Emil Cedercreutz

Emil Herman Robert Cedercreutz (16. toukokuuta 1879 Köyliö – 28. tammikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, siluettitaiteilija ja kirjailija. Cedercreutz tunnetaan erityisesti sunnittelemistaan veistoksista, mutta myös hänen siluettejaan käytettiin kuvituksena lukuisissa kirjoissa 1910–1940-luvuilla. Lisäksi hän julkaisi useita omia teoksia. Cedercreutzin elämäntyötä esittelee Harjavallassa toimiva Emil Cedercreutzin museo, joka sai alkunsa hänen keräämästään kansatieteellisestä kokoelmasta. Vuonna 2019 julkaistiin Annika Waenerbergin ja Manuel Vélez Cean kirjoittama Cedercreutzin elämäkerta. == Elämä == === Lapsuus ja nuoruus === Vapaaherra Emil Cedercreutz syntyi vuonna 1879 Köyliönkartanossa, joka oli Cedercreutzin suvun sääntöperintötila. Hänen vanhempansa olivat sääntöperinnönhaltija eli fideikomissaari Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz ja Johanna Lovisa (Louise) Björkenheim (1848–1921) Vuojoen kartanosta Eurajoelta. Emilillä oli kolme isoveljeä, Gustaf, Edvard ja Axel sekä nuorempi sisar, Karin Emilia. Oppikoulunsa Cedercreutz kävi Helsingin Nya svenska läroverketissä, ja hän sai ylioppilaslakin vuonna 1897. === Opinnot ja paluu Suomeen=== Emil Cedercreutz oli Suomen ensimmäinen kotimaassa koulutuksensa aloittanut kuvanveistäjä. Koska perhe toivoi Emilistä juristia, hän yritti opiskella lakitiedettä noin kolmen vuoden ajan. Veri veti kuitenkin taiteen puoleen, ja taidemaalari Albert Edelfeltin suosituksesta Cedercreutz pääsi aloittamaan taideopinnot Suomen Taideakatemian koulun vastaperustetulla kuvanveistolinjalla vuonna 1902. Hänen opettajanaan toimi Viktor Malmberg. Cedercreutz jatkoi opintojaan Euroopan taidekeskuksissa Brysselissä, Roomassa ja Pariisissa. Taideopinnot ulkomailla muokkasivat sekä Cedercreutzin taiteellista tuotantoa että aatemaailmaa. Hänen oppi-isinään olivat Charles van der Stappen, Constantin Meunier ja Auguste Rodin. Brysselissä vuosina 1903–1904 Cedercreutz tutustui aatesuuntaukseen nimeltä tolstoilaisuus, mikä näkyi myös hänen aiheenvalinnoissaan. Brysselin-vuosiensa jälkeen Cedercreutz opiskeli valtion stipendillä Roomassa vuosina 1904–1905 ja myöhemmin vuosina 1906–1909 Pariisin Académie Julianissa. Suomeen palattuaan Cedercreutz asui aluksi Köyliön Ilmiinjärven rannalla sijainneessa maaseutuateljeessa, jonka nimi oli Ilmilinna. Hän oleskeli paikkakunnalla kesäisin vuosina 1905–1914, kunnes hän muutti uuteen ateljeekotiinsa Harjulaan. Sen hän oli rakennuttanut Harjavaltaan Merstolan kylään. Kaksi vuotta myöhemmin valmistui näyttelytila Maahengen temppeli, josta myöhemmin muodostui nykyinen Emil Cedercreutzin museo. === Kuvataiteilijana === Asuessaan ja työskennellessään Satakunnassa maakunta-, kotiseutu- ja museotyöstä muodostui tärkeä osa Cedercreutzin elämää. Hän toimi kiinteässä yhteydessä Satakuntalaiseen Osakunnan sekä satakuntalaiseen nuorisoseuraliikkeen kanssa. Hän vaikutti voimakkaasti sekä paikallisesti että valtakunnallisesti kotiseutuaatteen, museotoiminnan ja nuorisoseuratyöhön kehitykseen. Cedercreutz kuvasi töissään mielellään hevosia: työhevosia, uljaita ratsuja, loppuun ajettuja vetojuhtia ja raisuja varsoja. Hän oli saanut tuntuman maatyöhön kotonaan Köyliönkartanon mailla, ja tuloksena olivat merkittävät monumentit Äestäjä Porissa, Kyntäjä Harjavallassa sekä Äidinrakkaus Helsingissä. Hänen teoksissaan hevoset olivat usein yhteiskunnallisten epäkohtien vertauskuvia. Kenraali Mannerheimin kerrotaan todenneen Cedercreutzin veistotaidoista: ”Kuka tahansa pystyy veistämään minut, mutta vain Emil Cedercreutz pystyy veistämään hevosen alleni.” Kuvanveistäjänä Cedercreutz debytoi Suomen taiteilijain näyttelyssä vuonna 1902. Esillä olivat muun muassa maatyöaiheiset veistokset Äestämässä, Vetohärkä, Maanviljelijä ja Brabantilaisia kuormahevosia, jotka saivat dukaattipalkinnon. Ensimmäisen maineikkaan veistoksensa Työn jälkeen Cedercreutz teki vuonna 1904 Brysselissä. Teosta on pidetty myös yhteiskunnallisena ilmauksena, ja se hyväksyttiin Pariisin Salongin näyttelyyn Champs-Élysées’lle. Cedercreutz sai Associé-jäsenyyden Pariisin salonkiin vuonna 1907. Cedercreutz toi Suomen kuvanveistotaiteeseen moderneja virtauksia. Hänen veistotekniikassaan oli uutta veistosten jättäminen luonnosmaisiksi hetken tuokiokuviksi. Hän muovasi veistoksia savimassasta pintojen ja viivojen vuorovaikutuksen avulla. Hän onkin yksi Suomen ensimmäisistä impressionistis-realistisen kuvanveistotyylin edustajista. Hän teki myös runsaasti pienoisveistoksia, muotokuvia ja hautamuistomerkkejä. Cedercreutz kuoli pitkäaikaisen sairauden jälkeen Helsingissä tammikuussa 1949. Hänet siunattiin Helsingin vanhassa kirkossa, ja hänet haudattiin sukuhautaan Köyliön kirkkomaalle, vaikka hän itse olisi halunnut tulla haudatuksi taiteilijakotinsa pihamaalle Harjavaltaan. == Museo == Emil Cedercreutzin museo on Harjavallassa toimiva taide- ja kulttuurihistoriallinen museo, joka syntyi taiteilijakoti Harjulan yhteyteen. Cedercreutzin oman tuotannon lisäksi sen kokoelmat käsittävät esihistoriallista esineistöä sekä hänen Satakunnasta keräämäänsä kulttuurihistoriallista aineistoa. Museon on pihamaalla on veistospuisto, jonne on sijoitettu parikymmentä Cedercreutzin teosta. == Muuta == Emil Cedercreutz suunnitteli yhdessä ystävänsä, koulunjohtaja Lisa Hagmanin kanssa 77 pronssauspatinoitua kipsireliefiä, jotka sijoitettiin Hagmanin perustamaan yksityiskouluun Helsingin Kruununhaassa. Koulutalo tunnetaan nykyisin Tieteiden talona, ja sen pääkäyttäjä on Tieteellisten seurain valtuuskunta. Cedercreutz oli Suomen Kuvanveistäjäliiton perustajajäseniä ja sen ensimmäinen sihteeri. Satakuntalainen Osakunta lakittaa Satakuntatalon vieressä Lastenlehdossa sijaitsevan Arcum tendit Apollo -veistoksen vappuisin. Cedercreutz oli Satakuntalaisen osakunnan kunniajäsen vuodesta 1934 alkaen. == Julkisia veistoksia == *Äestäjä (1912, paljastettu 1920), Porin Cygnaeuksen koulun puistossa *Kun apila kukkii (1912), suihkulähteen juurella Sastamalassa *Äidinrakkaus (1928), Helsingin Varsapuistikko *Kyntäjä (1928, paljastettu 1969), Harjavallan vanhan kaupungintalon edusta *Pekka-koira (1932), Helsingin Kaivopuisto *Ruorimies (1913), Maarianhamina *Satakunnan karhu (1938), Porin raatihuoneen edusta *Seitsemän miehen hiihtopartio (1941), talvisodan sankarimuistomerkin reliefi Nakkilan kirkkomaalla *Vartijasotilas (1940, paljastettu 1945), Harjavallan hautausmaan sankarihaudalla *Arcum tendit Apollo (1917, paljastettu 2001), Helsingin Lastenlehto *Ystäväni nummella, (1906, paljastettu 2013) Ypäjän Hevosopiston Siittolanmäki *Lepo (1907 nimellä Väsynyt, paljastettu 2016) Puumalan satamassa == Kirjallinen tuotanto == === Siluettikirjoja === * * * * * * === Kuvituksia === * * * * * * * * * * * * * * === Muita teoksia === * * * * * * * * * == Kuvia julkisista veistoksista == Tiedosto:Emil Cedercreutz Carl Neun muistomerkki.jpg|Carl Neun muistomerkki, ajoittamaton, Virrat. File:Emil Cedercreutz Kun apila kukkii 1912.JPG|Kun apila kukkii, 1912, Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Äestäjä 1920.jpg|Äestäjä, 1920, Pori. Tiedosto:Pori 1918 muistomerkki 1.jpg|Vapaussodan v. 1918 valkoisten muistomerkki, 1920, Pori. Tiedosto:Pori 1918 muistomerkki 2.jpg|Heimosoturit (Vienan-Karjalassa ja Aunuksessa kaatuneiden muistomerkki), 1921, Pori. File:Elämän kulku.jpg|Elämän kulku, 1924, Harjavalta. File:Reliefi-ihmisen elämä.jpg|Ihmisen elämä, 1924, Harjavalta. File:Cedercreutz Juselius relief (001).jpg|Aika ja Iäisyys, 1926, Harjavalta. Tiedosto:Äidinrakkaus by Cedercreutz 1.JPG|Äidinrakkaus, 1928, Varsapuistikko, Helsinki. Tiedosto:Emil Cedercreutz Aidin rakkaus 1928.JPG|Äidinrakkaus, 1928, Harjavalta. File:Cedercreutz "Tyttö" (001).jpg| Tyttö (Amanda), 1929, Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Hyveen kaivo 1930 luku.JPG|Hyveen kaivo, 1930-luku, Harjavalta. Tiedosto:Pekkakoirahelsinginkaivopuistokalliolinnantie4.JPG|Pekka- koira, 1934, Helsinki. Tiedosto:Verikoiria Cedercreutz.jpg|Verikoiria, 1937, Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Satakunnan karhu 1938.jpg|Satakunnan karhu, 1938, Pori. Tiedosto:Harjavalta sankarimuistomerkki.JPG|Vartiosotilas, sankarimuistomerkki, 1940, Harjavalta. Tiedosto:Nakkila sankarimuistomerkki2.JPG|Seitsemän miehen hiihtopartio, sankarimuistomerkki, 1941, Nakkila. Tiedosto:Emil Cedercreutz Itamaisen sodan muistoreliefi 1942.JPG|Itämaisen sodan muistoreliefi, 1942, Rauma. Tiedosto:Emil Cedercreutz Kyntäjä Harjavallan kaupungintalo.JPG|Kyntäjä, 1960, Harjavalta. File:Emil Cedercreutz Tukinuittaja (1920).jpg|Tukinuittaja, 2001 (1920), Heinola. Tiedosto:Emil Cedercreutz Arcum Tendit Apollo.jpg|Arcum tendit Apollo, 2001 (1917), Helsinki. Tiedosto:Emil Cedercreutz Muotoja - Former 1937 suurennos 2002.jpg|Muotoja, 2002, suurennos (1937), Harjavalta. Tiedosto:Elias Lönnrotin patsas by Emil Cedercreutz Nurmes 2003.JPG|Elias Lönnrotin patsas, 2003, Nurmes. Tiedosto:Puunkaatoon by Emil Cedercreutz.JPG|Puunkaatoon, 2005 (1916), Kajaani. File:Itkevä tyttö.jpg|Itkevä tyttö, 2006 (1928), Pori Tiedosto:Emil Cedercreutz Sirkushevonen (1946)2009.jpg|Sirkushevonen, 2009 (1946), Rauma. File:MariehamnMemorial1.JPG|Ruorimies, 2011 (1933), Maarianhamina. File:Cedercreutz "Au Crépuscule" (002).jpg|Auringonlaskun aikaan, 2012 (1903), Harjavalta. File:Cedercreutz "Aprés la tâche" (001).jpg|Työn jälkeen, 2013 (1904), Harjavalta. File:Emil Cedercreutzin veistos Ystäväni nummella, Ypäjä, Siittolanmäki.JPG|Ystäväni nummella, 2013 (1906), Ypäjä. File:Cedercreutz "Premiére posé" (001).jpg|Ensi kertaa mallina, 2014 (1903), Harjavalta. File:Cedercreutz "Puun kaatoon" (002).jpg|Puunkaatoon, 2014 (1920), Harjavalta. Tiedosto:Juhana herttuan reliefi.jpg|Juhana Herttuan reliefi, 2014 (1931), Pori. File:Cedercreutz "Arcum tendit Apollo" (002).jpg|Apollo jännittää jousta, 2015 (1924), Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Pontus 1937.jpg|Pontus, 2016 (1937), Harjavalta. File:Cedercreutz "Rannalla" (001).jpg|Rannalla, 2016 (1920), Harjavalta. File:Tukinuittaja, Puun kaatoon.jpg|Tukinuittaja ja Puun kaatoon, 2016 (1920), Pori. File:Cedercreutz "Ojankaivaja" (002).jpg|Ojankaivaja, 2017 (1935), Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Sirkushevonen 2017.JPG|Sirkushevonen, 2017 (1946), Harjavalta. File:Cedercreutz "Satakunnan karhu" (001).jpg|Satakunnan karhu, 2018 (1938), Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Vahti Pekka 2018.JPG|Vahti-Pekka (Pekka- koira), 2018 (1932), Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Ojankaivaja 2019 1935.jpg|Ojankaivaja, 2019 (1935), Rauma. Tiedosto:Emil Cedercreutz Aidinrakkaus 2021 1928.jpg|Äidinrakkaus, 2021 (1928), Rauma. Tiedosto:Emil Cedercreutz Maisema 2023.jpg|Maisema, 2023, Harjavalta. Tiedosto:Emil Cedercreutz Ystavykset.JPG|Ystävykset, ajoittamaton, Köyliö, Säkylä. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * ==Aiheesta muualla== * Emil Cedercreutzin säätiö. * * Yksinäisen miehen koti. Miljoonalahjoitus satakuntalaiselle osakunnalle, Kansan kuvalehti, 02.06.1934, nro 22, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Kansatiedettä ja kuvanveistotaidetta. Parooni Cedercreutzilla Suomen suurin yksityinen etnografinen museo, Kuva, 16.02.1938, nro 4, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Suomalaiset keräilijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomalaiset tolstoilaiset Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet