoperca chabanaudi Fowler & Bean, 1930 – nuolisaippuakala * Belonoperca pylei Baldwin & Smith, 1998 == Lähteet == * Alempien taksonien suomenkieliset nimet: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Politbyroo (podcast)

Politbyroo on itsenäistä tuotantoa oleva, kerran viikossa julkaistava politiikan ilmiöitä tarkasteleva podcast. Politbyroota tuottavat ja juontavat Sini Korpinen, Matti Parpala ja Juha Töyrylä. Politbyroo on ilmestynyt syksystä 2016 alkaen, ja sen kuuntelumäärät ovat kasvaneet noin 20 000 kuunteluun kuukaudessa. Podcast on osallistunut ajankohtaiseen poliittiseen keskusteluun muun muassa tekemällä syksyllä 2018 kevään 2019 eduskuntavaaleihin liittyvän podcast-sarjan, jossa käytiin läpi jokaisen eduskuntapuolueen valmistautuminen vaaleihin. Erikoisjaksoissa puolueidensa tilaa ja eduskuntavaalikuntoa olivat arvioimassa muun muassa keskustan entinen puoluesihteeri Jouni Ovaska sekä vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson. Lisäksi keväällä 2019 sekä Petteri Orpo että Antti Rinne osallistuivat Politbyroon pääministeritentteihin. == Linkkejä == * Politbyroo Soundcloudissa Luokka:Podcasting
Ristiinan kirjasto

Ristiinan kirjasto tai Ristiinan lähikirjasto on Mikkelin Ristiinan kirkonkylällä toimiva yleinen kirjasto. Se on nykyään osa Mikkelin seutukirjastoa ja Lumme-kirjastoja. Lumme-kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa. Kirjaston yhteydessä sijaitsee julkisen hallinnon asiointipiste, jossa voi saada kaupungin omien palvelujen ohella monia Kelan, maistraatin, TE-toimiston ja verohallinnon palveluja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Mikkelin seutukirjasto - Aukioloajat ja yhteystiedot (mikkeli.fi) Luokka:Mikkelin seutukirjasto Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ristiina
Mitsuke

Mitsuke () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Shinanojoen sivujoen Kariyatan varrella. Kaupungin keskusta on rakentunut Niigatan tasangon kaakkoisreunalle Kariyatan laakson suulle. Mitsukessa on 40 024 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 77,91 neliökilometriä. Mitsuke kehittyi historiallisesti markkinapaikkana Kariyatajoen vesiliikenteen päätepisteeseen kaupungin itäpuolella kohoavien vuorten juurelle. Edo-kaudella sinne sijoitettiin Muramatsun daimiokunnan paikallinen hallintokeskus. 1800-luvun alkupuolelta lähtien kaupunkiin syntyi kutomateollisuutta, ja vähitellen siitä kehittyi tärkeä tekstiiliteollisuuden keskus. Toisen maailmansodan jälkeen tekstiiliteollisuuden painopiste on siirtynyt keinokuituihin ja neuleisiin. Kaupunkiin on sijoittunut myös työkalujen ja muovin tuotantoa. 1960-luvulta lähtien siellä tuotettiin jonkin aikaa myös öljyä. Imamachin alue tunnetaan sivellinten valmistuksesta. Kaupunkioikeudet Mitsuke sai kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1954. Mitsuken nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi kesäkuisin järjestettävä leijafestivaali leijataisteluineen. Kaupunkia palvelee JR Higashi-Nihonin Shin’etsu-päälinja. == Kuvia == Tiedosto:見附イングリッシュガーデン.JPG|Mitsuken englantilainen puutarha Tiedosto:Mitsuke city hall.jpg|Mitsuken kaupungintalo Tiedosto:Mitsuke city center area Aerial photograph.1975.jpg|Mitsuken keskusta vuoden 1975 ilmakuvassa Tiedosto:観音山のしだれ桜.JPG|Kannonyaman kirsikkapuu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Niigatan prefektuurin kaupungit
Intianpikkutrappi

Intianpikkutrappi (Sypheotides indicus) on äärimmäisen uhanalainen lintulaji. Sitä tavataan luonnossa Intiasta, Nepalista ja Pakistanista. Intianpikkutrapin luontaista elinympäristöä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat kuivat ruohostomaat. Lajin kannan koko on noin 730 täysikasvuista yksilöä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Intianpikkutrappi (Sypheotides indicus) *ITIS: Sypheotides indicus Luokka:Trapit
Elinar

Elinar on suomalainen ohjelmistoyritys, joka toteuttaa tekoälyavusteisia tiedonhallintaratkaisuja yritysten kumppanina. Ratkaisuja toimitetaan eri toimialoille, kuten vakuutus- ja finanssialan yrityksille ja julkishallinnon organisaatioille. Elinar on toiminut teknologiayritys IBM:n kumppanina perustamisestaan lähtien. Elinarin pääkonttori sijaitsee Porissa , sivuliikkeet Ruotsissa ja Norjassa. Yritys työllistää noin 30 henkilöä ja se on saanut tunnustusta IBM Watson -tekoälykehittäjänä. == Historia == Elinar perustettiin Helsingissä 1994 Elina ja Ari Juntusen toimesta. Yrityksen nimi on muodostettu perustajien etunimistä. Heidän paluumuuttonsa myötä Elinarin pääkonttori siirtyi Poriin vuonna 1997, ja samalla palkattiin yrityksen ensimmäiset kokoaikaiset työntekijät. Alkuvuosina Elinar teki tuotekehitystä mm. hissiohjelmistoihin, mutta vuonna 2006 strategiatyön tuloksena päätettiin keskittyä sisällönhallintaan. Samalla panostus siirtyi julkishallintoon ja finanssisektoriin. Sivukonttorit Ruotsiin ja Norjaan on perustettu vuonna 2009. Elinarin toimitusjohtajaksi valittiin vuonna 2013 Mikko Hörkkö. == Tekoäly == Yritys on kehittänyt oman tekoälytuotteen ElinarAI™:n, joka esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 2016. Elinarin AI Miner -sovellus, joka auttaa GDPR:n alaisen tiedon käsittelyä, sijoittui kahdeksan finalistin joukkoon IBM:n maailmanlaajuisessa Watson Build -kilpailussa vuonna 2017. Elinarin tekoälyn muita sovelluskohteita yritysmaailmassa on mm. videovalvonta. Tekoäly voidaan esimerkiksi laittaa käymään läpi tuhansia tunteja valvontakameramateriaalia, josta se havaitsee, jos yrityksen työntekijä tankkaa yhtiön kortilla polttoainetta myös muualle, kuin firman omiin autoihin. Tekoälyä on hyödynnetty Elinarilla myös tilausten hallinnointiin , laskujenkäsittelyn automatisointiin ja lääkärinlausuntojen läpikäyntiin . == Palkinnot ja tunnustukset == * Elinar tuli valituksi Euroopasta Wildcard Champion -tittelillä IBM:n Watson Build finaaliin New Yorkiin kahdeksan finalistin joukkoon vuonna 2017. * Elinar oli yksi voittajista WfMC Global Awards for Excellence in Case Management -kilpailussa vuonna 2017. * Elinar voitti IBM Finlandin kumppanipalkintona myönnetyn ”Outstanding Hybrid Cloud Solution Award 2020” -tunnustuksen vuonna 2020. == Lähteet == Luokka:Ohjelmistoyhtiöt
Suomenniemen kirjasto

Suomenniemen kirjasto tai Suomenniemen lähikirjasto on Mikkelin Suomenniemen kirkonkylällä toimiva yleinen kirjasto. Se on nykyään osa Mikkelin seutukirjastoa ja Lumme-kirjastoja. Lumme-kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa. Suomenniemen koulun vieressä sijaitsevan kirjaston yhteydessä palvelee julkisen hallinnon asiointipiste, josta voi saada kaupungin palvelujen ohella joitain Kelan ja verohallinnon palveluja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Mikkelin seutukirjasto - Aukioloajat ja yhteystiedot (mikkeli.fi) Luokka:Mikkelin seutukirjasto Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomenniemi
Diploprion

Diploprion on meriahventen (Serranidae) heimoon kuuluva indopasifiselta merialueelta ja Intian valtamereltä tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat kaksi lajia: * Diploprion bifasciatum Cuvier, 1828 – naamiosaippuakala * Diploprion drachi Roux-Estève, 1955 – keltaotsasaippuakala == Lähteet == * Alempien taksonien suomenkieliset nimet: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Jyväskylän vanha kirkko

Jyväskylän vanha kirkko tai Jyväskylän kappelikirkko oli vuonna 1775 rakennettu Jyväskylän kappeliseurakunnan puukirkko, joka sijaitsi nykyisen Jyväskylän Cygnaeuksenpuiston alueella. Kirkko rakennettiin todennäköisesti 1670-luvulla rakennetun rappeutuneen puukirkon korvaajaksi. Sen suunnitteli suomalainen kirkonrakentaja Jaakko Leppänen. Jyväskylän kaupunginkirkon valmistuttua vuonna 1880 ja maaseurakuntalaisten oman Taulumäen kirkon vuonna 1885, vanha kirkko kävi tarpeettomaksi. Se purettiin vuonna 1888. Vuonna 1938 Cygnaeuksenpuistoon pystytettiin Pauli Blomstedtin ja Gunnar Finnen suunnittelema vanhan kirkon muistomerkki. == Lähteet == Luokka:Jyväskylän kirkot Luokka:Suomen entiset kirkkorakennukset
Oskari Mäkelä

Oskari Mäkelä (s. 31. lokakuuta 2000) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkelä edustaa Superpesiksessä pelaavia JymyJusseja joiden kanssa hänellä on sopimus kauden 2020 loppuun saakka. Mäkelän kasvattajaseura on Seinäjoen Maila- Jussit.https://www.superpesis.fi/joukkueet/miehet/seinajoen-jymyjussit/ Hän pelaa ulkokentällä lukkarina.https://www.ykv-pesis.net/vakeva-vahvistus- lautaselle-jymyjussien-oskari-makela-liittyy-kilpa-veljiin/ Mäkelä on pelannut urallaan 21. heinäkuuta 2020 mennessä kaksi Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun ja kerännyt seitsemän kärkilyöntiä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=8826&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kurkimäen kirjasto

Kurkimäen kirjasto tai Kurkimäen lähikirjasto on eteläisessä Kuopiossa, Kurkimäen kylässä toimiva yleinen kirjasto. Kirjaston toiminta alkoi Kurkimäessä jo ennen Kuopion maalaiskunnan liittämistä kaupungin osaksi vuonna 1969. Kurkimäen kirjasto toimii nykyään Kurkimäen koulun yhteydessä. Samassa pihapiirissä on myös päiväkoti ja annetaan esiopetusta. Kirjaston asiakkaiden käytössä on Kuopion kaupunginkirjasto laaja kokoelma sähköisine aineistoineen. Kirjastopalveluja eteläiseen Kuopioon tarjotaan myös kirjastoautolla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kurkimäen lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu) Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kuopion kaupunginkirjasto
Ann Hui

Ann Hui On-wah (s. 23. toukokuuta 1947 Anshan, Kiina) on hongkongilainen elokuvantekijä, joka on Hongkongin uuden aallon keskeisimpiä ohjaajia. Hän aloitti uransa jo 1970-luvulla ja on palkittu muun muassa kuudella parhaan ohjaajan Hongkongin elokuvapalkinnolla. == Elämäkerta == Ann Hui synty vuonna 1947 Kiinan koillisosassa Liaoningin maakunnassa. Hänen isänsä oli Kiinan tasavallan virkamies ja hänen äitinsä oli japanilainen. Hui muutti viisivuotiaana Hongkongiin ja opiskeli Hongkongin yliopistossa maisteriksi. Hän jatkoi 1970-luvun alussa opintojansa London Film Schoolissa. Hu tapasi Lontoossa ohjaaja King Hun, joka otti hänet hetkeksi suojatikseen. Ann Hu siirtyi kuitenkin pian televisiotuotantoihin turvatakseen perheensä toimeentulon. Hän sai TVB-televisioyhtiöltä paikan tuottaja-ohjaajana, ja hän teki pienen tuotantoryhmän kanssa jaksoja TVB:n suosittuihin ohjelmiin. Hui ohjasi uransa alussa joitakin televisiodraamoja ja dokumentteja. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa oli vuonna 1979 julkaistu murhamysteeri Fung gip. Hui nousi tämän jälkeen 1980-luvulla Hongkongin uuden aallon keskeisimpien ohjaajien joukkoon. Hänen elokuviansa on esitetty useilla kansainvälisillä elokuvajuhlilla. Cannesissa niistä on esitetty Venepakolaiset (1982) ja Maanpakolaisen laulu (1990), Berliinissä Kesän lunta (1995) ja Ordinary Heroes (1999) sekä Venetsiessa A Simple Life (2011) ja The Golden Era (2014). Hui on voittanut urallaan useita palkintoja. Hänellä on eniten parhaan ohjaajan Hongkongin elokuvapalkintoa – kuusi. Huille myönnettiin vuonna 2020 Venetsian elokuvajuhlien Kultaisen leijonan kunniapalkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hongkongilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Hongkongilaiset elokuvatuottajat Luokka:Hongkongilaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Otitiik

Otitiik (myös Oti tiik tai Kärmase tiik) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnan Rebasten kylässä sijaitseva padottu tekojärvi. Vironkielinen sana tiik tarkoittaa suomeksi lampea. Se voidaan sisällyttää Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä luonnollista 15 järveä. == Maantietoa == Tekojärvi on 900 metriä pitkä, 430 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20,4 hehtaaria johon luetaan mukaan myös saaret. Se on muodostettu patoamalla Alopi ojan uoma Palon tilan luonna maapadolla. Koska laakso on järven kohdalla laakea, on lampi matala, ruohottunut ja siinä lasketaan olevan kuusi suurempaa saarta. Saarten yhteispinta-ala on 1,32 hehtaaria ja suurimman saaren nimi on Hagi. Järveä ympäröi metsämaat paitsi länsi- ja itäpäässä, jossa on suomaan takana vielä niittyjä. Järven ympäri pääsee tietä pitkin. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Korasten kylän metsämaja. == Vesistösuhteita == Otitiik kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa lammen lasku-uoma Alopi oja on Pühäjõen sivujoki. Siihen tulee kolme oja, joista yksi on luonnollinen Alopi oja. Sama oja jatkaa virtaamistaan maapadon takana kohti länttä. Se laskee Suurjärveen 1,6 kilometrin päässä. Alopi ojalla on uomassaan vielä neljä pienempää patolampea. Otitiikin valuma-alueen pinta-ala on 5 neliökilometriä. Suurjärv on Pühäjõen läpivirtausjärvi ja Pühäjõgi yhtyy Võhandu jõgeen Jõgiharan kylässä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Raudsepp, Erik: Alopi järv ja Otitiik (YouTube-video) Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue Luokka:Viron tekojärvet
Pohjois-Savon pelastuslaitos

Pohjois-Savon pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta aluepelastuslaitoksesta. Se vastaa palo- ja pelastustoimesta Pohjois-Savon maakunnassa. Pohjois-Savon pelastuslaitoksen päätoimipiste sijaitsee Kuopion Neulamäen kaupunginosassa. Pohjois-Savossa Kuopion keskuspelastusasemalla, Petosen, Itkonniemen, Riistaveden ja Nilsiän pelastusasemilla Kuopiossa sekä Siilinjärven, Leppävirran, Suonenjoen, Lapinlahden, Keiteleen, Iisalmen, Kiuruveden ja Varkauden pelastusasemilla on ympärivuorokautinen päivystys (24/7). Kuopion keskuspelastusasema tunnetaan myös nimellä Neulamäen pelastus- tai paloasema. Pelastuslaitos syntyi vuonna 2004, kun vastuualueen kunnalliset palolaitokset yhdistettiin. Pohjois-Savon pelastuslaitoksen Neulamäen pelastusaseman yhteydessä on myös palomuseo. == Asemat == Pohjois-Savon pelastuslaitoksen alueella toimii yhteensä 35 palo- ja pelastusasemaa, joihin kuuluu myös muutamia sopimuspalokunta. * 10. Keskuspelastusasema (24/7) * 11. Petosen pelastusasema (24/7) * 12. Itkonniemen pelastusasema (24/7) * 13. Karttulan pelastusasema * 14. Vehmersalmen pelastusasema * 15. Siilinjärven pelastusasema (24/7) * 16. Riistaveden pelastusasema (24/7) * 17. Maaningan pelastusasema * 18. Kuopion VPK * 19. Yara Suomi TPK (Siilinjärvi) * 40. Varkauden pelastusasema (24/7) * 41. Kangaslammin pelastusasema * 42. Leppävirran pelastusasema (24/7) * 43. Suonenjoen pelastusasema (24/7) * 44. Rautalammin pelastusasema * 45. Keiteleen pelastusasema (24/7) * 46. Pielaveden pelastusasema * 47. Vesannon pelastusasema * 48. Tervon pelastusasema * 49. Stora Enso TPK (Varkaus) * 52. Joroisten pelastusasema * 60. Iisalmen pelastusasema (24/7) * 61. Kiuruveden pelastusasema (24/7) * 62. Nilsiän pelastusasema (24/7) * 63. Tahkon pelastusasema * 64. Juankosken pelastusasema * 65. Kaavin pelastusasema * 66. Tuusniemen pelastusasema * 67. Lapinlahden pelastusasema (24/7) * 68. Varpaisjärven pelastusasema * 69. Vieremän pelastusasema * 71. Sonkajärven pelastusasema * 72. Sukevan pelastusasema * 73. Rautavaaran pelastusasema * 74. Peltosalmen VPK Vuonna 2022 Kuopioon avautui kolme uutta pelastusasemaa Petosen, Itkonniemen ja Nilsiän pelastusasemat. Kuopion uuden keskuspelastusaseman rakennustyöt aloitettiin syksyllä 2022, ja aseman pitäisi valmistua vuonna 2024. Samana vuonna pitäisi valmistua myös Siilinjärven uusi pelastusasema, jonka rakennustyöt alotettiin kesällä 2022. Pohjois-Savon pelastuslaitos aikoo laajentaa ympärivuorokautista toimintaansa, ja sen vuoksi asemia pitää ehostaa tai rakentaa kokonaan uusia asemia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pohjois-Savon pelastuslaitoksen päätoimipisteen (Neulamäen paloaseman) sijainti Kuopion kartalla (kuopio.fi) Luokka:Suomen pelastuslaitokset Pelastuslaitos