EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lambert II

Lambert II (n. 880LAMBERTO, re d'Italia, Dizionario Biografico – 15. lokakuuta 898) oli Italian kuningas, Spoleton herttua ja Pyhä saksalais- roomalainen keisari vuosina 894–898. Hän oli isänsä Guy III:n kanssahallitsijana vuodesta 892. Lambert II oli Guideschi-dynastian toinen ja viimeinen hallitsija. Hän kuoli joko salamurhan uhrina tai pudottuaan hevosen selästä.Canduci, Alexander (2010), Triumph and Tragedy: The Rise and Fall of Rome's Immortal Emperors, ISBN 978-1-74196-598-8. s. 221 ==Lähteet== Luokka:880-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 898 kuolleet Luokka:Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijat
Buron

Buron on kivestä rakennettu matala rakennustyyppi Ranskan keski- ja eteläosien vuoristoalueella. Buroneja rakennettiin juuston valmistusta ja säilöntää varten karjan kesälaitumille Aveyronin, Cantalin, Lozèren ja Puy-de-Dômen departementtien alueella. Buronit rakennettiin alun perin puusta, mutta maanviljelijöiden vaurastuessa suositummaksi tuli palkata muurari rakentamaan buron kivestä. Kivi on puuta vankempaa, mutta se mahdollistaa myös tasaisemman lämpötilan rakennuksen sisällä. Kiviset buronit yleistyivät etenkin 1800-luvulla. Karjapaimenilla oli tapana viedä lehmänsä korkealla sijaitseville laitumille toukokuun lopulla, ja takaisin alas ne tuotiin lokakuun puolivälissä. Lehmät lypsettiin kahdesti päivässä, ja maidosta valmistettiin juustoa. Juusto kypsyi viileissä kivirakennuksissa, kunnes se vietiin karjan mukana alas laidunkauden lopussa. Tähän tapaan valmistettiin esimerkiksi cantal-, laguiole- ja Saint-Nectaire-juustot. Nykyisin vain pieni osa buroneista on edelleen juustonvalmistuksen käytössä. Niitä on kuitenkin edelleen pystyssä satoja. Osaan on perustettu esimerkiksi ravintoloita tai museoita, ja muutamia käytetään myös autiotupina. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset juustot Luokka:Ranskan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Maatalousrakennukset
Gerdt Wrede

Gerdt Henrik Wrede (1. toukokuuta 1896 Leppävirta – 22. kesäkuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen paroni, lentäjä ja MetroAuto-konsernin perustaja ja toimitusjohtaja.Mikko Ylikangas : Mainio pikku sota - Brittilentäjät Suomessa 1919, Atena Kustannus Oy 2016, sivut 50, 331-332Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 23.6.1966, HS Aikakone. Viitattu 3.4.2018.Kyösti Sormusen Geneanet-sivusto : Gerdt Henrik Wrede Wreden vanhemmat olivat teollisuusmies Carl Gustaf Garibaldi Fabian (Carolus) Wrede af Elimä (1860–1927) ja Siri Maria Söderhjelm (1862–1933). Wrede valmistui agronomiksi. Hän osallistui Suomen sisällissotaan yhtenä ensimmäisistä valkoisten lentäjistä. Syksyllä 1918 hän kävi läpi 3,5 kuukautta kestäneen merilentäjän koulutuksen Saksan ilmavoimien ilmailukoulussa Liepājassa. Luutnantti Wrede nimitettiin kesäkuussa 1919 Koivistolla Karjalan kannaksella toimineen Ilmailuosasto III:n päälliköksi. Osastolla oli kolme saksalaisvalmisteista Friedrichshafen FF.33E -konetta joilla tehtiin pääasiassa Kronstadtin ympäristöön suuntautuneita tiedustelulentoja. Koivistolle saapui kesäkuun alussa 1919 kontra-amiraali Walter Cowanin johtama brittiläinen laivasto- osasto ja myöhemmin heinäkuussa lentotukialus HMS Vindictive toi Koivistolle RAF:n lento-osaston. Brittien kohteena oli Kronstadt ja siellä olleet Venäjän laivaston alukset. Hyökkäys- ja tiedustelutoimet näitä kohteita vastaan jatkuivat syksyyn 1919 saakka. Laivasto-osasto poistui Koiviston vesiltä joulukuussa 1919. Wrede erosi Suomen ilmavoimien palveluksesta syyskuussa 1919. Hän matkusteli sitten ympäri maailmaa oleskellen muun muassa Australiassa ja Kanadassa. Vuonna 1925 Wrede perusti MetroAuto-autoliikkeen Kaisaniemenkadun varrelle Helsinkiin ja oli sitten yrityksen toimitusjohtajana. Hän palveli vielä talvi- ja jatkosodan aikana Mikkelissä päämajan operatiivisella osastolla. Hänet ylennettiin 1942 majuriksi. Gerdt Wreden veljet Gustaf Woldemar Wrede, Rabbe Wilhelm Wrede, Gustaf Woldemar Wrede ja Kenneth Alexander Wrede olivat myös teollisuusjohtajia. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset sotilaslentäjät Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
IBM DB2

IBM DB2 (lyhyesti DB2, ) on IBM:n tietokannan hallintajärjestelmä, joka on saatavilla useille alustoille. Tuettuja alustoja ovat AIX, Linux (Docker, x64, p, z), macOS ja Windows (x86, x64). Ohjelmisto tukee relaatiotietokantojen lisäksi myös oliotietokantoja. Ohjelmiston kehitys on aloitettu 1970-luvulla IBM:n VSE ja MVS -alustoille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tietokantojen hallintajärjestelmät Luokka:IBM:n ohjelmistot
Hannes Mikkelsson

Hannes Mikkelsson (s. 1989) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Joulukalenteri: Huiman hyvä joulu! -joulukalenterisarjassa Kaino Juhanaa. Hän on myös yksi Meriteatterin perustajista ja aloitti vuonna 2017 Ylioppilasteatterin taiteellisena vastaavana yhdessä sisarensa Anni Mikkelssonin kanssa. Mikkelsson on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi Nätyltä vuonna 2016. Hannes Mikkelssonin vanhemmat ovat urheiluvalmentaja Lasse Mikkelsson ja professori Marja Mikkelsson. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hanna Raiskinmäki

Hanna Raiskinmäki on suomalainen näyttelijä, joka näyttelee Joulukalenteri: Huiman hyvä joulu! -joulukalenterisarjassa Huima Hurjaa. Raiskinmäki on lisäksi näytellyt Suomen Kansallisteatterissa, Helsingin Kaupunginteatterissa, KOM-teatterissa, Q-teatterissa, Teatteri Jurkassa, Teatteri Takomossa, Koko- teatterissa, Espoon Kaupunginteatterissa, Turun kaupunginteatterissa ja Jyväskylän kaupunginteatterissa. ==Filmografia== ===Televisiosarjat=== Vuosi Sarja Rooli 2007 Tonttu Toljanteri muorin töissä Sikuriina 2011 Moska parturi 2014 Kristuksen morsian Lepe 2017 Joulukalenteri: Huiman hyvä joulu! Huima Hurja ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Mimolette

Mimolette on ranskalainen lehmänmaitojuusto. Mimoletten valmistus alkoi Ranskan–Hollannin sodan (1672–1678) aikana. Sodan takia Alankomaista ei saatu Ranskan markkinoille suosittua edam-juustoa. Ranskan tuolloinen talousministeri Jean-Baptiste Colbert ohjeisti Pohjois-Flanderin juustonvalmistajat kehittämään edamin vastineen ja nimi mimolette juontuu termistä demi-mollet, joka tarkoittaa osittain pehmeää. Juustoa kutsutaan joskus myös nimellä Boule de Lille Lillen kaupungin mukaan. Mimolettea valmistetaan enimmäkseen Pas-de-Calaisin alueella. Mimolette valmistetaan pastöroidusta maidosta, johon lisätään maitohappobakteereja ja juoksutetta maidon saostamiseksi. Syntyvästä juustomassasta erotetaan osa herasta ja juustomassa pestään kuumassa vedessä, minkä jälkeen juusto värjätään annatolla. Seuraavassa vaiheessa juusto puristetaan ja suolataan suolaliuoksessa. Mimolettea myydään sen eri kypsymisen vaiheissa. Teollisesti tuotettua mimolettea kypsytetään yleensä kuudesta viikosta kolmeen kuukauteen. Très vieille eli erittäin kypsynyt juusto myydään vasta 18-24 kuukauden kypsymisen jälkeen. Pitkään kypsyneeseen juustoon vaikuttavat juustopunkit, joille juustot altistetaan tarkoituksellisesti. Punkit tekevät pieniä reikiä juustoon ja edistävät näin sen kypsymistä. Punkkien liiallisen leviämisen estämiseksi juustoja harjataan kypsymisen aikana. Punkkeja pidetään joskus allergeeneina ja esimerkiksi Yhdysvallat kielsi väliaikaisesti juuston maahantuonnin vuosina 2013-2014. Nuoren mimoletten maku on mieto ja miellyttävä. Pitempään kypsytetyn juuston värit tummenevat ja sen rakenteesta tulee tiivis ja vahamainen. Sen makua on kuvailtu hedelmäiseksi, pähkinäiseksi ja karamellimaiseksi. Hajultaan se muistuttaa hieman kermatoffeeta. Juusto tarjoillaan tavallisesti juustotarjottimella ja se sopii yhteen oluen, punaviinin ja jälkiruokaviinin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset juustot Luokka:Lehmänmaitojuustot
Antakaa minun elää!

Antakaa minun elää! (I Want to Live!) on Robert Wisen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1958. Kuolemanrangaistusta vastustavan tarinan ovat tositapauksen pohjalta käsikirjoittaneet Nelson Gidding ja Don M. Mankiewicz, ja pääosassa murhaajaksi lavastettua ja kuolemaan tuomittua hyväuskoista mutta pahasuista prostituoitua esittää Susan Hayward. Elokuvassa kuullaan paljon jazzmusiikkia, ja alkukohtauksessa esiintyy muun muassa saksofonisti Gerry Mulligan. == Vastaanotto ja myöhempi arvostus == Susan Hayward voitti roolistaan Oscarin, Golden Globen ja New York Film Critics Circlen palkinnon. Elokuva tuotti viisi muutakin Oscar-ehdokkuutta ja kaksi muuta Golden Globe -ehdokkuutta. Elokuvalla oli merkittävä vaikutus Yhdysvalloissa 1950- ja 1960-luvun vaihteessa käytyyn keskusteluun kuolemanrangaistuksesta. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.The Best 1,000 Movies Ever Made, The New York Times. Perustuu teokseen The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made, St. Martin's Griffin 2004. (Internet Archive) Helsingin Sanomien televisiosivulla Mikael Fränti sanoo Robert Wisen ohjaavan elokuvaa eleettömän varmasti ja reportaasinomaisesti. Susan Haywardin saaman Oscarin Fränti sanoo menneen kerrankin oikeaan osoitteeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Robert Wisen ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1958 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat
Ram Pickup

Ram Pickup on (aikaisemmin Dodge Ram) on suuri lava-auto, jota valmistaa Stellantis North America (aiemmin nimellä Chrysler Group ja FCA US LLC). Vuoden 2011 jälkeen autoa on myyty Ram Trucks -brändin alla. Aiemmin Ram oli osa Dodgen mallistoa. Ram -nimeä käytettiin ensimmäisen kerran 1932-1954. Se palasi mallistoon 1981, kun Dodge D Seriesin valmistus oli lakkautettu. == Sukupolvet == Tiedosto:89DodgeRam F34.jpg|Ensimmäinen sukupolvi (1981–1993) Tiedosto:Truck09.jpg|Toinen sukupolvi (1993–2002) Tiedosto:2002-2005 Dodge Ram regular cab -- 12-14-2011.jpg|Kolmas sukupolvi (2001–2009) Tiedosto:Ram 1500 Crew Cab '16.jpg|Neljäs sukupolvi (2009–2018) Tiedosto:2019 Ram Truck 1500 Laramie.jpg|Viides sukupolvi (2019–) Pickup Ram Pickup Luokka:Lava-autot Luokka:1980-luvun autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
OpenRISC

OpenRISC on avoin ja vapaa RISC-suoritinarkkitehtuuri. Linux-tuki on lisätty ytimen versiossa 3.1. Myös RTEMS on siirretty suorittimelle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Suorittimet Luokka:Avoin laitteisto
Henry Tikkanen (kokki)

Henry Tikkanen (s. 1971) on suomalainen keittiömestari ja ravintoloitsija. Hän voitti suomalaisen Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2001. Tuohon aikaan hän työskenteli helsinkiläisessä G. W. Sundmans -ravintolassa. Tikkanen edusti Suomea vuoden 2003 Bocuse d’Or -kilpailussa sijoittuen kymmeneksi. Tikkanen on työskennellyt aiemmin myös mm. ravintola Haviksessa, Hotelli Kämpissä ja Villa Störsvikissä Siuntiossa. Tikkanen toimii ravintoloitsijana vuonna 2013 perustetussa Ravintola Göstassa Serlachius Kartanolla Mäntässä. Henry Tikkasen tavoitteena on kehittää Ravintola Göstasta Euroopan paras museoravintola. Tikkasen ruokafilosofia perustuu puhtaiden, tuoreiden ja paikallisten raaka- aineiden hyödyntämiseen, ja ravintola onkin saanut kiitosta alan asiantuntijoilta. Ravintolalle on myönnetty kansainvälisen Paistinkääntäjien Chaîne des Rôtisseurs -kilpi tunnustuksena menestyksekäästä työstä ravintola- alalla. Ravintolassa ja Serlachius Kartanolla järjestetään vuosittain kesän lopussa teemallinen Mänttä Food Festival (aiemmin Food Camp Finlandin järjestämä Mänttä Food & Art). Tapahtuma on noussut arvostetuksi fine dining -ruokatapahtumaksi. Vierailijoiksi kutsutaan useita kotimaisia tai ulkomaisia huippukokkeja, joista jokainen suunnittelee ja valmistaa illalliselle oman annoksensa. Vuoden 2017 tapahtumassa mukana oli muun muassa vuonna 2015 maailman parhaaksi keittiömestariksi valittu ranskalainen Michel Bras, jonka ravintola sai ensimmäiset kolme Michelin-tähteä jo 1990-luvulla. Vuonna 2023 ruokafestivaalin ulkomaisema vieraana oli Tanskan kansainvälisesti tunnetuin kokki Jens Peter Kolbeck, joka on toiminut mm. Tanskan hovin keittiömestarina. ==Teoksia== * Tikkanen Henry, Heinimäki Jaakko & Laakio Juha-Pekka (2005) Pieni maustekirja. Hummeri, ISBN 9529918321. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Teemu Leminen (26.5.2017) Näihin tapahtumiin kannattaa matkustaa ruuan perässä: Uusi olutfestivaali Lappeenrantaan, Michelin-kokkeja Mänttään ja 17 muuta kesätapahtumaa (rajoitettu lukuoikeus) (hs.fi) Luokka:Suomalaiset kokit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset ravintoloitsijat
Kyrölän pesäpallokenttä

Kyrölän pesäpallokenttä sijaitsee Vaasan Vähässäkyrössä Kyrölän urheilualueella. Stadionilla on pieni katettu katsomo ja hiekkatekonurmi. Vuonna 2013 Kyrölään asennettiin hiekkatekonurmi.https://www.pohjalainen.fi/uutiset/maakunta/kyrölän-kenttä- keräsi-kiitosta-1.1399724 Vähänkyrön Viestin pesäpallojoukkueet ovat kentän pääasiallisia käyttäjiä. Miesten Ykköspesis-joukkue pelaa Kyrölässä kotiottelunsa. == Lähteet == Luokka:Pesäpallostadionit Luokka:Vaasan urheilupaikat
Henry Tikkanen

Henry Tikkanen tarkoittaa voi seuraavia henkilöitä: * Henry Tikkanen (s. 1971), keittiömestari * Henry ”Henkka” Tikkanen (s. 1985), toimittaja ja radiojuontaja
Jokioisten pesäpallokenttä

Jokioisten pesäpallokenttä sijaitsee Jokioisisten urheilualueella. Jokioisten pesäpallokentän kenttäpinnoite muutettiin 2009 hiekkotekonurmeksi. Jokioisten kunta osallistui kentän kustannuksiin 130 000 euron panostuksella. Uusitun kentän avausotteluna pelattiin miesten Superpesis-ottelu Hyvinkään Tahkon ja Kouvolan Pallonlyöjien välillä. Avausottelua oli seuraamassa 1022 katsojaa.https://www.jokioistenkoetus.fi/historia/ Jokioisten Koetuksen pesäpallojoukkueet ovat kentän pääasiallisia käyttäjiä. Miesten Ykköspesis- joukkue pelaa pesäpallokentällä kotiottelunsa. == Lähteet == Luokka:Pesäpallostadionit Luokka:Jokioisten rakennukset ja rakennelmat
Kodin henki

Kodin henki (Household Saints) on Nancy Savocan ohjaama draamaelokuva vuodelta 1992. Elokuva perustuu Francine Prosen romaaniin vuodelta 1981, jonka pohjalta ohjaaja laati elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Richard Guayn kanssa. Elokuvan päätuottajana oli ohjaaja Jonathan Demme, jonka ansiosta Savocan ohjaajaura oli päässyt alkuun. == Juoni == Elokuva seuraa italialaisperheiden naisten eri sukupolvia New Yorkissa. Alussa nuori tyttö (Tracey Ullman) varttuu kaupungissa toisen maailmansodan aikana, kasvaa äidiksi ja lopulta tarina seuraa hänen tyttärensä vaiheita. Valtaosin 1960-luvulle sijoittuvan elokuvan teemoja ovat katolilaisuus ja sen rituaalit, naisen asema, amerikanitalialainen ruokakulttuuri ja elokuvat. Savoca käsittelee teemoja pikkutarkoin ajankuvin. == Vastaanotto ja myöhempi arvostus == Savoca ja Guay olivat käsikirjoituksestaan Independent Spirit -ehdokkaina. The New York Timesin kriitikot valitsivat Kodin hengen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset independent-elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Vuoden 1992 yhdysvaltalaiset elokuvat
Lievestuoreen pesäpallokenttä

Lievestuoreen pesäpallokenttä sijaitsee Laukaan Lievestuoreen liikuntapuistossa. Kentän pinnoite on hiekkatekonurmi. Lievestuoreen Kisan pesäpallojoukkueet ovat kentän pääasiallisia käyttäjiä. Miesten Ykköspesis- joukkue pelaa pesäpallokentällä kotiottelunsa. == Lähteet == Luokka:Pesäpallostadionit Luokka:Laukaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Laukaan urheilu
Andrew Dickson White

Andrew Dickson White (7. marraskuuta 1832 Homer, New York – 4. marraskuuta 1918 Ithaca, New York) oli yhdysvaltalainen opettaja, historioitsija ja diplomaatti, joka oli toinen Cornellin yliopiston perustajista ja yliopiston ensimmäinen rehtori vuosina 1866–1885. == Opinnot ja työura == White opiskeli Yalen yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1853. Valmistumisen jälkeen White matkusti Eurooppaan, jossa hän opiskeli kieliä ja historiaa Pariisissa ja Berliinissä. Vuosina 1854–1855 hän toimi kuuden kuukauden ajan attaseana Yhdysvaltain lähetystössä Pietarissa. Palattuaan kotimaahansa White kirjautui jälleen Yalen yliopistoon, josta hän sai maisterin tutkinnon vuonna 1856. Vuosina 1858–1863 hän toimi historian ja englanninkielisen kirjallisuuden professorina Michiganin yliopistossa. Vuonna 1864 Whitesta tuli Yhdysvaltain senaatin jäsen. Senaatin työssä hän tapasi toisen senaattorin, Ezra Cornellin, jonka kanssa White oli päättämässä korkeakoulun sijoittamisesta New Yorkin osavaltioon niin kutsutun Morrill-asetuksen perusteella. Yhteisen työskentelyn tuloksena syntyi Ithacan kaupunkiin sijoitettu Cornellin yliopisto, joka perustettiin vuonna 1865 ja avattiin virallisesti vuonna 1868. White nimettiin yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi. Hän jatkoi toimessa lähes 20 vuoden ajan vuoteen 1885 saakka. Cornellin vuosien aikana White oli vuosina 1879–1881 virkavapaalla toimiessaan Yhdysvaltain erikoislähettiläänä Saksassa. Yliopistouran jälkeen hän toimi samassa tehtävässä vuosina 1892–1894 Venäjällä. White nimitettiin Yhdysvaltain Saksan suurlähettilääksi vuosiksi 1897–1902. Hän toimi Yhdysvaltain delegaation edustajana vuoden 1899 Haagin rauhankonferenssissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Yhdysvaltain yliopistojen rehtorit Luokka:Yhdysvaltalaiset diplomaatit Luokka:Yhdysvaltalaiset historioitsijat Luokka:Michiganin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Kaulanperän pesäpallokenttä

Kaulanperän pesäpallokenttä sijaitsee Pöytyän Kumilassa. Kentän pinnoite on hiekkatekonurmi. Kaudesta 2014 lähtien kenttä on nimetty yhteistyösopimuksen mukaan Kymppi-Katto Areenaksi. Vuonna 2015 kentällä otettiin käyttöön sähköinen tulostaulu, jonka rahoittamiseksi tukea antoivat paikalliset Lions Clubit ja yksityishenkilöt. Pöytyän Urheilijoiden pesäpallojoukkueet ovat kentän pääasiallisia käyttäjiä. Miesten Ykköspesis-joukkue pelaa pesäpallokentällä kotiottelunsa. == Lähteet == Luokka:Pesäpallostadionit Luokka:Pöytyän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pöytyän urheilu
Luettelo Myrskylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Myrskylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Myrskylän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Myrskylän uusi hautausmaa, kirkolta luoteeseen; Keskustie 3 Myrskylän kirkonkylä 1963 100px Lasse Virénin patsas Keskustien varrella (puistikossa Keskustie 9 ja 11 välissä) Myrskylän kirkonkylä 1994 Myrskylän ilmavalvontatornin muistomerkki, Lotta Svärd -muistomerkki Myrskylän ilmavalvonta-asema, Sepänmäki Myrskylänkylän Kentänmäki 2009 Myrskylän mänty Kunnantalon edessä, Virastotie 5 Myrskylän kirkonkylä Myrskylän toisen kirkon (1639-1800) muistokivi Myrskylän vanha hautausmaa, Keskustie 3 (suuntaa antava paikkalinkki) Myrskylän kirkonkylä Nimetön muistokivi Myrskylän uuden hautausmaan itäpuolella, Veteraanitien ja Keskustien risteyksessä Myrskylän kirkonkylä 100px SankaripatsasMyrskylä, Myrskylän vanha hautausmaa; Sotasampo.fi Myrskylä kirkon sankarihautausmaa, Keskustie 3 Myrskylän kirkonkylä 1950 100px Vakaumuksensa puolesta kuolleiden muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kuolleiden muistomerkki, Myrskylä; Punaisten muistomerkit Myrskylän vanha hautausmaa, Keskustie 3 Myrskylän kirkonkylä 1946 Veteraanipatsas Myrskylä kirkon lounan puoleisessa sisäkulmassa, Keskustie 3 Myrskylän kirkonkylä 1994 100px Ystävyyden sinetti eli "Kankkilan urheilukentän maapallo" Kankkilan urheilukenttä, Humalakoskentie 460 Kankkila ja 2015 ==Lähteet== Luokka:Myrskylä Myrskylä
Peppi Aralehto

Peppi Aralehto (s. 1979 Tukholma) on suomalainen pitopalvelukokki. Hän voitti suomalaisen Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2000. Hän työskenteli tuolloin Petteri Luodon ja Pekka Terävän kanssa samassa ravintolassa. Vuonna 2017 Aralehto oli päivätöissä vastaten mainostoimisto N2:n lounasravintolasta. Hän on toiminut aiemmin muun muassa ravintola Havis Amandanssa, Meritorpassa, Chez Dominiquessa, G. W. Sundmansissa, Savoyssa, Gagussa ja ulkomailla (Ruotsin Edsbacka Krog, Tanskan Restaurang Cristie, Kaliforniassa, Alpeilla ja Norjassa). Hän on toiminut Petteri Luodon assistenttina Bocuse d’Or -kilpailussa. Hänen puolisonsa on Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2003 voittanut Ari Ruoho. Aralehto on yhdessä miehensä kanssa laatinut Helsingin Sanomien kuukausiliitteen ruokapalstaa. Palstan kolmen ensimmäisen vuoden pohjalta on koottu keittokirjakin. ==Teokset== * Peppi Aralehto, Ari Ruoho ja Jouni K. Kemppainen (2013) Kuukausiliitteen keittokirja. Helsingin Sanomat, ISBN 9789525557596. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kokit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heikki Liekola

Heikki Liekola (s. 1984 Vantaa) on suomalainen keittiömestari. Hän voitti suomalaisen Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2014 kolmannella osallistumiskerrallaan kilpailuun. Hän työskenteli voittaessaan Grotesk Meatbar -ravintolassa. Hän on työskennellyt aiemmin esimerkiksi G. W. Sundmans, Lux Stockholm ja Olo, F12 ja Postres -ravintoloissa. Hän on toiminut muun muassa Olon keittiömestarina. Hän aloitti työskentelyn ravintola Askissa vuoden 2018 alusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla== * Esittelyssä Vuoden kokki 2014 Heikki Liekola (foodiac.fi) * Gastro Helsinki 2014: Vuoden Kokki Heikki Liekola, haastattelu Metoksen osastolla (video, kesto runsas 7 min) (vimeo.com) Luokka:Suomalaiset kokit Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Askolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Askolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Askolan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Askolan seurakunnan 375-vuotismuistomerkkiKirkkomaalla jännätään uuden elämän nousua Askolan kirkon edustalla, Askolantie 21 Askolan kirkonkylä Askolan koululaiset 2014 Ensimmäisen kirkon muistokiviKirkko; Askolanseurakunta.fiAskolan kirkko; Museovirasto Kellotapulin edessä, Askolantie 21 Askolan kirkonkylä 1936 Johannes Linnankosken patsas Kunnantalon piha, Askolantie 30 Askolan kirkonkylä 1965 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Askolan hautausmaa, Askolantie 21 Askolan kirkonkylä 1955teksti kivessä Sankarihaudan muistomerkkiAskola, Askolan sankarihautausmaa; Sotasampo.FiTuomisto 1998, s. 279. Askolan sankarihautausmaa, Askolantie 21 Askolan kirkonkylä 1949 100px ==Lähteet== * ===Viitteet=== Julkiset taideteokset ja muistomerkit Askola
Luettelo Lapinjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Lapinjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lapinjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Ernst Gustav von Hertzenin muistokivi Lapinkylä, Lapinkyläntie 391 G. G. Rosenqvistin muistomerkki Sibbeksentie/Lapinjärventie ("ruotsalaisen kirkon edessä") Kirkonkylä 1956 100px Gustaf Anderssonin muistokivi (sillanrakentaja) Hiomaton muistokivi, jossa hakattu teksti, kivisillan kupeessa kuusen juurella; Hopenbackantie 135 Hilda Käkikosken muistomerkki Kievarintie 2 Porlammi 1941 100px Jean Sibeliuksen muistokivi Katariinan puisto Kirkonkylä Emil Cedercreutz 1945 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Lapinjärven uusi hautausmaa, Lapinjärventie 2 Kirkonkylä 2003 100px KypäräkiviKypäräkivi; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Kirjaston ja Brofogdasin välissä, Lukkarinpolku 5 Kirkonkylä 1997 Lantmannaskolan i Östra Nyland -muistolaatta Lukkarinpolku 5 D Kirkonkylä Neuvostoliittolaisten lentäjien muistolaattaLaatta suuressa maakivessä; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Muistolaatalle menevän metsäautotien lähtökohta on aivan Loviisan ja Lapinjärven rajalla osoitteessa Lapinjärventie 1638 (Loviisan osoite). Metsäautotietä muistolaatalle 1,6 km Rutumi 1985 Nils Silfvastin muistolaatta Lapinjärven kirkkomaan aita, Katariina-puiston puolella Kirkonkylä 1948 (kaiverrus laatassa) 100px Pieni näkki Hopenbacka Lekstrand; Hopenbackantie 135 1950-luku Sankarimuistomerkki, LapinjärviLapinjärvi, Lapinjärven sankarihautausmaa Pyhä Huone; Sotasampo.fi Lapinjärven sankarihautausmaa, Lappträskvägen 2 Kirkonkylä 1945 100px Sotasairaalan ja autokomppanian muistolaattaMuistolaatta; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Sjökullan kartano, A-talon seinä; Latokartanontie (karttalinkki likimääräinen) Ingermaninkylä 2001 Vapaussodan v. 1918 valkoisten muistomerkki, Lapinjärvi Lapinjärven kirkon hautausmaa Kirkonkylä 1921 VeteraanikiviVeteraanikivi; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Katariinan puisto, Lapinjärventie 18 Kirkonkylä 1992 ==Lähteet== Luokka:Lapinjärvi Lapinjärvi
Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Virtain kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Asevelihengen muistomerkki / "Veljet, vesitilkka tuokaa"Asevelihengen muistomerkki 1939–1945 Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Killinkoskentie 1212 Hauralanvuori ja 1995 Carl Neun muistomerkki Killinkosken tehdasmiljöö, Inkan tehtaan edessä nimikyltin kohdalla I.K. Inhan muistomerkki Torisevajärvientie 515 Toriseva 2015 Jatkosotaan lähdön muistolaatta Opistotalon seinä, Virtaintie 19 1984 Kansalaissodan v. 1918 punaisten muistomerkki, VirratVakaumuksensa puolesta henkensä antaneiden muistomerkki, Virrat; Punaisten muistomerkitVakaumuksensa puolesta henkensä antaneiden muistomerkki Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virtain kirkon kirkkotarha, Rantatie 9 Virrat 1974 Karhunkynsipurje Virtain laivarantaan johtavan Pohjolantien alkupää, Rantatie 19 Karjalaan jääneiden muistomerkki Virtain kirkon pihamaa, Rantatie 9 100px Killi Jättiläisen ja Killi Koskenhaltijan patsas Wanhan tehtaan piha, Inkantie 60 ja Kuokkapatsas Vaskivesi, Purrantie (Tuomo Poukan Kunnaan tila, Purrantie 30 tienoilla) 1930 Martti Kitusen muistomerkkiKarhunkaataja Kitusen muistomerkki Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Suomen muistomerkit, s. 180 Kotala-talon pihassa n. 15 km päässä Virtain keskustasta, Vironkoskentie 101 1936 Nuori karhuNuori karhu Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virtain kirjaston piha, Mäkitie 2 2003 100px Pro Patria Virtain kirkon pihamaa, Rantatie 9 1992teksti muistomerkissä Sankarimuistomerkki, KillinkoskiSankarimuistomerkki Killinkoski Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virrat, Killinkosken hautausmaa; Sotasampo.fi Killinkosken sankarihautausmaa, Inkantie 2 Killinkoski 1953 100px Sankarimuistomerkki, VirratVirrat, Virtain vanha hautausmaa; Sotasampo.fiSankarimuistomerkki Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virtain kirkon sankarihautausmaa, Rantatie 9 Virrat 1950 100px VaivaispoikaVaivaispoika Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virtain kirkkopuisto, Rantatie 9 1926, valettu pronssiin 1956 100px Vanhainkodin muistokiviVanhainkodin palon muistomerkki Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Suomen muistomerkit, s. 179 Lakarintie 611 ja 1989 100px Vapaussodan v. 1918 valkoisten muistomerkki, VirratValkoisten muistomerkki Virrat; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Virtain kirkon kirkkotarha, Rantatie 9 Virrat 1920 Vaskiveden taistelujen muistomerkki Vaskivedentie 1490 1928 Virtain aallotPatsastalkoot Pirkanmaalla; Solmu Virtain aallot; Pirkanmaanpatsaat; Tampereen taidemuseo Kantatie 66 liikenneympyrässä, Asematie 1 1997 100px ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Virrat Virrat
Luettelo Kihniön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kihniön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kihniön kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva J. J. Rothin muistokivi Kihniön museon edessä Keskusta 1958 SankaripatsasKihniö; Sotasampo.fi Kihniön kirkon sankarihauta-alue, Kuruntie 14 Keskusta 1953 Vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Kihniön kirkon sankarihauta-alue, Kuruntie 14 Keskusta 1923 == Katso myös == * J. J. Roth ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kihniö Kihniö
Tenkterit

Tenkterit (lat. Tencteri) olivat germaaniheimo, joka yhdessä usipetien kanssa ylitti Reinin vuonna 59 tai 58 eaa. Caesar kukisti tenkterit nykyisen Koblenzin luona 55 eaa. Heimo ylitti Reinin uudelleen 17 tai 16 eaa. ja aiheutti roomalaisille huomattavai tappioita. Drusus voitti heidät lopullisesti 12 tai 11 eaa. Tenkterit sulautuivat lopulta frankkeihin.Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 564 == Lähteet == *Paavo Castrén ja Leena Pietilä- Castrén: Antiikin käsikirja. Otava 2000. ISBN 951-1-12387-4. Luokka:Germaaniheimot
Luettelo Ilmajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Ilmajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ilmajoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD III/KTR10 9. patterin perustamispaikan muistolaatta Luoman koulu, Luomantie 77 Luomankylä 2001 III/KTR10 7. ja 8. patterin perustamispaikan muistolaatta Etelä-Pohjanmaan Opisto Luomankylä 1997 III/KTR10 esikunnan ja esikuntapatterin perustamispaikan muistolaatta Ilmajoen maatalousoppilaitos Peurala 1999 Aallon patteriston muistokivi Aallon patteriston perinnetalon nurmikenttä, Ilmajoen museon piha Ilmajoen kirkonkylä 100px Erkki Ala-Könnin muistomerkki Ilkan kenttä, kunnantalon vieressä; Museopolku Ilmajoen kirkonkylä , peruskivessä oleva mitali 1988, mitali 1981 Ilkan patsas Ilkan kenttä, Museopolku Ilmajoen kirkonkylä 1924 Ilmajoen kirkkoherrojen muistomerkki Vanha hautausmaa, Ilkan kentän lähellä Ilmajoen kirkonkylä 50px50px Jaakko Ilkan talon muistomerkki Vesikon tienhaarassa tien 7000 varrella, Ilmajoentie 195 Koskenkorva 1993 Kaatuneiden muistomerkkiAimo Tukiainen; Kuvataiteilijamatrikkeli.fiIlkka 14.6.1949 Ilmajoen kirkon sankarihautausmaa Ilmajoen kirkonkylä 1949 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistoristi Ilmajoen kirkon pihamaa Ilmajoen kirkonkylä Nandor Mikola 100px Lakeuden raivaaja Ilkan kenttä, Museopolku Ilmajoen kirkonkylä 1954 100px 100px Nuijamiesten muistomerkki (Santavuoren taistelun muistomerkki) Kapalankangas Koskenkorva 1925 100px Nälkävuosien uhrit Ilmajoen kirkon pihamaa Ilmajoen kirkonkylä 100px Samuel Rinta-Nikkolan paasi Nikkolan sillan itäpäässä Nikkola 100px 100px Sankarihauta-alueen opastepatsas Ilmajoen kirkon sankarihautausmaa Ilmajoen kirkonkylä 2007 100px Sonni-patsas Ilmajoen maatalousoppilaitoksen pihamaa Peurala 1954 100px Sotaan lähteneiden muistokivi Ilmajoen museon piha Ilmajoen kirkonkylä Sotasairaalan muistolaatta Etelä-Pohjanmaan Opisto Luomankylä Suomen vanhin osuuskauppa -muistokivi Pitkänmäentien varrella, Nopankylän kaupanmäeltä puolisen kilometriä Huissin suuntaan Nopankylä 1993 Vaivaisukko Ilmajoen kirkon edustalla, kellotapulin seinustalla Ilmajoen kirkonkylä Vanhan kirkon muistomerkki Vanha hautausmaa Ilkan kentän vieressä Ilmajoen kirkonkylä 100px Vapaussodan sankaripatsas Ilmajoen kirkon hautausmaa Ilmajoen kirkonkylä 1924 Viestipataljoona 5:n muistolaatta Ilmajoen lukion vanhan rakennuksen seinä Ilmajoen kirkonkylä Voima ja vastavoima (Voima- Vastavoima -monumentti)Heikki Häiväoja: Voima-Vastavoima -monumentti 1988, Altian Koskenkorvan tehdas, Ilmajoki; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Koskenkorvan tehtaiden pääportti Koskenkorva 1988 100px Värkkilän muistokivi ja -risti Kalajaismaa, tien 6880 varrella Nopankylä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Ilmajoki *
São Vicente de Foran luostari

São Vicente de Foran luostari on 1600-luvulla rakennettu luostari Lissabonissa. Luostari perustettiin alun perin 1100-luvun puolivälissä. Luostarikirkosta löytyy useiden Portugalin kuninkaallisten hautoja. Luostarikirkolla on renessanssityylinen julkisivu. Kirkon nykyinen kupoli on rakennettu vuoden 1755 jälkeen, sillä vanha kupoli sortui Lissabonin maanjäristyksessä. Kirkon esineistöön kuuluu Intiassa 1700-luvulla norsunluusta veistetty Jeesusta esittävä patsas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Portugalin luostarit Luokka:Lissabonin rakennukset ja rakennelmat
Luettelo Juupajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Juupajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Juupajoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Hyytiälä-kiviHyytiälä- kiven paljastamisjuhla 11.9.2017; Teollisuuden metsänhoitajat ry 21.9.2017 Hyytiälän metsäasema, Hyytiäläntie 124 Hyytiälä , Kari Salminen 2017 Kallenaution reliefiKallenaution reliefi Juupajoki; Tampereen taidemuseo Kallenaution kestikievarin portin pieli, Kallenautiontie 327 Hyytiälä Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Juupajoen kirkon hautausmaa, Kopsamontie 230 Kopsamo 100px "Pro patria - pro silvis" -muistomerkki (Menneiden metsämiespolvien muistomerkki)Suomen muistomerkit, s. 56 Hyytiälän metsäasema, Hyytiäläntie 124 Hyytiälä 1952 Punaisten muistomerkkiPunaisten muistomerkki - Punaisten muistomerkit Lylyntie (yhdystie 3422), noin 400 m Orivesi-Mänttä-tieltä (kantatie 58) Lyly 1961 100px Salokunnan saarnahuoneen muistokiviJokiniemi-Talvisto et al. 2003:385-387. Pyhämäki Salon tilan maalla Salokunta 1980 SankarimuistomerkkiJuupajoki, Juupajoen sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Juupajoen kirkon sankarihautausmaa, Kopsamontie 230 Kopsamo 1951 Sotaanlähdön muistolaattaSotaanlähdön muistolaatta; Siiri, Tampereen seudun museot Juupajoen seurantalo Suomelan piha, Kopsamontie 254 Kopsamo Suojeluskuntatalon muistolaatta Juupajoen seurantalo Suomelan piha, Kopsamontie 254 Kopsamo VaivaisukkoJokiniemi-Talvisto et al. 2003:74-75. Juupajoen kirkko, kellotapulin seinusta; Kopsamontie 246 Kopsamo Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki - Punaisten muistomerkit Juupajoen kirkon hautausmaa, Kopsamontie 230 Kopsamo Vapaussodan v. 1918 muistomerkki Juupajoen kirkon hautausmaa, Kopsamontie 230 Kopsamo 1920 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Juupajoki Juupajoki
Mickey

Mickey on yhdysvaltalaisen laulajan ja koreografin Toni Basilin vuoden 1981 kappale hänen esikoisalbumiltaan Word of Mouth. Kappaleen sanoittivat Mike Chapman ja Nicky Chinn nimellä ”Kitty”. Sen äänitti ensimmäisenä brittiyhtye Racey vuonna 1979 julkaistettavaksi heidän esikoisalbumillaan Smash and Grab. Toni Basil muutti kappaleen nimen nimestä ”Kitty” nimelle ”Mickey” tehdäkseen kappaleen, joka kertoo miehestä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1982 kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset popkappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset uuden aallon kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Schwarzwaldin kakku

Schwarzwaldin kakku () on Saksasta peräisin oleva kakku. Nimensä se on mahdollisesti saanut Schwarzwaldin alueen kansallispukujen mukaan, joiden värimaailmaa kakku toistaa. Kakun valmistamiseen käytetään kirkasta kirsikoista valmistettua hedelmäviinaa (Kirschwasser). Alun perin saksalainen kakkuresepti on sittemmin yleistynyt ympäri maailmaa. ==Historia== Schwarzwaldin kakun tarkkaa syntypaikkaa tai -aikaa ei tunneta. Kunnia kakun keksimisestä annetaan usein Bodenjärven tuntuman Radolfzell am Bodenseen kaupungissa eläneelle Josef Kellerille (1887–1981). Kellerin sanotaan keksineen kakun vuonna 1915, kun hän työskenteli Bad Godesbergissa Café Agnerissa. Joidenkin muiden lähteiden mukaan kakku syntyi vasta vuonna 1930, ja sen keksijä oli Tübingenissa asunut kokki. Dr. Oetkerin julkaisema Backen macht Freude mainitsee kakun vasta vuonna 1951. On todennäköistä, että resepti oli alun perin vain ammattilaisten käytössä, ja se levisi tavallisen kansan käyttöön tätä kautta. Sittemmin resepti on yleistynyt Saksan ohella eri puolilla maailmaa. ==Valmistus== Kakku on mahdollisesti saanut nimensä Schwarzwaldin alueen kansallispuvun mukaan. Kakku muistuttaakin ulkoisesti hieman musta-valko-punaista asua. Kakun toinen oleellinen osa ovat kirsikat. Schwarzwaldin alueella on kasvatettu kirsikkapuita jo vuosisatoja. Kakku koostuu sokerikakusta ja ohuesta suklaamurotaikinapohjasta. Valmistukseen käytetään runsaasti kirsikkabrandyä (kirschwasser). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kakut Luokka:Saksalainen keittiö
Akutuq

Akutuq on Alaskan alkuperäiskansa inuitien keskuudessa perinteisesti valmistettu ruokalaji. Sen perinteisiin ainesosiin kuuluvat esimerkiksi karibunrasva, merinisäkkäistä saatava öljy, lumi ja makua antamaan lisättävät marjat. Ruokalajin nimi akutuq tarkoittaa sekoittamista. ==Valmistus== Valmistettaessa jouduttiin ottamaan huomioon paikallisesti saatavilla olevat raaka-aineet. Akutuqin valmistukseen on perinteisesti käytetty karibun ohutsuolen ympäriltä kerättyä kovaa ja valkoista rasvaa. Joskus karibun rasvan sijaan on käytetty esimerkiksi kalanrasvaa, josta valmistetun akutuqin rakenne on kuitenkin heikompi. Rasvaa pehmennetään vispaamalla, kunnes siitä tulee kuohkeaa massaa. Massaan lisätään kirkasta ja keltaista hylje- tai valasöljyä, joka vatkataan osaksi massaa sormin. Öljyä saadaan ensin nylkemällä traani ruhosta ja pesemällä se verestä. Tämän jälkeen traani varastoidaan puisiin tai nykyisin muovisiin säiliöihin. Traanin pinnalle muodostuu monityydyttämättömiä rasvahappoja. Öljyä ja rasvaa vatkataan sekaisin noin 45 minuuttia ja sekaan lisätään hieman vettä. Ruokalajin nimi akutuq tarkoittaa sekoittamista. Massa muistuttaa valmistuksen tässä vaiheessa kuohukermaa ja siihen lisätään sille makua antavat ainesosat. Usein käytettyihin aineisiin kuuluvat esimerkiksi alaskanvatukka ja mustikka. Sokeria on käytetty 1800-luvun puoliväliltä lähtien, jolloin sen toivat alueelle valaanpyytäjät. Marjojen ohella annokseen saatetaan lisätä lunta. Ainesosien suhde on tavallisesti yksi osa rasvaa, yksi osa öljyä ja neljä osaa proteiinia tai kasvismateriaa. Perinteisesti akutuqia saatettiin valmistaa suuri määrä kerralla, ja se varastoitiin ikiroudan kylmentämiin kellareihin. ==Historia== thumb|Akutuqin valmistuksessa käytetty puinen astia eli tumnaq vuoden 1910 paikkeilta. Akutuqin historiaa ei tunneta. Mahdollisesti se tuli Pohjois-Amerikkaan jo ensimmäisten nykyisen Beringinsalmen ylittäneiden ihmisten mukana. Aina 1900-luvun alkupuolelle saakka oli tapana järjestää markkinat, joille saattoi saapua inuiteja satojenkin kilometrien päästä. Markkinoilla eri alueilta saapuneet vaihtoivat keskenään hyljeöljyä karibunrasvaan. Joillakin markkinoilla järjestettiin jonkinlaisia akutuqin valmistuksen kilpailuja. Niihin saattoi kuulua aqutuqit, joihin kilpailijat pyrkivät käyttämään mahdollisimman erikoisia raaka-aineita, kuten kuivattua kalaa, linnunmunia, karibun vatsan sisältöä, verta, majavaa tai saukkoa. Akutuqin valmistus on vähentynyt nykyaikana, ja sen valmistuksen taitavat ovat vanhentuneet. Jotkut ovat pyrkineet nykyaikaistamaan akutuqin valmistustapoja, esimerkiksi käyttämällä karibun ja hylkeen sijaan kasvisrasvaa tai oliiviöljyä ja sekoittamalla annoksen tehosekoittimella. ==Lähteet== Luokka:Eskimoiden ruoka Luokka:Ruokalajit
Veneetit

Veneetit olivat Adrianmeren pohjukassa asunut kansa, joka puhui itaalista, latinalle sukua ollutta veneetin kieltä. Esihistoriallisena aikana veneettien keskuspaikka oli Ateste, ja he kykenivät puolustautumaan sekä etruskeja että gallialaisia vastaan. Veneetit kasvattivat hevosia ja kävivät Baltian maiden kanssa meripihkakauppaa. Historiallisena aikana veneettien tärkein kaupunki oli Patavium (Padova) ja myöhemmin Aquilea. Veneetit olivat roomalaisten liittolaisia taistelussa kelttejä ja Hannibalia vastaan ja roomalaistuivat ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Veneettien tärkein jumaluus oli parannuksen jumalatar Reitia, joka samaistettiin sittemmin Junoon. Muista itaalisista kansoista poiketen veneetit eivät käyttäneet sukunimiä, vaan isän ja aviomiehen nimestä johdettuja patronyymisiä adjektiiveja, jotka liitettiin individuaalinimeen.Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 620 == Lähteet == *Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava 2000. ISBN 951-1-12387-4. Luokka:Muinaiset kansat Luokka:Italian historia Luokka:Antiikki Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset
Get Ready!

__NOTOC__ Get Ready! on alankomaalaisen eurodance-yhtyeen 2 Unlimitedin esikoisalbumi, joka julkaistiin 24. helmikuuta 1992. Albumi sisältää 2 Unlimitedin läpimurtohitin ”Get Ready for This”. Get Ready! sijoittui Alankomaiden musiikkilistan sijalle 12. Suomessa se sijoittui Suomen virallisen listan sijalle 40. ja oli musiikkilistalla yhteensä kaksi viikkoa. == Kappaleet == === Euroopan painos === # # # # # # # # # # # # # # # === Britannian painos === # # # # # # # # # # # # # # === Yhdysvaltain ja Kanadan painos === # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:2 Unlimitedin albumit Luokka:Vuoden 1992 esikoisalbumit
Țuică

Țuicǎ ) on perinteinen romanialainen alkoholijuoma. Se on periaatteessa luumuista valmistettavaa hedelmäviinaa, jolla on omat valmistus- ja käyttöperinteensä. Erityisesti perinne on vahvaa Ardealissa eli Transilvaniassa. Țuicǎ tunnetaan unkarinkielisistä kirjoituksista jo 1300-luvun lopulta Bistrițan alueelta, silloin kirjoitusasussa "cujka". Vastaava juoma tunnetaan muissa osissa Romaniaa nimillä pǎlincǎ ja horincǎ, mutta erona esimerkiksi unkarilaiseen pálinkaan on väkevyydessä ja valmistusaineissa. Țuicăan ei esimerkiksi ikinä käytetä aprikoosia, vaan aina luumua. Valmistusta on paljon maatiloilla laillisena kotipolttona. Juoman alkoholipitoisuus on 20–60 %. Valmistusta varten luumut poimitaan elokuussa, ja niistä otetaan pois sinihappoa sisältävät kivet. Mäskin annetaan käydä noin kaksi kuukautta. Sen jälkeen rankki tislataan yleensä kahdesti, ja vahvuusprosentiksi saadaan jopa noin 55–60. Tisle kypsytetään puutynnyrissä, jotka ovat mieluiten akaasiaa. Tuote sekoitetaan kuumaan veteen, joten lopullinen vahvuusprosentti jää alle väkiviinan tason. Juomaa nautitaan kyytipoikana useimmiten porsaanlihan kera, ja sillä katsotaan olevan myönteisiä vaikutuksia ruoansulatuksen kannalta. Juoman voidaan antaa kypsyä myös tammitynnyrissä 10 vuoden ajan, jolloin sen maku ja tuoksu kehittyvät. Talvisin țuicǎa juodaan myös lämmitetään. == Lähteet == Luokka:Viinat Luokka:Romanialainen keittiö Luokka:Moldovalainen keittiö
Dodge Ram Van

Dodge Ram Van on pakettiauto, jota Chrysler Corporation valmisti vuosina 1971–2003. Sitä koottiin Pillette Road Truck Assembly -tehtaalla, Windsorissa, Kanadassa. == Sukupolvet == Tiedosto:1970s Dodge SportVan.jpg|Ensimmäinen sukupolvi (1971–1978) Tiedosto:Dodge-Ram-Wagon.jpg|Toinen sukupolvi (1979–1993) Tiedosto:Dodge-Ram-Van.jpg|Kolmas sukupolvi (1994–2003) Ram Van Luokka:Pakettiautot Luokka:1970-luvun autot Luokka:1980-luvun autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
National Semiconductor PACE

thumb|right|250px|Suoritinpiiri PACE () oli National Semiconductorin valmistama 16-bittinen mikroprosessori. Suoritin julkaistiin vuonna 1974 ja se oli ensimmäinen 16-bittinen mikroprosessori. Suorittimessa on neljä yleiskäyttöistä 16-bittistä rekisteriä. Suoritin perustui Data General NOVA -minitietokoneen rakenteeseen. == Lähteet == Luokka:Suorittimet
Viestijono

Viestijono () on prosessien välinen kommunikaatiotapa, jota käytetään jossakin muodossa useissa eri käyttöjärjestelmissä. Jonot on tyypillisesti toteutettu linkitettynä listana. Jonot on tarkoitettu asynkroniseen kommunikointiin. Jonoja toteutetaan myös käyttöjärjestelmäriippumattomilla tavoilla ja käyttäjäavaruudessa (ytimestä riippumatta), esimerkiksi Java Message Service. System V -tyylisessä Unix-rajapinnassa jonoja käsitellään järjestelmäkutsujen `msgget()` ja `msgctl()` avulla. Jonoihin voidaan lisätä ja poistaa viestejä funktioilla `msgsnd()` ja `msgrcv()`. POSIX-tyylisessä rajapinnassa jonoja käsitellään järjestelmäkutsulla `mq_open()`, ja viestejä lähetetään ja vastaanotetaan funktioilla `mq_send()` ja `mq_receive()`. Windows toteuttaa viestijonon funktioilla `DispatchMessage()`, `GetMessage()` ja `PostMessage()`. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * msgget The Open Group Base Specifications * msgctl The Open Group Base Specifications * Message Queues Luokka:Käyttöjärjestelmätekniikka
Aitokirpat

Aitokirpat (Altica) on lehtikuoriaisten (Chrysomelidae) heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 300 lajia. == Lajeja == *Koivukirppa (Altica aenescens) *Altica ampelophaga *Luhtakirppa (Altica lythri) *Altica carduorum *Altica brevicollis *Altica quercetorum *Altica tamaricis *Altica deserticola *Altica engstromi *Hormukkakirppa (Altica oleracea) *Horsmakirppa (Altica chamaenerii) *Suokirppa (Altica palustris) *Altica helianthemi *Kanervakirppa (Altica longicollis) *Altica opacifrons *Altica carinthiaca *Altica impressicollis == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Aitokirpat (Altica) *ITIS: Altica *Bug Guide: Altica *Bug Guide: Altica kuvia *University of Wrocław: Altica, värikuvia lajeista *
Get Ready for This

Get Ready for This on alankomaalaisen eurodance-yhtyeen 2 Unlimitedin single, joka julkaistiin syyskuussa 1991. Kappale on yksi useimmin soitetuista kappaleista urheilutapahtumissa ympäri maailmaa. Se oli Green Bay Packersin aloituskappaleena 45. Super Bowlissa sekä kahden NBA-joukkueen, Orlando Magicin ja San Antonio Spursin aloituskappaleena. Kappale on ollut myös useiden Major League Baseball -joukkueiden aloituskappaleena, muun muassa Cincinnati Redsin, Cleveland Indiansin, Colorado Rockiesin, Detroit Tigersin, Houston Astrosin, Miami Marlinsin, New York Yankeesin, Philadelphia Philliesin, Pittsburgh Piratesin sekä San Diego Padresin. Myös NHL:n joukkueet Montreal Canadiens ja San Jose Sharks ovat käyttäneet sitä aloituskappaleenaan. ”Get Ready for This” on esiintynyt useissa elokuvissa, kuten Space Jam, Anna palaa!, Chandaal, Happy Gilmore – ammattilainen, Scooby- Doo 2: Monsterit vapaalla, Poutapilviä ja lihapullakuuroja 2 ja Lego Elokuva. Televisiosarjoja, joissa kappale on esiintynyt, ovat muun muassa Moesha, Frendit ja Rillit huurussa. ==Lähteet== Luokka:2 Unlimitedin kappaleet Luokka:Vuoden 1991 kappaleet
Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä

Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä on suomalainen kotiseutuaiheinen julkaisusarja. Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys julkaisi sarjaa yhteensä 46 osaa vuosina 1925–1973. Forssan museo on julkaissut sarjan kaikki osat digitoituna verkkopalvelussaan. Yhdistyksen toinen julkaisu on vuodesta 1924 ilmestynyt ja edelleen ilmestyvä Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja. Sen osista oli vuonna 2017 julkaistu verkossa vain muutamia vanhimpia. ==Lähteet== Luokka:Lounais-Häme Luokka:Kotiseutujulkaisut
Palazzo Contarini del Bovolo

Palazzo Contarini del Bovolo on goottilaistyylinen palatsi Venetsiassa lähellä Pyhän Markuksen toria. Palatsi on rakennettu Contarinin perheelle 1400-luvulla ja sen suunnittelija on Giovanni Candi. Se on tunnettu erityisesti etanaportaiksi nimitetyistä spiraalimaisista ulkoportaistaan. Portaiden virallinen nimi on Scala Contarini del Bovolo. Rakennuksen seinustalla olevat portaat on rakennettu istriankivestä ja punatiilestä. Niiden suunnittelija on Giorgio Spavento ja ne valmistuivat vuonna 1499.Scala Contarini del Bovolo. Italyheaven. Viitattu 3.12.2017. ==Lähteet== Luokka:Venetsian rakennukset ja rakennelmat
Varsikirpat

Varsikirpat (Chaetocnema) on lehtikuoriaisten (Chrysomelidae) heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 450 lajia. Varsikirppojen eri lajien koko vaihtelee 1,1–3,25 mm välillä. Varsikirppojen eri lajien tunnistaminen on vaikeaa ja yleensä mahdotonta valokuvista. Tunnistamiseen vaaditaan usein tarkkaa urospuolisen lajin sukupuolielimien tutkimista. == Lajeja == *Chaetocnema semicoerulea *Juurikaskirppa (Chaetocnema concinna) *Piennarkirppa (Chaetocnema picipes) *Chaetocnema tibialis *Chaetocnema breviuscula *Chaetocnema obesa *Ketokirppa (Chaetocnema aerosa) *Viljakirppa (Chaetocnema aridula) *Chaetocnema confusa *Korsikirppa (Chaetocnema mannerheimii) *Chaetocnema arida *Chaetocnema subcoerulea *Vainiokirppa (Chaetocnema hortensis) *Nevakirppa (Chaetocnema sahlbergii) == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Varsikirpat (Chaetocnema) *ITIS: Chaetocnema *Bug Guide: Chaetocnema *Bug Guide: Chaetocnema kuvia *University of Wrocław: Chaetocnema, värikuvia lajeista *