Miesten Superpesis

Superpesis on Suomen pesäpallon korkein sarjataso. Superpesiksessä pelaa 12 joukkuetta. Sarjaan nousemista ja putoamista ohjaa Suomen Pesäpalloliiton sarjajärjestelmä. Superpesis-kaudet kestävät yleensä toukokuusta syyskuuhun. Kukin joukkue pelaa runko- ja jatkosarjoissa noin 30 ottelua: kaksi ottelua toisiaan vastaan, yhden kotona ja yhden vieraissa. Kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen pelataan yksinkertaiset jatkosarjat, joissa ratkaistaan pudotuspeleihin selviytyvät 8 joukkuetta sekä putoamiskarsintaan sijoittuvat ja putoavat joukkueet. Superpesistä pelataan kaikkina viikonpäivinä. Arkena pelattavat ottelut pelataan iltaisin ja viikonloppu-ottelut iltapäivällä. Superpesis perustettiin pesäpallon pääsarjaksi vuonna 1989 Pesäpallon SM- sarjan tilalle. Joukkueet voivat pudota pääsarjasta Ykköspesikseen ja nousta sieltä takaisin. Superpesiksen toiminnasta vastaa Pesäpalloliiton omistama osakeyhtiö, jonka toimitusjohtajana toimii Olli Aro. Superpesis on Suomen kolmanneksi katsotuin palloilusarja jääkiekon Liigan ja jalkapallon Veikkausliigan jälkeen sekä Ruudun toiseksi katsotuin ohjelma. Superpesis- otteluita katsottiin vuonna 2021 yli miljoona kertaa. Kaudella 2023 Superpesiksen runkosarjan yleisökeskiarvo oli 1 381 katsojaa. Superpesiksen televisiointi-oikeudet ovat Nelonen Medialla, joka lähettää kaikki ottelut Ruutu-palvelussa. Yle näyttää kanavillaan vähintään kymmenen Superpesis- ottelua kaudessa. Superpesiksessä on pelannut sen perustamisen jälkeen 31 eri pesäpalloseuraa. Näistä 9 on voittanut sarjan mestaruuden: Sotkamon Jymy (20), Vimpelin Veto (4), Kiteen Pallo -90 (3), Joensuun Maila (2), Oulun Lippo (2), Imatran Pallo-Veikot (1), Hyvinkään Tahko (1), Pattijoen Urheilijat (1) ja Manse PP (1). Sotkamon Jymy on voittanut eniten mestaruuksia ja eniten peräkkäisiä mestaruuksia. Ainoastaan kolme seuraa: Hyvinkään Tahko, Kiteen Pallo -90 ja Sotkamon Jymy on pelannut jokaisella Superpesis-kaudella. Superpesiksen lisäksi joukkueet osallistuvat talven harjoituskaudella Talvisuperiin. Superpesistä alempia sarjatasoja ovat Ykköspesis, Suomensarja sekä alueittain pelattavat Maakuntasarjat. == Historia == === Tausta === 1980-luvulla suomalaisen yhteiskunnan muuttuessa pesäpallon asemaa oli tarkasteltava uudelleen. Laji oli pitkään saanut voimansa maaseudusta ja kyläpelikulttuurista, mutta kaupungistumisen myötä maaseudun väki väheni, ja pesäpallolle tarvittiin uutta suuntaa. Pesäpalloliitossa käynnistettiin 1980-luvulla "Pesis on peleistä suomalaisin" -projekti (lyh. POPS), jonka tavoitteena oli viestiä pesäpallon uudesta tulevaisuudesta seuroille, kuntapäättäjille ja medialle. Projekti toi pesäpallolle yhteiskunnallista painoarvoa sekä käytännön toimia markkinointiin ja näkyvyyteen sekä pyrkimyksiä muokata pesäpalloa televisiotuotteeksi. Miesten ja naisten pääsarjaseurojen markkinointiorganisaatioksi perustettiin Superpesis Oy. Samalla aloitettiin myös olosuhteiden parantaminen, kuten ottelutapahtumien kehittäminen, hiekkatekonurmien käyttöönotto ja pesäpallostadionien rakentaminen. Pesäpallon markkinoinnissa pyrittiin vahvistamaan lajille ominaista identiteettiä korostamalla paikallisuutta ja juuria. Pesäpalloa pyrittiin viemään suurkaupunkeihin, ja seurojen sijasta sarjataulukossa esiintyivät paikkakuntien nimet. Pesäpalloseurat edustivat laajalti paikkakuntia ja kokonaisia maakuntia. Pelillisessä kehityksessä ottelumääriä lisättiin, ja peliin tuotiin uusia elementtejä: jokeripelaajat (1985), pudotuspelit (1987) ja supervuorot (1990). Pesäpallo kehittyi huippu-urheilun suuntaan, ja harjoittelumäärät sekä -laatu nousivat korkeiksi. Pelistä tuli taktisempi, ja siinä alettiin hyödyntää tilastoja ja dataa. === Pesäpallon nousukausi (1990-luku) === 1990-luku, perustaminen ja Sotkamon Jymyn varhainen hallinta Kausi Mestarit Hopeaa 1990 Sotkamon Jymy Imatran Pallo-Veikot 1991 Imatran Pallo-Veikot Sotkamon Jymy 1992 Sotkamon Jymy Hyvinkään Tahko 1993 Sotkamon Jymy Imatran Pallo-Veikot 1994 Oulun Lippo Imatran Pallo-Veikot 1995 Sotkamon Jymy Oulun Lippo 1996 Sotkamon Jymy Hyvinkään Tahko 1997 Sotkamon Jymy Kiteen Pallo -90 1998 Oulun Lippo Kaisaniemen Tiikerit 1999 Kiteen Pallo -90 Hyvinkään Tahko Ensimmäinen Superpesis-kausi pelattiin vuonna 1990. Uuden Superpesiksen myötä pesäpallo sai myös uuden valtajoukkueen, kun Sotkamon Jymy voitti Suomen mestaruuden ensimmäistä kertaa vuoden 1963 jälkeen. Sotkamon Jymy oli kahdeksan vuoden ajan säännöllisesti vähintään kolmen parhaan joukosssa ja saavutti vuosikymmenen aikana kuusi mestaruutta. Vuonna 1994 pesäpallossa siirttyiin jaksopeliin, joka mullisti Superpesiksen pistelaskujärjestelmän. Samalla kaudella mestariksi nousi Oulun Lippo, joka oli 1990-luvun toiseksi menestynein joukkue. Lippo saavutti kaksi SM-kultaa, yhden hopean ja yhden pronssin. Kiteen Pallo saavutti ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1999. Vuonna 1996 peliin otettiin mukaan kotiutuskilpailu. 1990-luvulla pesäpallosta tuli valtakunnallinen ilmiö, ja Superpesis nousi katsojamäärissä kesän suosituimmaksi palloilusarjaksi. Yleisökeskiarvot olivat korkeita sekä suurilla että pienillä paikkakunnilla, ja parhaimmillaan yleisömäärät nousivat 6000–7000 katsojaan. Superpesiksen otteluita lähetettiin MTV:llä, ja runkosarjaotteluita seurasi parhaimmillaan yli 300 000 katsojaa. Otteluiden reaaliaikainen tilastointi ja tilanteiden välittäminen tekstitelevisioon olivat merkittäviä edistysaskeleita tiedonvälityksessä. Uusia pesäpallostadioneita rakennettiin muun muassa Sotkamoon, Vimpeliin, Seinäjoelle, Ouluun ja monille pienemmille paikkakunnille. Hiekkatekonurmi tuli osaksi Superpesiksen olosuhdevaatimuksia. Vuonna 1997 Kaisaniemen Tiikerit nostettiin suurkaupunkihankkeen edistämiseksi kabinettipäätöksellä Superpesikseen. 1990-luvulla pesäpallossa siirryttiin pelaajapalkkioissa puoliammattilaisuuteen, ja parhaat pelaajat olivat täysammattilaisia. Jaksopeli mahdollisti pesäpallon sopivuuden Veikkauksen pitkävetokohteeksi. Vuonna 1998 pesäpalloyhteisöä ravisteli laaja sopupeliskandaali, joka tunnetaan nimellä "Musta torstai". Tapauksen vuoksi Superpesis menetti sarjan televisioinnin ja 2000-luvun alussa toiminnan arvopohja ja -perusta luotiin uusiksi. Pesäpallossa palattiin perusasioihin ja kenttätyön pariin. === Sotkamon valtakausi jatkuu (2000-luku) === 2000-luku oli Superpesiksessä pääosin Sotkamon Jymyn hallintaa. Joukkue oli vuosikymmenen aikana ylivoimaisesti vahvin joukkue Superpesiksessä. Kiteen Pallo -90 voitti vuosikymmenen ensimmäisen mestaruuden, mutta seuraavana vuonna Sotkamo otti Kiteestä revanssin ja aloitti nelivuotisen mestaruuskautensa. Kitee teki paluun kultamitalistiksi vuonna 2005, mutta Jymy palasi mestariksi jälleen vuosina 2006 ja 2009. Koko vuosikymmenen ajan Sotkamon Jymy pelasi vähintään kolmen parhaan joukossa. Vuosikymmenen aikana Pattijoen Urheilijat nousi historiassaan ensimmäistä kertaa mestariksi vuonna 2008 ja seura saavutti vuosikymmenellä useita mitaleita. Maakuntakeskuksista Kouvola ja Joensuu liittyivät pääsarjaan. Vuonna 2001 Superpesiksessä otettiin käyttöön kahden juoksun sääntö ja lyöjän väliinjättösääntö, mikä toi pelillisiä muutoksia ja lisäsi pelin taktisuutta. === Kahdesta suuresta neljään suureen (2010-luku) === Kärkinelikon tulokset 2010-luvulla Kausi 2010 3 1 10 2 2011 1 2 11 4 2012 1 2 4 10 2013 1 2 3 9 2014 1 2 3 9 2015 1 2 3 5 2016 2 1 3 4 2017 2 1 3 4 2018 4 3 1 2 2019 2 4 1 3 10 10 8 6 10 kerrasta Suomen mestarit Hopeamitalisti-joukkut Pronssimitalisti-joukkue Välieräjoukkue Pudotuspelijoukkue 2010-luvulla Superpesis koki uuden nousukauden, jonka merkittävänä osoituksena pidetään Vimpelin Vedon mestaruuden ratkaisseen Jere Dahlströmin lyönnin valintaa vuoden 2010 sykähdyttävimmäksi urheiluhetkeksi. 2010-luvun alussa seurojen välinen valtarakenne vakiintui. Sotkamon Jymy voitti Suomen mestaruuden viidesti peräkkäin vuosina 2011–2015, kukistaen aina finaalissa Vimpelin Vedon. Vimpeli puolestaan voitti Sotkamon finaaleissa vuosina 2016 ja 2017. Joensuun Maila saavutti pronssia viitenä peräkkäisenä vuotena 2013–2017. 2010-luvun alkua on pidetty erityisesti Vimpelin ja Sotkamon välisenä dynastiana, joiden väliset kohtaamiset tunnetaan "El Klassikko"-nimellä, mukaillen FC Barcelonan ja Real Madridin välistä kohtaamista. Pitkän pronssikauden jälkeen Joensuun Maila nousi johtavaksi pesäpalloseuraksi ja voitti Suomen mestaruuden vuosina 2018 ja 2019. Samanaikaisesti Kouvolan Pallonlyöjät vakiintui neljänneksi suureksi seuraksi. Pelillisesti pesäpallo kehittyi huomattavasti 2010-luvulla ja taso laajentui. Heikompia ulkopelaajia ei enää voinut "piilottaa" kentälle, vaan menestyäkseen kaikilla pelipaikoilla tuli olla huippupelaajia. Pelin fyysisyys ja tempo nopeutuivat selvästi, ja pompun käyttö väheni. === Neljästä suuresta Kuuteen suureen (2020-luku) === Kärkikuusikon tulokset 2020-luvulla Kausi 2020 1 3 4 2 12 10 2021 4 3 5 2 1 6 2022 5 1 3 6 2 7 2023 1 2 6 5 4 3 2024 1 5 6 3 2 4 2025 2026 2027 2028 2029 Suomen mestarit Hopeamitalisti-joukkut Pronssimitalisti-joukkue Välieräjoukkue Pudotuspelijoukkue 2020-luvulla Superpesis kokee samallaista trendiä mitä aiemminkin. Tampereen Manse PP:n uudella kasatulla joukkueella on heti vankistanut paikkansa yhdeksi uudeksi kärkijoukkueeksi. Kempeleen Kiri on myös tasoaan nostanut ja myös hyvin pystynyt saamaan suuria voittoja sekä saanut paikkansa kuuden kärkijoukkueen kerhoon. == Kauden rakenne == === Harjoituskausi === Superpesiksessä harjoituskausi alkaa edellisen kauden päätyttyä, eikä tuona aikana pelata pesäpallon Suomen mestaruudesta. Harjoituskausi alkaa syys-lokakuussa ja kestää huhti-toukokuuhun, kunnes Superpesiksen virallinen seuraava kausi alkaa. Harjoituskaudella pelataan joukkueiden oman päätöksen mukaan harjoitusotteluita, sekä Talvisuperia. Talvisuperia pelataan sekä miesten että naisten Superpesiksessä joulu–maaliskuulla. Talvisuperissa joukkueet on jaettu kahteen alkulohkoon, jotka pelaavat yksinkertaisen sarjan. Kaikissa otteluissa pelataan 4+4-vuoropareilla. Tarvittaessa pelataan kotiutuskilpailu. Joukkueiden sijoitukset lohkojen sisällä määräytyy tasapisteissä voittettujen otteluiden, kolmeen pisteen voittojen ja juoksueron suhteen mukaan. Lopputurnaukseen selviytyvät lohkojen voittajat sekä toiseksi sijoittuneet. Välierissä A-lohkon voittaja saa vastaansa B-lohkon toiseksi sijoittuneen joukkueen ja B-lohkon voittaja saa vastaansa A-lohkon toiseksi sijoittuneen joukkueen. Voittajat etenevät loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun. === Runkosarja === Miesten Superpesiksen runkosarjassa pelataan 13 joukkueen kesken kaksinkertainen runkosarja joiden lisäksi lisäottelut. === Pudotuspelit === Pudotuspeleihin pääsevät runkosarjan kuusi parasta joukkuetta ja 7.–10. sijoittuneet joukkueet pelaavat pudotuspelikarsinnan pääsystä puolivälieriin. Joukkueet kohtaavat toisensa ensin puolivälierissä. Puolivälierien voittajat välierissä, joiden voittajat pääsevät finaaliin, jossa ratkaistaan Suomen-mestaruus. Puolivälierät, välierät ja finaalit pelataan paras seitsemästä -menetelmällä, eli jatkoon pääsee neljällä voitolla. Pronssiottelut pelataan paras kolmesta -menetelmällä eli voittaja saadaan selville kahdella voitolla. === Putoaminen ja karsiminen === Superpesiksen kaudella 2024 runkosarjassa sijoille 12–13 päätyneet joukkueet pelaavat putoamiskarsinnan, jonka häviäjä putoaa suoraan Ykköspesikseen seuraavaksi kaudeksi ja putoamissarjan voittanut karsii Ykköspesiksen loppuottelun häviäjää vastaan. Ykköspesiksen voittaja nousee puolestaan suoraan seuraavaksi kaudeksi Superpesikseen. === Itä–Länsi-ottelu === Itä–Länsi-ottelu eli idän ja lännen seurojen välinen perinteinen tähdistöottelu pelataan runkosarjan keskivaiheilla heinäkuussa. Itä–Länsi-ottelussa pelaavat idän ja lännen seurojen parhaista pelaajista kootut joukkueet. Itä–Länsi-ottelu on saanut alkunsa vuonna 1932, jolloin Suursarja jaettiin Itä- ja Länsilohkoon. Tämän seurauksena alettiin myös pelata lohkojen välistä Itä–Länsi-ottelua, joka pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1932 Hesperiassa, Helsingissä. == Hallinto == Superpesis toimii pesäpallon tulevaisuudenkuvan mukaisesti yksi liike -periaatteella osana Suomen Pesäpalloliitto ry:tä. == Superpesis mediassa == thumb|Superpesiksen verkkosivusto marraskuussa 2010. === Tunnukset === ==== Tunnusmusiikki ==== Superpesiksen tunnuskappaleen on säveltänyt Esa Rimpiläinen. Pesis.fi − Polttolinja selvitti: kuka on mies superpesistunnarin takana? (8.7.2014) ==== Logot ==== Tiedosto:Superpesis vanha logo.svg | Superpesiksen logo vuosina 1990–2013. Tiedosto:Superpesis lippu.png | ”Aito Kansallispeli”. Tiedosto:Superpesis_logo.svg | Superpesiksen logo 2014–2023. Tiedosto:Superpesis Kaikki peliin logo 2014.svg | ”Kaikki Peliin!” -logo 2014–2023. Tiedosto:Superpesis_logo_2024.svg | Superpesiksen logo 2024–. Tiedosto:Superpesis_Tunteiden_palo.svg| ”Tunteiden palo” -logo 2024–. == Televisiointi == Superpesiksen televisiointi-oikeudet ovat Nelonen Medialla, joka lähettää kaikki Superpesis-ottelut Ruutu-palvelussa. Viimeisin, 2020 julkaistu, sopimus kattaa vuodet 2022-2026. Televisiointisopimus tuottaa Pesäpalloliitolle arviolta 100 000 euron vuositulot. Vuoden 2023 Sanoman ja Ylen välisen sopimuksen mukaan Yle näyttää kanavillaan vähintään kymmenen Superpesis-ottelua kaudessa. == Tuomarit == :Kaikki Superpesiksen tuomarit artikkelissa: Luettelo Superpesiksen tuomareista Superpesiksen peli- ja syöttötuomareina voivat toimia kaikki S-tason tuomarit. S-tason tuomareita on kaudella 2019 70 kappaletta. Superpesiksessä peleissä on aina viisi tuomaria: pelituomari, syöttötuomari, 2-pesätuomari, 3-pesätuomari sekä takarajatuomari. Eniten Superpesiksen otteluita tuomaroineet tuomarit ovat tuominneet yli 500 ottelua. 400 ottelun rajan rikkoneita tuomareita on viisi: edelleen aktiivisista tuomareista Ossi Muurainen (520 ottelua, 22 kautta), Tommi Nupponen (476, 22) ja Antti Aine (417, 21), sekä jo lopettaneet Matti Lähteenmäki (507, 21) ja Jouni Ojala (464, 28). == Talous == Joukkueiden budjetit Joukkue Budjetti kaudella 2023 Alajärven Ankkurit 333 000 € Hyvinkään Tahko 859 716 € Imatran Pallo-Veikot 464 000 € Joensuun Maila 1 110 000 € JymyJussit 435 000 € Kempeleen Kiri 543 000 € Kiteen Pallo 690 000 € Koskenkorvan Urheilijat 395 800 € Kouvolan Pallonlyöjät 680 000 € Manse PP 730 000 € Pattijoen Urheilijat 460 000 € Sotkamon Jymy 940 000 € Vimpelin Veto 650 000 € == Joukkueet kaudella 2025 == Joukkue Kunta Kotistadion Perustettu Pelinjohtaja Alajärven Ankkurit Alajärvi Kitron pesäpallostadion 1944 Eemil Peltomäki Haminan Palloilijat Hamina Vallikenttä 1928 Toni Kohonen Hyvinkään Tahko Hyvinkää Pihkalan pesäpallostadion 1915 Jarkko Pokela Imatran Pallo-Veikot Imatra Ukonniemen pesäpallostadion 1955 Atte Hakala Joensuun Maila Joensuu Mehtimäen pesäpallostadion 1958 Markku Hylkilä Kempeleen Kiri Kempele Sarkkirannan pesäpallostadion 1915 Mikko Korhonen Kiteen Pallo Kitee Rantakenttä 1990 Sami Partanen Kouvolan Pallonlyöjät Kouvola Kouvolan pesäpallostadion 1931 Petri Tuuva Manse PP Tampere Kaupin pesäpallostadion 2005 Jani Komulainen Pattijoen Urheilijat Raahe Rännärin pesäpallostadion 1928 Perttu Westersund Sotkamon Jymy Sotkamo Hiukan pesäpallostadion 1909 Iiro Haimi Vimpelin Veto Vimpeli Saarikenttä 1934 Jussi Parvi ==== Entiset joukkueet ==== * Vaasan Maila Putosi 1992 * Muhoksen Pallo-Salamat Putosi 1994 * RPL-Riihimäki Putosi 1995 * Haapajärven Pesä-Kiilat Putosi 1998 * Juvan Pallo Putosi 1998 * Kaisaniemen Tiikerit Ajautui konkurssiin 1998 * Loimaan Palloilijat Putosi 2001 * Kinnarin Pesis (myöh. Järvenpään Pesis) Putosi 2004 * Seinäjoen Maila-Jussit Luopui sarjapaikasta 2008 ja Yhdistyi JymyJusseiksi * Puijon Pesis Putosi 2009 * Ulvilan Pesä-Veikot Putosi 2010 * Nurmon Jymy Luovutti sarjapaikan Jymy-Jusseille 2012 * Jyväskylän Kiri Putosi 2016 * Oulun Lippo Putosi 2018 * Siilinjärven Pesis Luopui sarjapaikasta 2021 * Kankaanpään Maila Putosi 2022 * Koskenkorvan Urheilijat Putosi 2023 * JymyJussit Menetti sarjapaikan 2024 == Tilastot ja luettelot == === Sijoitukset kausittain === Seura Perustettu Kaudet 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 SoJy 1909 35 1. 2. 1. 1. 3. 1. 1. 1. 4. 5. 2. 1. 1. 1. 1. 3. 1. 2. 2. 1. 3. 1. 1. 1. 1. 1. 2. 2. 4. 2. 1. 4. 5. 1. 1. Manse 1931 6 – ↑ 13. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – ↑ 12. 1. 2. 4. 2. KPL 1931 24 12. 14. ↓ – – – – – – – ↑ 13. ↓ – – – ↑ 11. ↓ – ↑ 9. 12. 9. 4. 2. 2. 4. 10. 9. 9. 5. 4. 4. 2. 3. 2. 2. 6. 5. 3. KeKi 1915 8 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – ↑ 13. 14. ↓ – ↑ 12. 10. 6. 7. 3. 4. ViVe 1934 29 6. 6. 8. 12. 11. 11. 13. 15. ↓ – – – – – – ↑ 9. 10. 10. 5. 8. 3. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 1. 1. 3. 4. 3. 3. 1. 2. 5. JoMa 1958 21 – – – – – – – – – – – – – – ↑ 11. 7. 9. 8. 5. 9. 11. 11. 4. 3. 3. 3. 3. 3. 1. 1. 4. 5. 3. 6. 6. KiPa 1990 35 13. 5. 9. 11. 5. 5. 5. 2. 3. 1. 1. 2. 5. 9. 2. 1. 4. 10. 9. 5. 8. 8. 7. 6. 8. 10. 8. 7. 8. 8. 5. 11. 8. 7. 7. PattU 1928 30 – – – – ↑ 10. 12. ↓ – ↑ 10. 7. 4. 5. 3. 2. 4. 10. 6. 2. 7. 1. 4. 6. 3. 3. 4. 6. 8. 12. 10. 7. 7. 8. 8. 11. 10. 8. Tahko 1915 35 3. 4. 2. 5. 2. 4. 2. 4. 9. 2. 4. 4. 3. 5. 4. 4. 7. 1. 7. 8. 5. 7. 6. 5. 4. 7. 7. 8. 11. 5. 6. 9. 4. 9. 9. IPV 1955 20 2. 1. 5. 2. 7. 10. 14. ↓ – – – ↑ 10. 9. 10. 12. ↓ – – ↑ 11. ↓ – – – – – – – – – – ↑ 9. 9. 9. 9. 7. 10. 11. 10. AA 1944 22 5. 7. 3. 4. 4. 6. 11. 11. 10. 9. 12. 11. ↓ – – – – – – – – – – ↑ 12. 12. 10. 6. 14. 11. 12. 14. ↓ – – – ↑ 12. 12. HP 1928 9 – – – – – – ↑ 12. 9. 12. 12. 14. 14. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – ↑ 13. ↓ – – ↑ 15. ↓ – – ↑ 13. JyJu 2012 12 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 7. 5. 9. 9. 5. 6. 6. 7. 10. 9. 8. 11. KoU 1945 25 – – – – – – – – – ↑ 6. 8. 6. 4. 3. 8. 11. 6. 3. 11. 6. 7. 5. 5. 8. 7. 11. 6. 6. 5. 11. 11. 12. 12. 13. ↓ – KaMa 1958 23 4. 10. 6. 9. 13. 13. ↓ – – ↑ 8. 8. 13. 10. 12. ↓ – – – – – – – – ↑ 6. 9. 10. 11. 12. 11. 13. 10. 10. 13. 13. 13. ↓ – – SiiPe 1987 11 8. 11. 12. 14. ↓ – ↑ 9. 8. 8. 11. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – ↑ 13. 14. 14. – – – Lippo 1958 24 9. 9. 4. 3. 1. 2. 6. 6. 1. 7. 3. 7. 9. 8. 7. 5. 8. 12. 6. 7. 4. – – – – – ↑ 5. 12. 14. ↓ – – – – – – Kiri 1930 20 10. 8. 7. 10. 8. 7. 4. 14. 5. 3. 9. 13. ↓ – – – – – ↑ 13. ↓ – – ↑ 9. 10. 8. 11. 12. 4. 10. ↓ – – – – – – – – NuJy 1925 9 – – – – – – – – – – – – – – ↑ 5. 2. 5. 4. 3. 10. 10. 9. 11. – – – – – – – – – – – – UPV 1957 6 – – – – – – – – – ↑ 11. 7. 5. 6. 10. ↓ – – – – – – ↑ 12. ↓ – – – – – – – – – – – – – – PuPe 1999 8 – – – – – – – – – – – – ↑ 11. 6. 6. 8. 3. 6. 12. 11. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – SMJ 1932 18 11. 3. 10. 8. 9. 3. 3. 3. 6. 10. 6. 8. 8. 7. 3. 12. ↓ – ↑ 11. 10. – – – – – – – – – – – – – – – – KiPe 1988 3 – – – – – – – – – – – – ↑ 7. 2. 12. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – LP 1931 10 14. ↓ – ↑ 11. 7. 6. 8. 7. 7. 13. ↓ – ↑ 11. 12. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Tiikerit 1996 2 – – – – – – – 5. 2. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – HP-K 1990 3 – – – – – – ↑ 10. 12. 14. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – JuPa 1950 3 – – – – – – ↑ 9. 13. 15. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – RPL 1924 4 – – ↑ 13. 6. 12. 14. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – MuPS 1969 2 – – – ↑ 13. 14. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – VaMa 1933 3 7. 12. 14. ↓ – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – === Miesten Superpesiksen yleisökeskiarvot === Alempia pudotuspelejä ja karsintasarjaa ei ole huomioitu. Kausi Runkosarja Pudotuspelit Yhteensä Määrä 1968 1 778 \- 1 778 231 154 1969 1 698 \- 1 698 224 116 1970 1 548 \- 1 548 204 357 1971 1 604 \- 1 604 210 168 1972 1 662 \- 1 662 204 481 1973 2 173 \- 2 173 289 046 1974 1 868 \- 1 868 245 853 1975 1 564 \- 1 564 206 504 1976 1 681 \- 1 681 221 894 1977 1 725 \- 1 725 227 732 1978 1 562 \- 1 562 206 231 1979 1 816 3 254 1 958 291 927 1980 1 829 2 627 1 895 283 312 1981 2 019 2 712 2 077 311 866 1982 1 740 2 618 1 786 264 360 1983 1 642 2 108 1 681 248 358 1984 1 925 1 929 1 925 288 823 1985 1 677 2 674 1 760 263 460 1986 1 920 1 909 1 918 298 453 1987 1 739 3 254 1 893 289 739 1988 1 868 3 036 2 008 312 760 1989 2 115 2 780 2 090 340 826 Superpesis 1990 2 035 3 196 2 150 443 717 1991 2 001 3 353 2 123 436 385 1992 1 935 2 993 2 030 415 755 1993 1 869 2 492 1 937 433 144 1994 1 767 3 279 ¹ 1 824 435 194 1995 1 654 2 624 1 767 427 077 1996 1 681 2 402 1 766 425 193 1997 1 867 3 097 2 016 492 414 1998 1 596 2 788 1 727 423 840 1999 1 330 2 088 1 430 311 288 2000 1 078 2 480 1 264 301 732 2001 1 185 2 188 1 302 309 064 2002 1 135 1 936 1 239 267 309 2003 1 229 1 581 1 295 266 539 2004 1 162 1 816 ² 1 214 272 738 2005 1 323 2 594 ² 1 413 295 189 2006 1 301 2 230 ² 1 370 301 871 2007 1 393 2 056 ² 1 492 336 568 2008 1 434 2 151 ² 1 518 293 132 2009 1 839 2 676 2 010 335 878 2010 1 631 3 070 1 836 340 821 2011 1 535 2 561 1 732 306 614 2012 1 490 1 853 1 553 307 750 2013 1 589 2 400 1 660 327 009 2014 1 441 1 993 1 481 321 343 2015 1 389 2 318 1 497 320 382 2016 1 299 1 684 1 336 315 198 2017 1 285 287 967 2018 1 390 311 429 2019 1 324 2020 2021 2022 2023 1 381 342 101 ¹ 1994 pudotuspeleissä 4 joukkuetta. ² 2004–2008 pudotuspeleissä jatkosarjan 4 parasta. Jatkosarja huomioitu yhteiskeskiarvossa. === Mestarit === :Pääartikkeli: Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista ==== Kausittain ==== * 1990: Sotkamon Jymy * 1991: Imatran Pallo-Veikot * 1992: Sotkamon Jymy * 1993: Sotkamon Jymy * 1994: Oulun Lippo * 1995: Sotkamon Jymy * 1996: Sotkamon Jymy * 1997: Sotkamon Jymy * 1998: Oulun Lippo * 1999: Kiteen Pallo -90 * 2000: Kiteen Pallo -90 * 2001: Sotkamon Jymy * 2002: Sotkamon Jymy * 2003: Sotkamon Jymy * 2004: Sotkamon Jymy * 2005: Kiteen Pallo -90 * 2006: Sotkamon Jymy * 2007: Hyvinkään Tahko * 2008: Pattijoen Urheilijat * 2009: Sotkamon Jymy * 2010: Vimpelin Veto * 2011: Sotkamon Jymy * 2012: Sotkamon Jymy * 2013: Sotkamon Jymy * 2014: Sotkamon Jymy * 2015: Sotkamon Jymy * 2016: Vimpelin Veto * 2017: Vimpelin Veto * 2018: Joensuun Maila * 2019: Joensuun Maila * 2020: Sotkamon Jymy * 2021: Manse PP * 2022: Vimpelin Veto * 2023: Sotkamon Jymy * 2024: Sotkamon Jymy ==== Joukkuettain ==== Joukkue Mestaruudet Sotkamon Jymy 20 Vimpelin Veto 4 Kiteen Pallo -90 3 Oulun Lippo 2 Joensuun Maila Imatran Pallo-Veikot 1 Hyvinkään Tahko Pattijoen Urheilijat Manse PP === Lyöjäkuninkaat === * Pääartikkeli: Pesäpallon lyöjäkuningas Vuosi Lyöjäkuningas 1990 Unto Väisänen 1991 Ari Uusitalo 1992 Kari Kuusiniemi 1993 Simo Eerikäinen 1994 Simo Eerikäinen 1995 Simo Eerikäinen 1996 Sami Ahola 1997 Sami Ahola 1998 Sami Ahola 1999 Sami Ahola 2000 Simo Eerikäinen 2001 Petri Raittila 2002 Riku Kytösalmi 2003 Sami Joukainen 2004 Sami Joukainen 2005 Sami Joukainen 2006 Jere Dahlström 2007 Jere Dahlström 2008 Mika Laukkanen 2009 Jere Dahlström 2010 Sami Joukainen 2011 Janne Mäkelä 2012 Jere Dahlström 2013 Janne Mäkelä 2014 Jukka-Pekka Vainionpää 2015 Ossi Meriläinen 2016 Jukka-Pekka Vainionpää 2017 Roope Korhonen 2018 Jukka-Pekka Vainionpää 2019 Jukka-Pekka Vainionpää 2020 Jukka- Pekka Vainionpää 2021 Janne Mäkelä 2022 Jukka-Pekka Vainionpää 2023 Roope Korhonen 2024 Patrik Wahlsten pesis.fi − Parhaat lyöjät kausittain 1945-2017 === Etenijäkuninkaat === * Pääartikkeli: Pesäpallon etenijäkuningas Vuosi Etenijäkuningas 1990 Janne Vuorinen 1991 Sami Sirviö 1992 Janne Vuorinen 1993 Janne Vuorinen 1994 Vesa Liikala 1995 Timo Keränen 1996 Timo Rautiainen 1997 Markus Kettunen 1998 Janne Vuorinen 1999 Marko Hovi 2000 Valtteri Ketonen 2001 Tuomas Tervonen 2002 Markus Kettunen 2003 Teemu Haataja 2004 Sami Haapakoski 2005 Jarmo Heikkinen 2006 Henri Puputti 2007 Sami Haapakoski 2008 Sami Haapakoski 2009 Pasi Kokkonen 2010 Sami Haapakoski 2011 Sami Haapakoski 2012 Sami Haapakoski 2013 Sami Haapakoski 2014 Mikko Kanala 2015 Mikko Kanala 2016 Niilo Piiponniemi 2017 Jere Vikström 2018 Mikko Kanala 2019 Joni Rytkönen 2020 Joni Rytkönen 2021 Joni Rytkönen 2022 Patrik Vartama 2023 Olli Heikkala 2024 Severi Tikkakoski pesis.fi − Parhaat etenijät kausittain 1962-2017 === Kärkilyöntikuninkaat === * Pääartikkeli: Pesäpallon kärkilyöntikuningas Vuosi Kärkilyöntikuningas 1990 Hannu Litmanen 1991 Asko Laine 1992 Asko Laine 1993 Kari Hakkarainen 1994 Kari Hakkarainen 1995 Jari Tyynelä 1996 Kari Hakkarainen 1997 Pasi Pohjola 1998 Kari Hakkarainen 1999 Tommi Murto 2000 Marko Rasinkangas 2001 Marko Honkola 2002 Teemu Haataja 2003 Tommi Murto 2004 Jani Komulainen 2005 Jani Komulainen 2006 Jani Komulainen 2007 Jani Komulainen 2008 Jani Komulainen 2009 Juha Korhonen 2010 Henri Puputti 2011 Henri Puputti 2012 Juha Korhonen 2013 Henri Puputti 2014 Juha Korhonen 2015 Tuomas Jussila 2016 Sami Haapakoski 2017 Juha Puhtimäki 2018 Sami Haapakoski 2019 Antti Hartikainen 2020 Perttu Ruuska 2021 Niko Korhonen 2022 Elmeri Anttila 2023 Teemu Nurmio 2024 Elmeri Anttila pesis.fi − Parhaat kärkilyöjät kausittain 1977-2017 == Palkinnot == * Etenijäkuningas * Kultainen ansiomerkki * Kuukauden pelaaja * Lyöjäkuningas * Vuoden jokeri * Vuoden lukkari * Vuoden pelinjohtaja * Vuoden pesäpalloilija * Vuoden tulokas == Katso myös == * Naisten Superpesis * Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista * Pesäpallon halli-SM * Nuorten Superpesis * Pesäpallon Suomen Cup * Pesäpallon maailmancup * Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista * Pesäpallon kunniagalleria == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pesäpalloliiton sivut * Superpesiksen sivut * Ylen Elävä arkisto: Superpesiksen ensimmäinen vuosikymmen kuului Sotkamolle * Pesäpallon reaaliaikainen tulosseuranta * Superpesis tulosseuranta *