EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tasanne

Tasanne on yksi Itä-Tampereen alueista. Naapurikaupunginosia ovat Atala, Niihama, Olkahinen, Ojala ja Kumpula. Tilastoalue sijaitsee Näsijärven rannalla. Alueella on lähinnä pientaloja. Tasanteen alue on Tampereen kaupunkiin vuoden 1966 alussa liitetyn Aitolahden kunnan eteläisintä osaa. Nimen taustalla on Tasanteen (alkujaan Tasasen) tila, joka mainittiin vuoden 1540 maakirjassa yhtenä Messukylän pitäjän Vehmaisten jakokuntaan kuuluneen Juvelan kylän kolmesta talosta. Tasanteen viimeiset yksityiset omistajat myivät tilan Tampereen kaupungille 1970-luvun alussa. Alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1976.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 210. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Tasanteen kaupunginosassa Näsijärven rannassa sijaitsi vuonna 1964 perustettu, Pirkanmaan Yrittäjät ry:n omistama ravintola Rustholli, jonne johti Rusthollinkatu. Ravintolatoimintaa harjoitti vuosina 1964–1977 tamperelainen perheyritys Linkosuo ja sittemmin useat muut yrittäjät. Vuonna 2020, huonokuntoinen ravintolarakennus päätettiin purkaa omakotitalojen ja rivitalojen tieltä. Vuonna 2023 rakennus vielä odotti tyhjillään purkamista. ==Lähteet== Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Olkahinen (suunnittelualue)
Pohtola

thumb|225px|Näkymä Pohtolankadulle Pohtolassa. Pohtola on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista. Naapurikaupunginosat ovat Ryydynpohja, Lintulampi, Niemi ja Lentävänniemi. Lähin koulu on Lielahden koulu Lintulammessa. Kaupunginosan pääväylä on Pohtolankatu, joka johtaa Lielahdesta Ylöjärven Siivikkalaan. Katu ylittää kaupunkien rajalla Pohtosalmen Pohtosiltaa pitkin.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 256–259. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Pohtolan kaupunginosan nimi perustuu samannimiseen taloon ja kylään. Pohtolan kylässä oli 1550-luvulla vain yksi tila, jonka omistajana mainittiin asiakirjoissa Niisius Pohtola. Tila siirtyi Teivaalan talon omistajille 1700-luvulla ja oli 1800-luvulla muun muassa von Knorring -suvun omistuksessa. Myöhemmin Pohtolan tilan osti konsuli Salmelin ja hänen perikuntansa myi talon maat kerrostalotonteiksi. Pohtola siirrettiin koko Lielahden alueen mukana Ylöjärven kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Ensimmäinen osa-asemakaava valmistui alueen pohjoisimpaan kärkeen vuonna 1955 ja koko kaupunginosa saatiin kaavoitetuksi vuonna 1964. ==Lähteet== Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Tampereen kaupunginosat Luokka:Lintulampi (suunnittelualue)
Niemi (Tampere)

thumb|Pientaloja Niemen kaupunginosassa. Niemi on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista. Se on pientalovaltaista aluetta, jossa on myös puistoalueita. Lähinaapuri on kerrostalovaltainen Lentävänniemi. Niemeä rajaa etelässä Lielahdenkatu, idässä Lentävänniemenkatu ja lännessä Pohjolankatu. Lielahdenkadun ja Pohjolankadun kulmauksessa olevan huoltoaseman eivätkä Lielahden kirkon ympäristöt kuulu Niemeen. Pohjoisosassa kaupunginosan rajana on Näsijärvi. Niemen rakennuksista vuonna 2022 yli 94 prosenttia oli omakoti- tai paritaloja. Niemessä asui vuoden 2023 tilastojen mukaan 1 215 henkilöä. Niemi kuului alun perin Ylöjärven kunnan alueeseen. Varhaisin asiakirjamaininta Niemestä talon- ja kylännimenä on jo vuodelta 1442. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Niemen kylässä oli neljä taloa, jotka yhdistettiin myöhemmin Niemi-nimiseksi taloksi. Talon osti vuonna 1887 liikemies Antti Ahlström ja edelleen J. W. Enqvist vuonna 1916. Niemi liitettiin Lielahden alueen mukana Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa ja sinne laadittiin asemakaava vuonna 1955. Useimmat Niemen kadunnimet liittyvät siellä aikanaan toimineeseen sahaan.Louhivaara, Maija: Tampereen kadunnimet, s. 256. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. == Lähteet == Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Tampereen kaupunginosat Luokka:Lintulampi (suunnittelualue)
Sorila

Sorila on yksi Tampereen pohjoisen suuralueen tilastoalueista. Naapurikaupunginosat ovat Nurmi, Aitoniemi, Kämmenniemi ja Viitapohja. Paikassa sijaitsee Aitolahden vanha kuntakeskus. Alueella on pientaloja ja se sijaitsee Näsijärven rannalla. Alueen läpi kulkee tie Kämmenniemeen ja Terälahteen. ==Lähteet== * Luokka:Aitolahden kylät
Bug

Bug voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Bug (estuaari), myös Bugin estuaari tai Bugin limaani on Mustanmeren pohjoisrannikolla Mykolajivin alueella Ukrainassa sijaitseva Etelä-Bugin suulle muodostunut suisto eli estuaari * Läntinen Bug, Veikselin sivujoki Ukrainassa, Valko-Venäjällä ja Puolassa * Etelä-Bug, Mustaanmereen laskeva joki Ukrainassa * ”bug” tai ”bugi”, ohjelmointivirhe * Nilviäiset (engl. Bug), Jeannot Szwarcin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1975 * Bug, William Friedkinin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2006 * Kuvitteellisia henkilöitä: ** Ambush Bug, Irwin Schwab, DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvä supersankari.
Kauppi

Kauppi on yksi Tampereen kaupunginosista. Alue on metsävaltaista, siellä on pururatoja, jotka ovat talvisin hiihtolatuina. Kaupin urheilupuistossa on urheilustadion, vinttikoirarata, hiihtomaja, pesäpallokenttä ja jalkapallokenttiä. Kaupin alueella sijaitsee myös Tampereen yliopistollinen sairaala ja UKK-instituutti. Alue rajoittuu pohjoisessa Näsijärveen, idässä Niihamaan ja etelässä Teiskontiehen. Kaupissa on myös osa Litukan siirtolapuutarhasta sekä jonkin verran omakotiasutusta Lapinniemen lähettyvillä. Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä Kaupinåja. Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi kauppi 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 102. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Niihama

Niihama on Tampereen kaupunginosa. Alue on metsäistä ja lähinnä ulkoilukäytössä. Siellä kulkee talvisin hiihtolatuja, ja alueella on myös vesiurheilukeskus ja Niihaman ryhmäpuutarha. Niihama rajoittuu lännessä Kauppiin, pohjoisessa Näsijärveen, etelässä Teiskontiehen ja idässä valtatiehen 9. Niihaman alueella sijaitsevia järviä ovat Alasjärvi, Toritunjärvi ja Niihamanjärvi. Niihaman nimen alkuperä on tuntematon. On mahdollista, että nimeen sisältyy alasaksalainen miehennimi Nidhad tai Nihhad, jonka arvellaan olevan Hattulan kunnan Nihattulan taustalla.Jouko Vahtola, En gammal germansk invandring till västra Finland i bynamnens belysning. Historisk Tidskrift för Finland 3 / 1983, 276. Nimi esiintyi asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1763 järven nimenä muodossa Nihamis Järvi. Järven rannoilla oli Messukylän talojen niittyjä. Teiskontieltä (valtatie 12) Niihamaan johtava tie on nimetty Niihamankaduksi vuonna 1983. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 102–103. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. Niihamassa sijaitsee Niihaman ulkoilumaja, jossa toimii kahvila. Maja on alun perin ollut siirtolaistila, jonka rakensi jatkosodan jälkeen Kaukolasta Karjalankannakselta muuttanut Olkinuoran perhe. Tampereen kaupunki osti tilan perheeltä 1960-luvulla, minkä jälkeen kahvilan toiminnasta ovat vastanneet eri yrittäjät. Niihamassa on myös grillikatos, jossa on mahdollisuus paistaa makkaraa. Paikalla on myös kuntoilulaitteita. Majan ohi kulkee ulkoilureitti Kaupista Atalaan ja Kangasalan puolelle.Ville Kulmala: Tälle yritykselle runsas lumitilanne on ollut äärimmäisen hyvä uutinen – joskin perinteinen paikka on viime vuosina satsannut entistä enemmän ympärivuotisuuteen. Pirkanmaan Yrittäjä 2/2019 (5. maaliskuuta 2019), s. 45–47. Tampere: Pirkanmaan Yrittäjät ry. ==Lähteet== *
Ristinarkku

thumb|Näkymä Ristinarkkuun. Ristinarkku on yksi Tampereen kaupunginosista. Ristinarkkuun kuuluu myös Jankan asuinalue. Alueella on kauppoja ja koulu. Alue sijaitsee keskustan läheisyydessä ja siellä on kerrostaloja sekä rivitaloja. Alue on saanut nimensä Takahuhdin kylän halki kulkeneesta teiden risteyksestä . Ristinarkun halki kulkee Sammon valtatie ja kaupunginosa rajautuu etelässä Tampere–Haapamäki-rautatiehen sekä idässä Tampereen itäiseen kehätiehen (valtatie 9). Naapurikaupunginosat ovat Hakametsä, Huikas, Takahuhti, Pappila, Linnainmaa, Hankkio ja Messukylä. Ristinarkun alue oli Messukylään kuuluneen Takahuhdin kylän keskus, jossa suurin osa kylän taloista sijaitsi vielä 1800-luvun lopulla tiheäksi ryhmäksi rakennettuina. Ristinarkku-nimen loppuosan pohjana on todennäköisimmin notkoon raivattua niittyä tai peltoa tarkoittava sana orko. Professori Viljo Nissilä on arvellut, että maanmittari, jolla ei ole ollut paikallistuntemusta, on kirjannut sanan orko omasta mielestään ymmärrettävämpään muotoon arkku. Näin alkuperäinen nimi Ristinorko, joka olisi tarkoittanut tienristeyksen viereen raivattua peltoa ja vähitellen myös risteystä, olisi muuttunut äänneasultaan samankaltaiseksi Ristinarkuksi. Toisaalta myös sana arkku on monitulkintainen, koska se voi viitata esimerkiksi ruumisarkkuun tai silta-arkkuun. Nimen juuret saattavat ulottua 1200-luvulle, koska Takahuhdin asutus oli muodostunut ryhmäkyläksi viimeistään 1300-luvulla. Ristinarkun ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 184–185. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. Vehnämyllynkadun nimen taustalla on Ristinarkulla sijainnut, 1800-luvun lopulla rakennettu vehnämylly, joka oli aikanaan Suomen ensimmäinen valssimylly. Mylly purettiin rautatien ylittävän katusillan rakentamisen yhteydessä vuonna 1957. Louhivaara 1999, s. 191. ==Lähteet== Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Messukylä (suunnittelualue) Luokka:Tampereen kaupunginosat
Sarankulma

Sarankulma on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Sarankulma rajoittuu pohjoisessa Härmälään, idässä Peltolammiin ja lännessä Pirkkalan rajaan. Alueella on teollisuutta ja Sarankulmassa sijaitsi aikaisemmin Aamulehden toimitus. Sarankulman etelärajalla sijaitsee Pärrinkosken luonnonsuojelualue. Sarankulman nimi juontuu alueella sijainneesta Hatanpään kartanon Sarka- nimisestä torpasta, joka jaettiin myöhemmin Nuutisaran ja Pöytäsaran tiloiksi. Kaupunginosa on melko nuori, sillä sen asemakaava vahvistettiin vuonna 1972. Sarankulma kaavoitettiin ensisijaisesti teollisuusalueeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuvia Sarankulman rakennuksista *
Lakalaiva

Lakalaiva on eteläinen kaupunginosa Tampereella. Siellä sijaitsee teollisuusyrityksiä ja alueen läpi kulkee Tampereen kehätie. Helsingistä tuleva valtatie 3 puolestaan sivuaa alueen itäosaa. Naapurikaupunginosia ovat Koivistonkylä, Peltolammi, Sarankulma ja Härmälä. Vuonna 1913, kun Tampereen kaupunki osti Hatanpään kartanon, Lakalaiva oli Messukylän Hallin perintötalosta erotettu tila. Alue kaavoitettiin 1950-luvulla omakotialueeksi, mutta kun alueen halki linjattiin moottoritie vuonna 1964, se muuttui teollisuuskäyttöön. Lakalaivalle sijoittui alkujaan suuri osa Tampereen autoliikkeitä, mutta niistä monet ovat siirtyneet lähemmäksi keskustaa. Alueen kadunnimistö viittaakin pääasiassa autoalan yrityksiin. Lakalaivankadun varrella on kaupunginosan ainoa omakotitalo sekä seitsemän huoneiston rivitalo. Omakotitalo on valmistunut 1966. Vuonna 2024 Lakalaivassa toimi vielä joitakin 1960-luvulla aloittaneita yrityksiä. Siellä oli aikanaan myös Valion Tampereen-konttori, ja sinne avautui 1999 Suomen kolmas Biltema- myymälä. ===Nimen etymologia=== Lakalaiva on paikannimenä todennäköisesti peräisin keskiajalta saakka. Kyseessä on ainutlaatuinen nimi koko Suomen paikannimistössä. Isojaon aikana 1700-luvulla se on ollut alueella sijainneiden Otavalan, Nekalan, Finnin, Skraatarlan, Penttilän ja Hallilan talojen ulkoniittyjen nimenä. Nimen alkuperäksi on arveltu länsimurteiden sanaa lakka, laka ’ulkorakennuksesta ulkoneva katos, leveä räystäs’ ja niittyä merkitsevää vanhaa sanaa lauka, lauva. Vuoden 1540 maakirjassa esiintyy talonnimi Lauvala Kangasalan Herttualan kylässä. Satakunnasta tunnetaan biotyyppi laukama 'niitty metsän keskellä', mikä merkitys sopii erittäin hyvin isonjaon karttojen Lakalaivaan. Koska Lakalaivan nimestä ei tamperelaisessa nimiperinteessä esiinny samanlaisia kansanselityksiä kuin esimerkiksi Ristinarkun nimestä, ”lauva” on todennäköisesti muuttunut ”laivaksi” asiantuntemattoman kirjurin käsissä tai kansan suussa, jos sanan oikeaa merkitystä ei enää ole ymmärretty. Koska Lakalaivan niityt olivat ulkoniittyjä, on siellä todennäköisesti ollut lato. Heinänkorjuussa tarvittavia työvälineitä on säilytetty ladon kylkiäisessä eli lakassa, ja näin niityn nimi on täsmentynyt muotoon *Lakalauva, jolla tarkoitetaan niittyä (lauvaa), jossa on ollut lakallinen lato. Voidaan päätellä, että Lakalaivan alkuperäinen nimi on ollut *Laka(ladon)lauva, josta nimi on lopulta kirjurinjohdoksen tai kansanjohdoksen myötä saanut nykyisen muotonsa. ==Lähteet== *
Rantaperkiö

Rantaperkiö (Rantsu) on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Se sijaitsee Pyhäjärven rannalla. Naapurikaupunginosia ovat Hatanpää, Härmälä ja Rautaharkko. Idässä alue rajoittuu Riihimäki–Tampere-rataan ja lännessä Talvitiehen ja Metsolankatuun. Alueella on pien- ja kerrostaloja sekä teollisuusrakennuksia. Pyhäjärven rantaan rajautuva pohjoisosa on lehtomaista metsää. Tampereen keskustasta tuleva Hatanpään valtatie haarautuu Rantaperkiössä Sarankulman kaupunginosaan kulkevaan Sarankulmankatuun ja Härmälän kautta Pirkkalaan kulkevaan Nuolialantiehen. Rantaperkiötä kutsutaan Rantsuksi. Pääosa Rantaperkiön asuinrakennuskannasta kuuluu maakunnallisesti arvokkaaseen rakennettuun kulttuuriympäristöön, joka ilmentää tehdasyhteisöjen tukemaa 1950-60-lukujen asuinrakentamista sekä kouluarkkitehtuuria. Rantaperkiö on tunnettu vuonna 1911 perustetusta urheiluseurasta Rantaperkiön Iskusta. Lentopalloilun Suomen kärkijoukkueisiin kuuluneen seuran nimi muuttui Isku-Volleyksi 1990-luvun vaihteessa. ==Historia== Rantaperkiön alueella on ollut pysyvää asutusta ainakin 1880-luvulta lähtien. Alue oli vuosisatojen ajan suurelta osin Hatanpään kartanon laidunmaata eikä sillä ollut varsinaista nimeä. Nykyisen nimen arvellaan syntyneen silloin, kun Pyhäjärven rantoja alettiin perata; perkiö merkitsee 'rantaniitystä ojitettua ja kuokittua viljelysmaata'. Rantaperkiön ja Härmälän rannoilla oli aikoinaan useita koristeellisia huviloita, joista on nykyisin jäljellä enää Lepolan huvila Härmälässä. Alue liitettiin osaksi Tampereen kaupunkia vuonna 1920. Kaupunginosa kasvoi jatkuvasti, mutta voimakas rakentamisen kausi alkoi toisen maailmansodan jälkeisen asuntopulan aikaan. Rantaperkiön asemakaava vahvistettiin vuonna 1945, ja tuolloin rakennettiin paljon omakotitaloja. Rakentaminen jatkui 1950-luvulla rivitaloilla ja 1960-luvulla ja 1970-luvulla kerrostaloilla. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 120. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Riihimäki–Tampere- radalla sijaitsi vuosina 1945–1988 Rantaperkiön seisake. Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 48. Helsinki: Karttakeskus, 2010. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kuvia Rantaperkiöstä *
Osmonmäki

Osmonmäki on Tampereen keskustassa sijaitseva kaupunginosa. Alueella on kerrostaloasutusta. Alueen lähinaapureita ovat Tammela, Lapinniemi, Ranta- Tampella, Käpylä, Lappi ja Petsamo. Osmonmäen läheisyydessä on useita Näsijärven uimarantoja, Kaupin urheilupuisto sekä Tampereen päärautatieasema. Virallisesti Osmonmäki on Tampereen 14. kaupunginosa. Vuonna 2011 kaupunginosassa oli 1 613 asukasta. ==Lähteet== Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Tammela (suunnittelualue) Luokka:Tampereen kaupunginosat
Jussinkylä

Juhannuskylä (tunnetaan myös nimellä Jussinkylä) on kaupunginosa Tampereen keskustassa, Tammerkosken itäpuolella. Virallisesti Jussinkylä on Tampereen 10. kaupunginosa. Se rajoittui etelässä aiemmin Ronganojaan, mutta nykyisin Satakunnankatuun. Idässä ja koillisessa kaupunginosaa rajoittaa rautatie ja luoteen suunnassa puolestaan Lapintie. Erkkilän silta yhdistää Jussinkylän Tammelaan. Alueen keskeisin maamerkki on Tampereen tuomiokirkko. Naapurikaupunginosia ovat Finlayson, Tampella ja Kyttälä. Kaupunginosan nimen taustasta ei ole tietoa, mutta se on ollut käytössä ainakin jo 1870-luvulta lähtien. Se voi viitata Johannes-nimiseen henkilöön tai kukaties juhannusjuhlien viettoonkin. ==Kirjallisuutta== * Jutikkala Eino: Tampereen historia III, Tampere 1979. * Rasila Viljo: Tampereen historia II, Tampere 1984. * Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri, Tampere 1998. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupunginosan historiaa vuosilta 1918-1940, Koskesta voimaa -sivusto *
Holvasti

Holvasti on Itä-Tampereella Kangasalan rajalla sijaitseva kaupunginosa. Alueella on lähinnä pien- ja rivitaloja. Naapurikaupunginosat ovat Vehmainen, Leinola, Linnainmaa ja Atala. Holvastin alue rajoittuu pohjoisessa Lahdentiehen (Valtatie 12), lännessä Orimuskatuun ja Holvastinkatuun, etelässä Tampere-Haapamäki-rataan ja idässä Kangasalan rajaan. Holvastissa oli vuoden 2018 lopussa 2486 asukasta. Holvasti mainittiin vuoden 1540 maakirjassa Messukylän pitäjän Vehmaisten kylään kuuluvana talona. Myöhemmissä asiakirjoissa esiintyvät myös Holvastinvainio ja Holvastinpelto. Holvastiin liitettiin vuonna 1913 naapurina ollut Grötin tila ja Messukylän kunta osti molemmat talot vuonna 1928. Holvastin alue siirtyi Tampereen kaupunkiin Messukylän alueliitoksen yhteydessä vuoden 1947 alussa. Holvastin alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1964. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 203. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Holvastia palvelee Tampereen kaupungin liikennelaitoksen linja 6. Holvastin lähituntumassa kulkevat myös linjat 17, 18 ja 29. Alue kuuluu Nyssen maksuvyöhykkeeseen B. Nyssen reittiopas Holvastissa on palvellut vuodesta 1993 lähtien OrimuskioskiOrimuskioski Lähin ruokakauppa ja koulu sijaitsevat Leinolassa ja muutaman kilometrin päässä Linnainmaalla on Koillis- Tampereen hyvinvointikeskus nimeltään Koilliskeskus. ==Lähteet== Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Leinola (suunnittelualue) Luokka:Tampereen kaupunginosat
Tilémachos Karákalos

Tilémachos Karákalos (; 1866 Dimitsána – 15. kesäkuuta 1951) oli kreikkalainen miekkailija, joka voitti hopeaa vuoden 1896 kesäolympialaisissa säiläturnauksessa. Karákalos voitti turnauksessa kolme otteluansa neljästä. == Lähteet == * Karákaloksen profiili sports-reference.com -sivustolla === Viitteet === Luokka:Kreikkalaiset miekkailijat Luokka:Kreikkalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
Katja Ebstein

Katja Ebstein (oik. Karin Witkiewicz, s. 9. maaliskuuta 1945 Girlachsdorf) on saksalainen laulaja. Hän syntyi alasleesialaisessa Girlachsdorfin () kylässä, mutta kasvoi Länsi-Berliinissä Ala-Sleesian tultua liitetyksi Puolaan toisen maailmansodan jälkeen. Hän on menestynyt lauluillaan ”Theater” ja ”Es war einmal ein Jäger”. Hän oli naimisissa Christian Bruhnin kanssa, joka kirjoitti hänelle monia lauluja. Ebstein on edustanut Saksaa Eurovision laulukilpailussa kolmesti. Vuonna 1970 Ebstein sijoittui kolmanneksi kappaleella ”Wunder gibt es immer wieder”, vuonna 1971 jälleen kolmanneksi kappaleella "Diese Welt" ja vuonna 1980 toiseksi kappaleella "Theater". == Hittejä == *Wunder gibt es immer wieder (1970) *Und wenn ein neuer Tag erwacht (1970) *Diese Welt (1971) *Ein kleines Lied vom Frieden (1971) *Inch Allah (1972) *Der Stern von Mykonos (1973) *Ein Indiojunge aus Peru (1974) *Athena (1974) *Es war einmal ein Jäger (1975) *Die Hälfte seines Lebens (1975) *Aus Liebe weint man nicht (1976) *In Petersburg ist Pferdemarkt (1977) *Du und ich (1977) *Wein nicht um mich, Argentinien (1977) *Weck mich, bevor du gehst (1977) *Dieser Mann ist ein Mann (1978) *Es müssen keine Rosen sein (1979) *Trink mit mir (1979) *Abschied ist ein bißchen wie sterben (1980) *Theater (1980) *Dann heirat' doch dein Büro (1980) *Traumzeit (1982) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset laulajat Luokka:Saksan euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuoden 1970 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1971 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1980 euroviisuedustajat
Metrodoros Khioslainen

Metrodoros Khioslainen (; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Khioksesta. Metrodoros oli Nessoksen oppilas. Jotkut sanovat hänen olleen itsensä Demokritoksen oppilas. Hän oli Anaksarkhoksen, skeptikko Pyrrhonin ystävän, opettaja. Metrodoros hyväksyi demokritoslaisen teorian atomeista ja tyhjyydestä sekä maailmojen moneudesta, mutta kehitti oman teorian, jonka mukaan tähdet muotoutuvat päivä päivältä auringon vaikutuksesta ilman kosteudesta. Metrodoros oli täydellinen skeptikko, ja hänen ajattelunsa muodostaa linkin atomismin ja myöhemmän skeptisyyden välille. Metrodorokselta on säilynyt seuraava lause koskien maan ulkopuolista elämää: Hänen kerrotaan myös sanoneen Sokrateen tyyliin: Hän sanoi myös, että kaikki on kullekin ihmiselle ainoastaan sitä, miltä se hänelle näyttää. == Lähteet == Luokka:Esisokraatikot
Metrodoros

Metrodoros (, ) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Metrodoros Ateenalainen (100-luku eaa.), taidemaalari ja filosofi * Metrodoros Egyptiläinen (300-luku tai myöhemmin), pääsiäisen ajoittamisesta kirjoittanut * Metrodoros Harkitsija, filosofi * Metrodoros Khioslainen (300-luku eaa.), Demokritoksen koulukuntaan kuulunut esisokraattinen filosofi * Metrodoros Koslainen (400-luku eaa.), pythagoralainen filosofi ja lääkäri * Metrodoros Lampsakoslainen, vanhempi (400-luku eaa.), Anaksagoraan koulukuntaan kuulunut esisokraattinen filosofi * Metrodoros Lampsakoslainen, nuorempi (331–277 eaa.), epikurolainen filosofi; tunnetuin Metrodoros * Metrodoros Skepsisläinen (ensimmäinen vuosisata eaa.), kirjailija, puhuja ja poliitikko * Metrodoros Stratonikeialainen (100-luvun eaa. loppu), alun perin epikurolainen ja myöhemmin platonilainen filosofi * Metrodoros (200- ja 100-lukujen eaa. vaihde), Filippos V:n sotapäällikkö * Metrodoros, grammaatikko * Metrodoros, epigrammirunoilija * Metrodoros (300/200-luku eaa.), lääkäri, joka nai Aristoteleen tyttären Pythiaan * Metrodoros (1 vuosisata/100-luku jaa.), lääkäri, Sabinoksen oppilas * Metrodoros (1. vuosisata eaa.), lääkäri, lääketieteestä kirjoittanut * Metrodoros (1. vuosisata eaa.), Ciceron mainitsema lääkäri == Lähteet ==
Ioánnis Georgiádis

Ioánnis Georgiádis (, 29. maaliskuuta 1876 Trípoli, Kreikka – 14. maaliskuuta 1960) oli kreikkalainen miekkailija, joka voitti olympiakultaa säilässä vuoden 1896 kesäolympialaisissa ja epävirallisissa vuoden 1906 välikisoissa sekä hopeaa joukkuesäilässä. == Lähteet == * Georgiádiksen profiili sports- reference.com -sivustolla Luokka:Kreikkalaiset miekkailijat Luokka:Kreikkalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Paola Felix

Paola Felix (s. 5. lokakuuta 1950 Sankt Gallen) on sveitsiläinen iskelmälaulaja ja uutisankkuri. Hän avioitui vuonna 1980 viihdealan monitaiturin Kurt Felixin kanssa, josta jäi leskeksi vuonna 2012. Hän on edustanut Sveitsiä euroviisuissa kahdesti, vuosina 1969 ja 1980. == Diskografia == *1970: Die grossen Erfolge *1974: Paola *1978: Blue Bayou *1980: Lieder die ich liebe *1981: Ihre größten Erfolge *1981: Frohe Weihnachten mit Paola und den Trixis *1983: Rosafarben *1988: Kinderlieder- Hitparade mit Paola und den Sonnenschein-Kindern *1989: Meine Lieder *2000: Paola am Blue Bayou == Aiheesta muualla == *Paola ja Kurt Felixin kotisivut Luokka:Sveitsiläiset laulajat Luokka:Sveitsin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1969 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1980 euroviisuedustajat Luokka:Iskelmälaulajat Luokka:Uutisankkurit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Isomyyränsammal

Isomyyränsammal (Atrichum undulatum) on myyränsammaten sukuun ja karhunsammalten heimoon kuuluva elinvoimainen lehtisammallaji. ==Ulkonäkö== Isomyyränsammal kasvaa jäykkinä tiiviinä, parisenttisinä mattoina. Sen lehdet ovat kapeat, hammaslaitaiset ja alle sentin pituiset. Niissä on selvä keskisuoni. Kuivalla säällä lehdet kurtistuvat aaltomaisiksi, mistä laji on saanut tieteellisen nimen undulatum, aaltoileva. Itiöpesäkkeet muistuttavat kääpiökokoisia chilipaprikoita. == Levinneisyys == Isomyyränsammal kasvaa Etelä- ja Keski-Suomessa. == Elinympäristö == Isomyyränsammalta tavataan yleisesti monenlaisissa metsissä ja puutarhoissa paljaalla multa- tai savimaalla, melko varjoisilla paikoilla. == Lähteet == * Pinkka * Michael Becker === Viitteet === == Aiheesta muualla == *ITIS: Atrichum undulatum Luokka:Myyränsammalet
Cardiffin mies

Cardiffin mies on New Yorkin Cardiffista vuonna 1869 löytynyt kolmimetrinen kivettynyt ihminen, joka myöhemmin osoittautui huijaukseksi. Huijauksen suunnitteli George Hull -niminen tupakkatehtailija tehdäkseen naurunalaiseksi kiistakumppaninsa, metodistipapin, jonka mukaan raamattua olisi tulkittava kirjaimellisesti. Patsas oli tehty kipsistä ja käsitelty erilaisilla hapoilla sekä väreillä, jotta se olisi näyttänyt vanhemmalta. Cardiffin mies myytiin 37 500 dollarin hintaan ryhmälle liikemiehiä, jotka asettivat sen näytteille New Yorkiin. Patsaan aitoudella oli puolustajansa, vaikka kaikki siihen tutustuneet paleontologit ja arkeologit tuomitsivat sen yksimielisesti väärennökseksi, sillä jopa taltan jäljet olivat näkyvillä. Myöhemmin Hull tunnusti miehen huijaukseksi. Myöhemmin, vuonna 1876, Hull suunnitteli vielä toisenkin kivi-ihmishuijauksen, jonka uskottavuuteen oli panostettu Cardiffin miestä enemmän. Tämä Coloradon Beulahista kaivettu kivi-ihminen oli valmistettu laastista, kivipölystä, savesta, kipsistä, murskatuista luista, verestä ja lihasta. Tästä sanomalehdet kirjoittivat "sen aitoudesta ei ole epäilystäkään". == Lähteet == Luokka:Huijaukset Luokka:1869 Luokka:New Yorkin osavaltion historia
Gaggenau Hausgeräte

Gaggenau Hausgeräte GmbH on yritys, joka kehittää, tuottaa ja myy kotitalouksien keittiöihin tarkoitettuja kodinkoneita. Gaggenau on ollut müncheniläisen BSH Bosch und Siemens Hausgeräten tytäryritys vuodesta 1995 lähtien. Merkin kotipaikalla Gaggenaussa on yrityksen koulutuskeskus, jossa on esittelytila, neuvotteluhuoneita ja suuri opetuskeittiö. Kaiken kaikkiaan yrityksellä on toimipaikkoja yli 50 maassa. Nykyisin Gaggenaun palveluksessa on yli 550 työntekijää maailmanlaajuisesti. Vuonna 2007 liikevaihto oli noin 168 miljoonaa euroa. ==Yrityksen historia== Yrityksen historia yltää vuoteen 1683, jolloin Gaggenaun rautatehdas perustettiin. Aluksi yritys valmisti metallisia käyttöesineitä, mutta aikojen saatossa tuotteet ja liiketoiminta muuttuivat. Vuonna 1873 teollistuminen alkoi Gaggenaussa, ja pian sen jälkeen 1880-luvulla yritys alkoi tuottaa myös maatalouskoneita, metalliesineitä ja työkaluja. Samalla se muutti nimensä "Uutuustehtaaksi". Yritys oli erikoistunut emalointiin, ja se tuotti myös mainoskilpiä esimerkiksi sellaisille yrityksille kuin Odol, Maggi ja Stollwerck. 1900-luvun alussa yritys alkoi tuottaa polkupyöriä ja hiili- ja kaasu-uuneja. Vuoteen 1908 mennessä myytiin jo 250 000 Badenia-polkupyörää. Vuonna 1961 yrityksen johtoon nousi Georg von Blanquet, joka keksi alkaa tuottaa mittatilaustyönä tehtyjä keittiökalusteita. Ne tulivat pian osaksi Gaggenaun tuotemerkkiä. Von Blanquet tahtoi myydä toimivia ja estetiikaltaan koruttomia laitteita. ==Aiheesta muualla== * Virallinen Web-sivusto * BSH Bosch und Siemens Hausgeräten virallinen Internet-portaali Luokka:Saksalaiset yritykset Luokka:Kodinkonemerkit
Onhan päivä vielä huomennakin

Onhan päivä vielä huomennakin on suomenkielinen versio italiankielisestä kappaleesta ”Piangi con me”.http://www.fono.fi/KappaleenTiedot.aspx?kappale=piangi+con+me&ID;=7047ad4a-c40b-432c-8dcf-52af7253c86e Suomenkielisen version sanat kirjoitti Juha Vainio, ja ensimmäisenä sen levytti Fredi vuonna 1968. Popeda-yhtye levytti cover-version vuonna 2008. Popedan laulusolisti Pate Mustajärvi oli äänittänyt oman versionsa jo vuonna 1984.http://aanitearkisto.fi/firs2/kappale.php?Id=Onhan+p%E4iv%E4+viel%E4+huomennakin == Fredin versio == Iskelmälaulaja Fredin esittämä alkuperäinen versio äänitettiin 1. helmikuuta 1968. Se julkaistiin myöhemmin samana vuonna ”Kolmatta linjaa takaisin” -singlen b-puolella. Kappale sisältyi myös Fredi- nimiselle studioalbumille. === Singlen kappaleet === A-puoli # B-puoli # * == Popedan versio == Popeda teki kappaleesta oman version, joka julkaistiin singlenä 27. elokuuta 2008. Se on toinen single syyskuussa 2008 ilmestyneeltä Täydelliset miehet -albumilta. Pate Mustajärvi on levyttänyt kappaleen jo vuonna 1984 Masi Luoman albumille Masi Luoma & Luojanluomat. Popeda on esittänyt sitä ahkerasti etenkin vuoden 2008 keikoillaan. === Singlen kappaleet === # === Kokoonpano === * Pate Mustajärvi ‎– laulu * Costello Hautamäki ‎– kitara * Iso-Pate Kivinen ‎– kosketinsoitin * Jyrki Melartin ‎– bassokitara * Lacu Lahtinen ‎– rummut ;Tuotanto * Äänitys: Henri Virsell ‎– äänittäjä (Fantom Studio) * Jani Viitanen ‎– äänittäjä (Headline Recording Studio) * Mikko Karmila ‎– miksaaja (Finnvox) * Minerva Pappi ‎– masteroija (Finnvox) * Harri Hinkka ‎– valokuvat * Kari ‎– graafinen suunnittelija == Lähteet == * Popedan CD-single Onhan päivä vielä huomennakin (Poko Rekords PSCD 301) 2008 === Viitteet === Luokka:Fredin kappaleet Luokka:Popedan kappaleet Luokka:Vuoden 1968 kappaleet Luokka:Juha Vainion sanoittamat kappaleet Luokka:Suomalaiset käännöskappaleet
Rasvapatti

Rasvapatti eli lipooma on rasvakudoksen hyvänlaatuinen kasvain. Se on pieni, n. 1–5 cm:n kokoinen patti. Rasvapatit eivät ole kiinni luussa, vaan kehittyvät rasvakudokseen. Ne ovat yleensä liikkuvia, soikeita ja aristamattomia. Rasvapatit ovat vaarattomia ja voivat kadota vuosien myötä. Patteja voi ilmestyä minne tahansa kehon osaan, mutta yleisimpiä ovat kaula ja takaraivo. Myös alapäähän ilmestyvät patit ovat täysin normaaleita. Lähes jokaisella ihmisellä on jossain elämänvaiheessa rasvapatteja, ja niiden löytyessä huolestutaan turhaan. Yleensä niille ei tarvitse tehdä mitään. Häiritsevät lipoomat voidaan poistaa pienellä leikkauksella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ihon oireet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vihdin Lentopallo-90

Vihdin Lentopallo -90 eli ViLePa on suomalainen lentopalloseura, jonka miesten edustusjoukkue on aikaisemmin pelannut 1-sarjassa, ja naisedustusjoukkue aikaisemmin 2-sarjassa. Seura on perustettu vuonna 1989. Miesten edustusjoukkue on ollut myös SM-liigassa pelaavan Salon Piivolleyn farmijoukkue. == Historia == Vihdin Lentopallo 90 ry niminen lentopallon erikoisseura perustettiin 6.10.1989. Seura aloitti varsinaisen toimintansa 1.1.1990 käyttäen kauden 1989–1990 loppuun nimeä Vihdin Pallo, millä nimellä Vihdissä oli pelattu lentopalloa jo 60-luvun alkupuolelta lähtien. Uuden erikoisseuran tavoitteena oli jatkaa hyvin hoidettua junioritoimintaa ja samalla tarjota seuran omille kasvateille mahdollisimman hyvät kehittymismahdollisuudet omassa seurassaan. Valmennustyöhön satsattiin voimavaroja ja valmentajia pyrittiin kouluttamaan. Tavoitteeksi asetettiin nousu kolmessa vuodessa II-sarjaan miehissä ja mitaleille pääsy juniorijoukkueiden SM-turnauksissa. Seura nousi 90-luvun aikana kolmossarjatasolta maan korkeimmalle eli liigatasolle niin mies- kuin naisjoukkueenkin voimin. Junioreissa ViLePa saavutti saman vuosikymmenen aikana eri poikien ja tyttöjen sarjoissa Suomen mestaruuksia ja lukuisia muita mitaleita. == Lähteet == * Vihdin lentopallon kotisivut ==Aiheesta muualla== * Seuran kotisivut Luokka:Suomalaiset lentopalloseurat Luokka:Vihtiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1989 perustetut urheiluseurat
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008

Vuoden 2008 kesäolympialaisten yleisurheilukilpailut käytiin 15.–24. elokuuta Pekingin kansallisstadionilla. == Dopingtapaukset Pekingin olympialaisten yleisurheilussa== Pekingin olympialaisissa otettiin 4 800 dopingnäytettä, jotka säilöttiin kahdeksaksi vuodeksi mahdollista myöhempää uusintatutkimista varten. Pakastettuja näytteitä uudelleentutkittiin kehittyneemmillä testeillä ensimmäisen kerran vuonna 2009 ja toisen kerran 2016. Kaikkiaan 1 053 säilöttyä näytettä tutkittiin uudelleen. Uusintatutkimusten perusteella 65 urheilijan suoritukset hylättiin, heistä 30 oli yleisurheilijoita ja näistä 16 mitalisteja.IOC reanalysis programme – Beijing 2008 and London 2012, Kansainvälinen olympiakomitea 24.4.2017 (pdf) ==Lajit ja mitalistit== ===Miehet=== ===Naiset=== ===Mitalitaulukko=== :Päivitetty 28.11.2019 1 7 10 8 25 2 6 4 6 16 3 5 4 2 11 4 5 1 4 10 5 4 2 1 7 6 2 1 3 6 7 2 0 0 2 8 1 2 5 8 9 1 2 1 4 9 1 2 1 4 11 1 1 0 2 11 1 1 0 2 11 1 1 0 2 11 1 1 0 2 15 1 0 2 3 16 1 0 1 2 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 17 1 0 0 1 24 0 2 1 3 25 0 2 0 2 26 0 1 3 4 27 0 1 2 3 28 0 1 1 2 28 0 1 1 2 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 30 0 1 0 1 38 0 0 2 2 39 0 0 1 1 39 0 0 1 1 ==Lähteet== *Mitalitaulukko IAAF:n sivuilla *Tulokset IAAF:n sivuilla ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta *
Pekka Tuomisto (poliitikko)

Pekka Juhani Konstantin Tuomisto (s. 23. huhtikuuta 1940 Hämeenkyrö) on suomalainen Suomen Keskustaa edustanut poliitikko ja entinen Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja. Koulutukseltaan hän on varatuomari ja valtiotieteiden maisteri. Tuomisto oli Ahon hallituksen kauppa- ja teollisuusministeri sekä ministeri ulkoasiainministeriössä vastuualueenaan Venäjän ja muiden IVY-maiden kauppa. Tuomisto oli ministerinä 363 päivää 3.8.1992–31.7.1993 ja tuli ministeriksi, kun hänen edeltäjänään ollut Kauko Juhantalo erosi tehtävästään valtakunnanoikeudessa saamansa tuomion takia. Tuomiston avustajia olivat Antti Neimala (1992) ja Esa Stenberg (1993). Kun Tuomisto vuonna 1993 valittiin Kelan pääjohtajaksi, häntä seurasi ministerinä Seppo Kääriäinen. Kelan pääjohtajana Tuomisto toimi vuodesta 1993 eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2000. ==Lähteet== Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Suomen kauppa- ja teollisuusministerit Luokka:Kelan pääjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset valtiosihteerit
Metsälentokenttä

Metsälentokenttä on metsäautotien tarpeeksi pitkälle suoralle leventämällä rakennettu, pienlentokoneiden käyttöön tarkoitettu lentopaikka, joka ei täytä lentopaikoille asetettujen standardien vaatimuksia. Lentokoneet käyttävät metsälentokenttiä pölytys-, lannoitus-, ruiskutus- ja kylvötoimintaan. Toiminnan tilapäisluontoisuuden vuoksi metsälentokentän raivaamiseen ja tasaamiseen ei tarvita lupaa. Kiitotien minimipituus on 500 metriä, joskin sen pituus tulisi olla 600 metriä jos tilaa on. Kiitotiellä tulee olla leveyttä vähintään kahdeksan metriä. Mitat vaihtelevat kiitotien pinnan mukaan. Kiitotien päissä tulee olla 50 metriä pintaraivattua jatketta. Kiitoalueen tulee olla vähintään 600 metrin mittainen. Kiitoalueen jatkeina on 150 metriä esteraivattua aluetta. Metsälentokenttien tarve on vähentynyt helikopterien käytön yleistyessä. == Lähteet == *Ilmailuhallinto === Viitteet === Luokka:Ilmailu Luokka:Metsätalous
Makedonian sosialistinen tasavalta

Makedonian sosialistinen tasavalta, lyhenteeltä Makedonian ST () eli Makedonian kansantasavalta, lyhenteeltä Makedonian KT (, vuosina 1946–1963) oli yksi Jugoslavian kahdeksasta tasavallasta, joka oli olemassa vuosina 1944–1991. ==Parlamentin puhemiehet== *Dimče-Mire Stojanov *Lazar Koliševski *Ljupčo Arsov *Vidoe Smilevski *Mito Hadživasilev *Nikola Minčev ==Pääministerit== *Lazar Koliševski (1945–1953) *Ljupčo Arsov (1953–1961) *Aleksandar Grličkov (1961–1965) *Nikola Minčev (1965–1968) *Ksente Bogoev (1968–1974) *Blagoja Popov (1974–1982) *Dragoljub Stavrev (1982–1986) *Gligorije Gogovski (1986–1991) Luokka:Pohjois-Makedonian historia Luokka:Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
Masae Ueno

Masae Ueno (, s. 17. tammikuuta 1979 Asahikawa) on japanilainen judoka, kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on kilpaillut 1990-luvun loppupuolelta lähtien 70 kg:n sarjassa. Ueno sijoittui vuonna 1999 kolmanneksi Münchenin maailmancupissa ja viidenneksi Birminghamin MM-kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän oli jälleen kolmas Münchenin maailmancupissa sekä voitti Aasian mestaruuden Osakassa. Vuonna 2001 Ueno voitti MM-kultaa Münchenissä kukistettuaan loppuottelussa Ison-Britannian Kate Howeyn. Lisäksi hän voitti Japanin mestaruuden sekä oli maailmancupin kilpailuissa toinen Pariisissa ja kolmas Sevillassa. Vuonna 2002 Ueno voitti Pariisin maailmancup-kilpailun sekä saavutti pronssia Aasian kisoissa. Lisäksi hän kuului Japanin joukkueeseen, joka voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Baselissa. Vuonna 2003 hän voitti maailmanmestaruuden Osakassa kukistettuaan loppuottelussa Kuuban Regla Leyénin. Ueno voitti toukokuussa 2004 Aasian mestaruuden Almatyssa voitettuaan finaalissa Pohjois-Korean Ryon Mi Kimin. Elokuussa hän voitti olympiakultaa Ateenassa kukistettuaan loppuottelussa Alankomaiden Edith Boschin. Seuraavana vuonna hän oli toinen Pariisin maailmancupissa. Vuonna 2006 Ueno voitti kultaa Aasian kisoissa Dohassa. Lisäksi hän voitti Japanin mestaruuden. Hän kuului Japanin joukkueeseen, joka saavutti pronssia joukkuekilpailun MM-kisoissa 2006 ja 2007. Helmikuussa 2008 Ueno sijoittui kolmanneksi Pariisin maailmancup- kilpailussa. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Aasian mestaruuden Jejussa kukistettuaan loppuottelussa Etelä-Korean Ka-Yeon Parkin. Pekingin olympialaisissa hän voitti toisen peräkkäisen olympiakultansa. Loppuottelussa hän voitti Kuuban Anaysi Hernándezin. == Lähteet == *Profiili www.judoinside.com-sivustolla Luokka:Japanilaiset judokat Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hearts of Iron II

Hearts of Iron II on Paradox Interactiven kehittämä ja julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva strategiapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille ja OS X:lle. Peli on osa Hearts of Iron -pelisarjaa. 245 px|thumb|Kuvakaappaus pelistä. == Historia == Aivan vuoden 2005 alussa Paradox Interactive julkaisi Hearts of Iron -peliin jatko-osan, Hearts of Iron II:ksi nimetyn täysihintaisen uuden pelipaketin. Jatko-osa keskittyi korjaamaan tekoälyn puutteita ja uudisti teknologisen kehittelyn ja valtioiden poliittiset päätökset täysin. Taistelujärjestelmää muutettiin myös realistisempaan suuntaan (muun muassa suuret motit ovat nyt mahdollisia ja vastaavat paremmin todellista hyötyään) ja bugeista lähes täysin vapautettu moninpeli. == Skenaariot == Hearts of Iron II:ssa pääsee osallistumaan toiseen maailmansotaan melkein mille tahansa sen aikaisista valtioista. Sotaan pääsee mukaan vuosien 1936, 1938 1939, 1941 ja 1944 kohdalta. Lisäksi on erikseen tärkeimpiä taisteluja, kuten taistelu Ranskasta, operaatio Barbarossa ja Normandian maihinnousu sekä talvisota. == Lisäosat == Hearts of Iron II:selle julkaistiin huhtikuussa 2006 lisälevy nimeltä Doomsday, joka tuo peliin uuden kuvitteellisen Doomsday-nimisen skenaarion. Skenaariossa siirrytään suoraan toisesta maailmansodasta kolmanteen maailmansotaan, hetkeen jossa Neuvostoliitto olisi jatkanutkin levittäytymistään länteen, eikä pysähtynyt Berliiniin niin kuin oikeasti tapahtui. Peliin on myös tehty laajennus Armageddon joka ilmestyi maaliskuun loppupuolella 2007. == Aiheesta muualla == * * www.heartsofiron.fi Luokka:Vuoden 2005 videopelit Luokka:Strategiapelit Luokka:Toiseen maailmansotaan sijoittuvat videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:Hearts of Iron
Karl-Erik Ekholm

Karl-Erik Ekholm (10. elokuuta 1896 Vaasa – 14. huhtikuuta 1975 Kuusankoski) oli suomalainen poliitikko ja yritysjohtaja. Ekholm oli Rytin II hallituksessa ammattiministerinä. Hän oli ministerinä kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä välirauhan aikana 284 päivää välillä 27.3.1940 – 4.1.1941. Ryti kokosi sodanaikaiseen toiseen hallitukseensa sekä kansanedustajia että henkilökohtaisesti tuntemiaan asiantuntijoita eduskunnan ja politiikan ulkopuolelta. Ekholm oli yksi näistä asiantuntijaministereistä. Sodan jälkeen Ekholm ei palannut politiikkaan vaan työskenteli puunjalostusteollisuudessa. Ekholm oli koulutukseltaan kemisti; valmistui filosofian maisteriksi 1920. Ensimmäinen työpaikka oli Keskuslaboratoriossa vuosina 1920-1923. Sen jälkeen häön siirtyi Kirkniemen lasitehtaan tekniseksi johtajaksi vuosiksi 1923-1925. Kirkniemen lasitehtaan toiminnan päättymisen jälkeen Ekholm työskenteli vuodesta 1926 Ab Valkiakosken sulfiittitehtaan teknisenä johtajana ja seuraavana vuonna yhtiön isännöitsijänä. Vuosina 1932-1937 hän työskenteli Kemi Oy:n toimitusjohtajana ja 1937–1965 Kymi-yhtiön toimitusjohtajana ja metsäteollisuuden järjestötehtävissä. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 1941 ja vuonna 1949 tekniikan kunniatohtorin arvoOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 2, p. 739 . Hänen veljensä oli Helsingin Osakepankin pääjohtaja Mauritz Ekholm. ==Lähteet== Luokka:Suomen ministerit Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Empire Falls

Empire Falls voi tarkoittaa seuraavia: *Empire Falls, Richard Russon Pulitzer- palkittu romaani vuodelta 2001 *Empire Falls, romaaniin perustuva HBO:n minisarja vuodelta 2005 *When the Empire Falls, suomalainen yhtye
Traben-Trarbach

Traben-Trarbach on pieni, 6 000 asukkaan kaupunki Moselin laaksossa, Bernkastel-Wittlichin seudulla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, Saksassa. Siihen kuuluu myös läheiset kylät. ==Historia== Trabenin ja Trarbachin kylät yhdistyivät kaupungiksi vuonna 1906. Molemmilla paikkakunnilla on pitkä historia, Traben perustettiin kirjallisten lähteiden mukaan 800-luvulla ja Trarbach neljä vuosisataa myöhemmin. Protestanttisena kaupunkina muuten katolisella seudulla varsinkin Trarbachilla oli hyvät suhteet Preussiin, jonka kuningas Vilhelm II vieraili Trarbachissa 1800-luvun puolivälissä. Yhdistymisen jälkeen Traben-Trarbach nousi Euroopan toiseksi suurimmaksi viinikaupan keskukseksi Bordeaux’n jälkeen. Kaupunki päätti tuolloin rakentaa sillan Moselin yli, ja arkkitehtikilpailun voitti professori Bruno Möhring Berliinistä. Vanhasta sillasta on jäljellä ainoastaan jugendtyylinen porttirakennelma Trarbachin puolella, mutta muualla kaupungissa voi ihailla hyvin säilyneitä jugendhuviloita. ==Elinkeinot== Viinikaupan merkitys Traben- Trarbachissa on laskenut tasaisesti vuoden 1906 jälkeen, ja suurimmaksi elinkeinoksi on noussut matkailu. ==Maasto== Moselin laaksolle on yleisesti ilmeistä suuret korkeusvaihtelut. Traben sijaitsee Moselin pohjoisella puolella loivassa rinteessä levittyen leveästi Moselin rannoille. Trarbach puolestaan on keskittynyt hieman Moselista etelään olevaan solaan. ==Liikkuminen== Traben-Trarbachiin pääsee parhaiten junalla ja autolla. Autolla tultaessa täytyy kuitenkin laskeutua jyrkkiä rinteitä mutkitellen loppumatka, mutta tiet ovat yleisesti hyvässä kunnossa. Trabenissa sijaitsevalla juna-asemalta pääsee Koblenziin. Lentomatkustajille suositellaan Frankfurt–Hahnin lentoasemaa, josta pääsee Traben-Trarbachiin junalla vaihtaen Koblenzissa. ==Nähtävyyksiä== thumb|Wolfin kylä Traben-Trarbachissa Moselin varrella. *Mont Royal, ranskalaisten vuonna 1687 rakentama ja vuonna 1698 tuhoama valtaisa linnoitusalue. *Grevenburgin linnanrauniot, 1350-luvulla rakennettu ranskalaisten tuhoama linna. *Keski-Moselin museo sijaitsee Böckingsin barokkihuvilassa. Preussin kuningas ja ranskalainen runoilija Apollinaire ovat yöpyneet huvilassa. *Ikonien talo, ukrainalaisen ikonitaiteilija Alexej Saweljewin (1918 Kiova – 1906 Traben-Trarbach) maalaamia ikoneita. *Vanha kaupungintorni, 1350-luvulla rakennettu kaupungintorni entisöitiin vuonna 2004. ==Aktiviteetit== Moselin laaksossa on kattava ja hyväkuntoinen pyöräilyreitistö sekä retkeilypolkuja. Trarbachin puolella sijaitsevassa Bad Wildsteinissa sijaitsee Moselin laakson ainoa kylpylä. ==Lähteet== * Traben-Trarbachin kaupungin kotisivut Luokka:Saksan kaupungit
Painonnosto kesäolympialaisissa 1896

Olympialaisissa 1896 kilpailtiin kahdessa painonnostolajissa, jotka olivat kaikki miehille. Lajit olivat yhden käden nosto ja kahden käden nosto. Turnaukset kilpailtiin 7. huhtikuuta 1896 Ateenassa. Kisoihin osallistui seitsemän painonnostajaa viidestä maasta. Ensimmäisissä olympialaisissa palkittiin kilpailun voittaja hopeamitalilla ja oliivipuun oksalla. Nykymuotoiset olympialaisten mitalitaulukot on laadittu myöhemmin vertailun vuoksi uudempiin olympialaisiin. == Mitalistit == == Mitalitaulukko == == Lähteet == *
Guo Wenjun

Guo Wenjun (s. 22. kesäkuuta 1984) on kiinalainen pistooliampuja ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Guo Wenjun saavutti Pekingissä 2008 olympiakultaa 10 metrin ilmapistoolissa tehden uuden finaali olympiaennätyksen. Hänellä on myös hallussaan 10 metrin ilmapistoolin sivuava joukkuemaailmanennätys. Lontoossa 2012 Guo voitti toistamiseen olympiakultaan. Mestaruus ratkesi viimeiselle laukauksella, kun siinä vaiheessa johtanut ranskalainen Céline Goberville epäonnistui omassa suorituksessaan. ==Maailmanennätykset== ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kiinalaiset ampujat Luokka:Kiinalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tennilä (Hollola)

Tennilä on pieni maalaiskylä Hollolassa. Palveluita kylässä ei paljoa ole, paitsi lakkautettu Tennilän kyläkoulu, joka toimii nykyään ryhmäperhepäiväkotina. Tennilän nimeä kantoi myös rautatieasema Heinäsuon kylässä noin 7 kilometriä Tennilästä etelän suuntaan.Heinäsuon kyläyhdistys: Kun tenniläläiset rautatiepysäkin hankkivat ==Lähteet== *http://www.hollola.fi/sosiaali/paivahoi/paivakoti_tennilan_ryhmaperhepaivakoti.htm Luokka:Hollolan kylät
David Kostelecký

David Kostelecký (s. 12. toukokuuta 1975 Brno) on tšekkiläinen haulikkoampuja ja olympiavoittaja. David Kostelecký voitti Pekingissä 2008 olympiakultaa trapissa uudella finaali-olympiaennätyksella 146 (121+25). Hän ampui kilpailussa puhtaan sarjan. Tokion olympialaisissa 2020 hän voitti trapin olympiahopeaa. Lisäksi hän on voittanut poikien sarjan maailmanmestaruuden samassa lajissa Nikosiasta 1995. Lisäksi hänellä on MM-kilpailuista joukkuepronssi Mariborista 2009. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Tšekkiläiset ampujat Luokka:Tšekkiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lord Don’t Slow Me Down (kappale)

Lord Don’t Slow Me Down on rock-yhtye Oasiksen kappale, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2007 ainoastaan internetlatauksena. Kappale julkaistiin lähinnä Lord Don’t Slow Me Down -dokumenttielokuvan DVD-julkaisun promotoimiseen. == Kappaleet == Kaikki kappaleet on kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita. # ”Lord Don’t Slow Me Down” – 3:17 # ”The Meaning of Soul” (Live at City of Manchester Stadium ’05) – 2:32 (Liam Gallagher) # ”Don’t Look Back in Anger” (Live at City of Manchester Stadium ’05) – 5:38 Luokka:Oasiksen kappaleet Luokka:Vuoden 2007 kappaleet
Kristin Armstrong

Kristin Armstrong (s. 11. elokuuta 1973) on yhdysvaltalainen ammattilaispyöräilijä. Hän voitti kultaa vuosien 2008, 2012 ja 2016 kesäolympialaisisten maantiepyöräilyn aika-ajossa. Maantieajossa hän oli vuonna 2004 kahdeksas, vuonna 2008 25. ja 2012 35. Hän kilpailee Twenty16-Ridebiker -joukkueessa. Armstrong on voittanut aika-ajon maailmanmestaruuden Salzburgissa 2006 ja Mendrisiossa 2009. Aika-ajon MM- hopeaa hän on saanut Stuttgartissa 2007 ja pronssia Madridissa 2005. Armstrong asuu Boisessa, Idahossa ja on valmistunut Idahon yliopistosta liikuntafysiologian kandidaatiksi. Hänet sekoitetaan usein Lance Armstrongin entiseen vaimoon, jonka nimi myös on Kristin. Armstrong aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001 ja kilpaili sitä ennen triathlonissa. == Lähteet == *Profiili cyclingarchives.com-sivustolla == Aiheesta muualla == *Virallinen sivusto Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt