Luettelo Rooman keisareista

Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista. Suurin osa Rooman keisareista käytti arvonimeä augustus. Keisarin nimittämä seuraaja sai yleensä arvonimen caesar. Vuonna 293 keisari Diocletianus loi uuden järjestelmän, jossa hän jakoi valtakunnan kahteen osaan: kumpaakin johti augustus ja kummankin alaisena oli yksi caesar. == Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku == Luettelon värien selitykset Hallitseva keisari Usurpaattori eli vastakeisari, joka ei saavuttanut yleistä hyväksyntää Caesar eli apukeisari, joka oli yleensä myös hallitsevan keisarin nimittämä seuraaja Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Augustus Imperator Caesar Divi filius Augustus 23\. syyskuuta 63 eaa. – 19\. elokuuta 14 jaa. 2\. syyskuuta 31 eaa. (yksinhallitsija) 16\. tammikuuta 27 eaa. (keisariksi) – 19\. elokuuta 14 jaa. Rooman ensimmäinen keisari. Hänestä tuli yksinhallitsija vuonna 31 eaa., kun hän kukisti Marcus Antoniuksen. Vuonna 27 eaa. senaatti myönsi hänelle arvonimen ”Augustus” ja vuonna 23 eaa. kansantribuunin oikeudet. Hän adoptoi tyttärenpoikansa Gaius Caesarin ja Lucius Caesarin vuonna 17 eaa. Heidän kuolemansa jälkeen hän adoptoi poikapuolensa Tiberiuksen. Kuoli luonnollisesti. Tiberius Imperator Tiberius Caesar Augustus 16\. marraskuuta 42 eaa. – 16\. maaliskuuta 37 19\. syyskuuta 14 – 16\. maaliskuuta 37 Augustuksen vaimon Livian poika toisesta avioliitosta. Augustus adoptoi Tiberiuksen ja teki hänestä perillisensä. Kuoli luonnollisesti. Caligula Gaius Caesar Augustus Germanicus 31\. elokuuta 12 – 24\. tammikuuta 41 18\. maaliskuuta 37 – 24\. tammikuuta 41 Tiberiuksen veljenpojan Germanicuksen poika ja adoption kautta Tiberiuksen pojanpoika. Caligula murhattiin vuonna 41. Claudius Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus 1\. elokuuta 10 eaa. – 13\. lokakuuta 54> 25\. tammikuuta 41 – 13\. lokakuuta 54 Claudius oli Caligulan setä. Hänet myrkytettiin vuonna 54. 100px Nero Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus 15\. joulukuuta 37 – 9\. kesäkuuta 68 13\. lokakuuta 54 – 9\. kesäkuuta 68 Claudiuksen veljenpojan Caligulan siskonpoika, adoptoitu poika ja vävy sekä Augustuksen lapsenlapsenlapsenlapsi. Oli keisarina Rooman suuren palon aikaan, jonka Neron on väitetty aiheuttaneen. Teki itsemurhan vuonna 68. == Neljän keisarin vuosi == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Galba Servius Galba Imperator Caesar Augustus 24\. joulukuuta 3 eaa. – 15\. tammikuuta 69 8\. kesäkuuta 68 – 15\. tammikuuta 69 Senaatin julistettua Galban keisariksi Nero teki itsemurhan seuraavana päivänä.Kivimäki & Tuomisto 2005, s. 100. Galba oli ensimmäinen keisari, joka ei kuulunut Roomaa lähes sadan vuoden aikana hallinneeseen Juliusten-Claudiusten hallitsijasukuun. Galba nousi valtaan sotilaidensa ansiosta ja hänen hallituskautensa kesti vain seitsemän kuukauden ajan ennen kuin sotilaat murhasivat hänet. Otho Imperator Marcus Otho Caesar Augustus 28\. huhtikuuta 32 – 16\. huhtikuuta 69 15\. tammikuuta 69 – 16\. huhtikuuta 69 Otho kaappasi vallan Galbalta vuonna 69, mutta kärsi pian tappion taistelussa Vitelliuksen joukkoja vastaan. Sen jälkeen hän teki itsemurhan. Othon hallituskausi kesti vain kahdeksan viikkoa. Vitellius Aulus Vitellius Germanicus Imperator AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 109, 7\. syyskuuta 12 tai 15 – 20\. joulukuuta 69 2\. tammikuuta 69 – 20\. joulukuuta 69 Vitellius oli Germania Inferiorin maaherrana, kun hänen joukkonsa huusivat hänet keisariksi 2. tammikuuta 69. Myöhemmin kävi selväksi, että Otho oli kaapannut vallan Galbalta 15. tammikuuta. Vitelliuksen joukot kukistivat Othon, joka teki itsemurhan 16. huhtikuuta. Senaatti julisti tämän jälkeen Vitelliuksen keisariksi. Pian kuitenkin selvisi, että Vespasianus oli julistautunut keisariksi Juudeassa. Voitettuaan Vitelliuksen joukot taistelussa Vespasianuksen sotilaat murhasivat Vitelliuksen. == Flaviusten hallitsijasuku == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Vespasianus Imperator Caesar Vespasianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 114, 119 17\. marraskuuta 9 – 23\. syyskuuta 79 1\. heinäkuuta 69 – 23\. syyskuuta 79 Vespasianus julistautui keisariksi 1. heinäkuuta 69, sen jälkeen kun Vitellius oli noussut keisariksi. Senaatti myönsi Vespasianukselle keisarin valtaoikeudet 22. joulukuuta. Vespasianus kuoli luonnollisesti ja jätti vallan pojalleen Titukselle. Titus Imperator Titus Caesar Vespasianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 120, 124 30\. joulukuuta 39 – 13\. syyskuuta 81 24\. kesäkuuta 79 – 13\. syyskuuta 81 Titus oli Vespasianuksen vanhin poika ja oli kunnostautunut Juudean sotaretken aikana. Vespasianus antoi Titukselle useita keisarin valtaoikeuksista ja nimitti tämän pretoriaanikaartin prefektiksi. Titus kuoli sairauteen hallittuaan vain 26 kuukautta. Domitianus Imperator Caesar Domitianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 125 24\. lokakuuta 51 – 18\. syyskuuta 96 14\. syyskuuta 81 – 18\. syyskuuta 96 Domitianus oli Vespasianuksen nuorin poika ja Tituksen kuollessa hänestä tuli keisari. Domitianus oli epäsuosittu senaatin keskuudessa ja hänet murhattiin vuonna 96. == Adoptiokeisarit == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Nerva Imperator Nerva Caesar AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 133, 137 8\. marraskuuta 35 – 25. tai 27. tammikuuta 98 18\. syyskuuta 96 – 25. tai 27. tammikuuta 98 Nerva hallitsi vain 16 kuukautta. Hän adoptoi Trajanuksen, josta tuli hänen seuraajansa. Nervan kuolinsyynä oli luultavasi aivohalvaus. Trajanus Imperator Caesar Nerva Traianus Optimus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.138, 146 18\. syyskuuta 53 – 7. elokuuta 117 28\. tammikuuta 98 – 7. elokuuta 117 Trajanus kuoli sairauteen. Ennen kuolemaansa hän adoptoi Hadrianuksen. Hadrianus Imperator Caesar Traianus Hadrianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.148, 157 24\. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 138 11\. elokuuta 117 – 10. heinäkuuta 138 Hadrianus adoptoi Antoninus Piuksen. Tämä puolestaan adoptoi Hadrianuksen vaatimuksesta Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen. Antoninus Pius Imperator Caesar Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus PiusKivimäki ja Tuomisto, s.159 19\. syyskuuta 86 – 7. maaliskuuta 161 10\. heinäkuuta 138 – 7. maaliskuuta 161 Kuoli sairauteen. Marcus Aurelius Imperator Caesar Marcus Aurelius Antoninus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.165 26\. huhtikuuta 121 – 17. huhtikuuta 180 7\. huhtikuuta 161 – 17. huhtikuuta 180 Hallitsi yhdessä Lucius Veruksen kanssa. Nimitti poikansa Commoduksen hallitsijakumppanikseen vuonna 177. Kuoli sairauteen. Lucius Verus Imperator Caesar Lucius Aurelius Verus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 173, 176. 15\. tammikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 169 7\. huhtikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 169 Hallitsi yhdessä Marcus Aureliuksen kanssa. Kuoli halvauskohtaukseen. Avidius Cassius Imperator Caesar Gaius Avidius Cassius Augustus noin 120 tai 130 – heinäkuu 175 huhtikuu 175 – heinäkuu 175 Usurpaattori. Hänen omat upseerinsa murhasivat hänet. Commodus Imperator Caesar Lucius Marcus Aurelius Commodus Antoninus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s.177 21\. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 192 17\. huhtikuuta 180 – 31. joulukuuta 192 Isänsä Marcus Aureliuksen hallitsijakumppani vuodesta 177 eteenpäin. Yksinhallitsija vuodesta 180. Myrkytettiin ja kuristettiin hengiltä. == Viiden keisarin vuosi ja Severusten hallitsijasuku == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja 100px Pertinax Imperator Caesar Publius Helvius Pertinax AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 185http://www.livius.org/ei-er/emperors/emperors02.html 1\. elokuuta 126 – 28. maaliskuuta 193 31\. joulukuuta 192 – 28. maaliskuuta 193 Pretoriaanit ja senaatti valitsivat Pertinaxin keisariksi Commoduksen murhan jälkeen. Pretoriaanit murhasivat hänet. Didius Julianus Imperator Caesar Marcus Didius Severus Iulianus AugustusKivimäki ja Tuomisto, s. 188, 192 30\. tammikuuta 133 – 2. kesäkuuta 193 28\. maaliskuuta 193 – 1. kesäkuuta 193 Hallitsi vain 66 päivää. Murhattiin. Septimius Severus Imperator Caesar Lucius Septimius Severus Pertinax Augustus Arabicus Adiabenicus Pius Parthicus BritannicusKivimäki ja Tuomisto, s. 193 11\. huhtikuuta 145 – 4. helmikuuta 211 9\. huhtikuuta 193 – 4. helmikuuta 211 Septimius julistautui keisariksi 9. huhtikuuta 193. Senaatti syrjäytti Didius Julianuksen 1. kesäkuuta ja nimitti Septimiuksen keisariksi. Hän kuoli luonnollisesti ja jätti vallan pojilleen Caracallalle ja Getalle. Pescennius Niger Imperator Caesar Gaius Pescennius Niger Justus Augustus 19\. huhtikuuta 193 – huhtikuu 194 Usurpaattori Syyriassa. Clodius Albinus Imperator Caesar Decimus Clodius Septimius Albinus Augustus huhtikuu 193 – 19. helmikuuta 197 Usurpaattori Britanniassa. Caracalla Imperator Caesar Marcus Aurelius Severus Antoninus Pius Augustus Britannicus maximus Parthicus maximus Arabicus maximus Adiabenicus maximus Magnus Germanicus maximus 4\. huhtikuuta 186 – 8. huhtikuuta 217 4\. helmikuuta 211 – 8. huhtikuuta 217 Murhattiin. Geta Imperator Caesar Publius Septimius Geta Augustus 27\. toukokuuta 189 – 19. joulukuuta 211 4\. helmikuuta 211 – 19. joulukuuta 211 Murhattiin. Macrinus Imperator Caesar Marcus Opellius Severus Macrinus Augustus noin 165 – kesäkuu 218 11\. huhtikuuta 217 – kesäkuu 218 Teloitettiin. Diadumenianus Imperator Caesar Marcus Opellius Antoninus Diadumenianus Augustus 14\. syyskuuta 208 – kesäkuu 218 toukokuu 218 – kesäkuu 218 Macrianuksen poika ja kanssahallitsija. Teloitettiin. Elagabalus Imperator Caesar Marcus Aurelius Antoninus Augustus noin 203 – 11. maaliskuuta 222 16\. toukokuuta 218 – 11. maaliskuuta 222 Teloitettiin. Seleucus Usurpers under Elagabalus Polemius Silvius mainitsee Seleucuksen eräänä usurpaattorina Elagabaluksen hallituskauden aikana. Seleucus oli ehkä Moesian maaherra Julius Antonius Seleucus tai vuoden 221 konsuli M. Flavius Vitellius Seleucus. Uranius Uranius Antonius 218–235 ja/tai 253/4 Entinen orja. Polemius Silviuksen mukaan Uranius julistautui keisariksi Elagabaluksen hallituskauden aikana. Zosimuksen mukaan taas tämä tapahtui Severus Alexanderin hallituskaudella. Numismaattisten todisteiden mukaan Uraniuksen usurpaatio tapahtui vuosina 253–254. Gellius Maximus 219 Gellius Maximus saavutti senaattorin arvon, vaikka olikin vain lääkärin poika. Hänestä tuli Legio IV Scythican komentaja. Vuonna 219 hän julistautui keisariksi Elagabaluksen hallituskauden aiheuttaman sekaannuksen vuoksi. Elagabalus kukisti kuitenkin kapinan pian. Verus 219 Verus kipusi centuriosta senaattoriksi. Legio III Gallican komentajana hän julistautui keisariksi talvella 219. Elagabalus määräsi hänet teloitettavaksi ja legioonan hajotettavaksi. Severus Alexander Imperator Caesar Marcus Aurelius Severus Alexander Magnus Kivimäki ja Tuomisto, s. 193 1\. lokakuuta 209 – helmikuu 235 14\. maaliskuuta 222 – helmikuu 235 Teloitettiin. Rooman historian nuorin hallitsija. Edeltäjänsä Elagabaluksen serkku. == Sotilaskeisarit == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Maximinus Thrax Imperator Caesar Gaius Julius Verus Maximinus Germanicus maximus Augustus noin 172 – huhtikuu 238 helmikuu 235 – huhtikuussa tai 24. kesäkuuta 238 Maximinus oli ensimmäinen niin sanotuista sotilaskeisareista. Sotilaat murhasivat Severus Alexanderin ja huusivat Maximinuksen keisariksi. Maximinuksen kolmivuotinen hallituskausi koostui pääasiassa sotaretkistä. Senaattorit vihasivat Maximinusta ja kun Gordianus julistautui keisariksi, hän sai heti senaatin tuen. Gordianuksen kapinan kukistuttua senaatti nimitti Pupienuksen ja Balbinuksen keisareiksi. Lopulta Maximinuksen omat sotilaat murhasivat hänet. Gordianus I Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus noin 158 – 20. (?) tammikuuta 238 1\. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238 Gordianus oli Africa-provinssin maaherrana, kun hän kapinoi Maximinus Thraxia vastaan. Senaatti asettui heti Gordianuksen puolelle. Gordianus kärsi kuitenkin tappion Maximinuksen kannattajia vastaan ja teki itsemurhan. Gordianus II Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus noin 192 – 20. (?) tammikuuta 238 1\. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238 Julistautui keisariksi isänsä Gordianus I:n kanssa. Hän kuoli taistelussa Maximinus Thraxin kannattajia vastaan. Pupienus Imperator Caesar Marcus Clodius Pupienus Maximus Augustus 164 – toukokuu 238 helmikuu – toukokuu 238 tai 22\. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238 Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Pupienus oli aikaisemmin toiminut muun muassa kaupunkiprefektinä ja hän oli epäsuosittu kansan keskuudessa. Hän sai tehtäväkseen kerätä armeijan ja kukistaa Maximinuksen, joka aikoi hyökätä Italiaan. Maximinus kuoli kuitenkin ennen kuin armeijat ehtivät kohdata. Palattuaan Roomaan pretoriaanikaartin sotilaat surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen. Balbinus Imperator Caesar Decimus Caelius Calvinus Balbinus Augustus kuoli toukokuussa 238 helmikuu – toukokuu 238 tai 22\. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238 Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Balbinus jäi Roomaan samalla kun Pupienus lähetettiin sotimaan Maximinusta vastaan. Roomassa syttyi kuitenkin lähes sisällissota plebeijien ja sotilaiden välillä. Lopulta pretoriaanit surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen. Gordianus III Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Pius Felix Augustus 20\. tammikuuta 225 tai 226 – helmikuu 244 9\. toukokuuta tai 29. heinäkuuta 238 – helmikuu 244 Gordianus III oli Gordianus I:n tyttärenpoika. Epäsuosittujen Balbinuksen ja Pupienuksen aikana hänestä tehtiin caesar. Kun sotilaat murhasivat Balbinuksen ja Pupienuksen, pretoriaanit ja senaatti julistivat Gordianuksen keisariksi. Gordianus III kuoli sotaretkellä Persiassa, joko taistelussa tai sairauteen. Sabinianus 240 Gordianuksen noustua keisariksi eräs Sabinianus julistautui keisariksi Africassa. Hänet kukistettiin kuitenkin pian. Philippus I Arabs Imperator Caesar Marcus Julius Philippus Augustus Parthicus Adiabenicus Persicus maximus Parthicus maximus noin 204 – syyskuu 249 helmikuu 244 – syyskuu 249 Philippuksesta tuli pretoriaaniprefekti Gordianus III:n aikana. Gordianuksen kuoltua Persian sotaretkellä Philippus julistautui keisariksi. Vuonna 249 Tonavan joukot kapinoivat ja julistivat Deciuksen keisariksi. Philippus kuoli seuranneessa taistelussa. Jotapianus Imperator Caesar M. F. Ru. Iotapianus Augustus kuoli kesällä 249 248 – kesällä 249 Julistautui keisariksi idässä. Hän väitti olevansa sukua Severus Alexanderille tai Aleksanteri Suurelle (mikä viittaisi hänen kuuluneen Commagenen hallitsijasukuun). Kannattajat surmasivat hänet. Pacatianus Imperator Tiberius Claudius Marinus Pacatianus pius felix Augustus kuoli 248 huhtikuussa 248 Pacatianus julistautui keisariksi Moesiassa. Kannattajat surmasivat hänet. Silbannacus Imperator Mar. Silbannacus Augustus 240-luku Tunnetaan vain yhdestä kolikosta. Sponsianus 240-luku Tunnetaan vain yhdestä, mahdollisesti väärennetystä, kolikosta. Philippus II 238–249 Kesällä 247–249 Philippus Arabsin poika. Augustukseksi vuonna 247, jolloin hän oli noin kymmenvuotias. Kun pretoriaanit saivat kuulla Philippuksen kuolleen, he surmasivat Philippus II:n. Decius Imperator Caesar Gaius Messius Quintus Trajanus Decius Augustus Dacicus maximus Germanicus maximus noin 195 – kesäkuu 251 syyskuu 249 – kesäkuu 251 Decius oli entinen konsuli, jonka Philippus Arabs lähetti Tonavan rintamalle, jonka joukot kapinoivat. Sotilaat julistivat kuitenkin Deciuksen keisariksi ja tämä kukisti seuranneessa taistelussa Philippuksen. Kuoli taistelussa gootteja vastaan. Herennius Etruscus Imperator Caesar Quintus Herennius Etruscus Messius Decius Augustus noin 220/230 – kesäkuu 251 vuoden 251 alku – kesäkuu 251 Deciuksen poika, jonka tämä nosti hallitsijakumppanikseen. Kuoli taistelussa isänsä kanssa. Hostilianus Imperator Caesar Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus Augustus syntymäaika tuntematon – heinäkuu 251 kesäkuu 251 – heinäkuu 251 Deciuksen toinen poika. Deciuksen ja Herenniuksen kuoltua Trebonianus Gallus julistautui keisariksi. Hostilianus kuoli kuitenkin ruttoon pian tämän jälkeen. 100px Trebonianus Gallus Imperator Caesar Gaius Vibius Trebonianus Gallus Augustus noin 206 – elokuu 253 kesäkuu 251 – elokuu 253 Deciuksen ja Herennius Etruscuksen kuoltua taistelussa sotilaat huusivat Trebonianus Galluksen keisariksi. Trebonianus Gallus teki pojastaan Volusianuksesta caesarin. Sotilaat murhasivat Trebonianuksen ja Volusianuksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan. Volusianus Imperator Caesar Gaius Vibius Volusianus Pius Felix Invictus Augustus heinäkuu 251 – elokuu 253 Trebonianus Galluksen poika, josta tämä teki caesarin kesäkuussa 251 ja augustuksen heinäkuussa 251. Sotilaat murhasivat Volusianuksen ja Trebonianus Galluksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan. Uranius L. Julius Aurelius Sulpicius Severus Uranius Antoninus Augustus 253–254 Zosimuksen mukaan Uranius kapinoi Gallienuksen hallituskauden aikana. Eräs toinen Uranius kapinoi Elagabaluksen hallituskaudella. Numismaattisten todisteiden mukaan Uraniuksen usurpaatio tapahtui vuosina 253–254. Aemilianus Imperator Caesar Marcus Aemilius Aemilianus Augustus 207 – lokakuu 253 elokuu 253 – lokakuu 253 Kun Aemilianus julistautui keisariksi Moesiassa, sotilaat murhasivat Trebonianus Galluksen. Aemilianuksen päästyä Roomaan senaatti julisti hänet myös keisariksi. Gallus oli pyytänyt apua Valerianukselta, joka johti joukkoja Galliassa ja Germaniassa. Aemilianus marssia Valerianusta vastaan, mutta sotilaat murhasivat hänet ennen ratkaisevaa taistelua.Kivimäki ja Tuomisto s.249 Valerianus Imperator Caesar Publius Licinius Valerianus Germanicus maximus Augustus noin 200–262 elokuu 253 – heinäkuu 260 Julistautui keisariksi Trebonianus Galluksen kuoltua. Sotilaiden murhattua Aemilianuksen senaatti hyväksyi Valerianuksen keisariksi. Hän nimitti poikansa Gallienuksen hallitsijakumppanikseen. Valerianus jäi persialaisten vangiksi vuonna 260 ja kuoli vankeudessa.Kivimäki ja Tuomisto s.250–253 Gallienus Imperator Caesar Publius Licinius Egnatius Gallienus Augustus Germanicus maximus Dacicus maximus noin 213 – syys-lokakuu 268 lokakuu 253 – syys-lokakuu 268 Valerianus nimitti poikansa Gallienuksen aluksi caesariksi ja pian myös hallitsijakumppanikseen. Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi moni yritti kaapata vallan itselleen. Historia Augustua kertookin ”kolmestakymmenestä tyrannista”. Vakavin kapina oli kuitenkin Galliassa, jossa niin sanottu Gallian keisarikunta irtaantui Rooman valtakunnasta omaksi valtakunnakseen. Myös Palmyran valtakunta irtautui Gallienuksen aikana Rooman vallasta. Kaikesta tästä huolimatta Gallienus hallitsi 15 vuoden ajan ennen kuin eräät salaliittolaiset murhasivat hänet. Saloninus Imperator Caesar Cornelius Licinius Saloninus Valerianus Pius Felix Invictus noin 242 – syksy 260 260 Gallienuksen toiseksi vanhin poika. Hänet nimitettiin caesariksi Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi. Saloninus lähti kukistamaan usurpaattori Postumusta, mutta joutui piiritetyksi Colonia Agrippinaan. Saloninus julisti itsensä augustukseksi, koska uskoi saavansa kaupungin asukkaiden tuen, mutta lopulta kaupungin asukkaat tappoivat hänet. Ingenuus Regalianus Macrianus Major heinäkuu 260 – syksyllä 261 Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi sotilaat halusivat Macrianuksen keisariksi, mutta tämä piti itseään liian vanhana, joten hän julisti poikansa Macrianus Minorin ja Quietuksen keisareiksi. Aureolus kukisti Macrianuksen taistelussa syksyllä 261, minkä jälkeen sotilaat tappoivat hänet ja Macrianus Minorin. Macrianus Minor Heinäkuu 260 – syksyllä 261 Macrianus Majorin poika ja Quietuksen veli. Sotilaat murhasivat hänet sen jälkeen, kun hän ja Macrianus Major olivat hävinneet taistelun Gallienuksen kenraalia Aureolusta vastaan. Quietus Heinäkuu 260 – syksyllä 261 Macrianus Majorin poika ja Macrianus Minorin veli. Macrianusten kuoltua Quietus menetti vallan idässä ja pakeni Ballistan kanssa Emesaan, jonka asukkaat murhasivat hänet. Ballista 261 Valerianuksen ja Macrianus Majorin pretoriaaniprefekti. Historia Augustan mukaan hän julistautui keisariksi Quietuksen kuoltua, mutta tämä on luultavasti kirjoittajan keksintö. Palmyran Odaenathus antoi teloittaa hänet. Piso 261 Marcianus lähetti hänet kukistamaan Achaean maaherraa Valensia. Julistautui keisariksi vuonna 261, mutta Valensin sotilaat tappoivat hänet. Valens Thessalonicus 261 Valens oli aluksi uskollinen Gallienukselle. Kun Macrianus lähetti Pison kukistamaan häntä, Valensin sotilaat julistivat hänet keisariksi. Lopulta sotilaat kuitenkin murhasivat Valensin. Mussius Aemilianus 262 Aemilianus oli Egyptin prefekti, joka tuki aluksi Macrianusta, mutta julistautui lopulta itse keisariksi. Memor 262 Macrianuksen kannattaja Egyptissä. Tämän kukistuttua hän julistautui ehkä keisariksi. Aureolus 268 Aureolus oli Gallienuksen ratsuväen päällikö. Gallienus lähetti tämän kukistamaan Gallian keisarikuntaa, mutta Aureolus liittoutui Gallian keisarin Postumuksen kanssa ja julistautui lopulta itse keisariksi. Gallienus alkoi piirittää Aureolusta Milanossa, mutta hänet murhattiin ennen kuin piiritys saatiin päätökseen. Aureolus antautui tämän jälkeen uudelle keisarille Claudius Gothicukselle, joka teloitutti hänet. Claudius II Gothicus Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus Germanicus maximus Gothicus maximus Parthicus maximus 10\. toukokuuta 214 – syyskuu 270 syys-lokakuu 268 – syyskuu 270 Murhattuaan Gallienuksen sotilaat huusivat Claudiuksen keisariksi. Hän kuoli ruttoon vuonna 270.Kivimäki ja Tuomisto, s. 264, 266. Censorinus 269–270 Censorinuksen kapina mainitaan vain Historia Augustassa. Hänen kerrotaan julistautuneen keisariksi, mutta joutuneen sotilaidensa murhaamaksi. Quintillus Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Quintillus syntymäaika tuntematon – syyskuu 270 syyskuu 270 Claudius Gothicuksen veli. Julistautui keisariksi saatuaan kuulla veljensä kuolleen, mutta kun saapui tieto, että myös Aurelianus oli julistautunut keisariksi, sotilaat murhasivat hänet.Kivimäki ja Tuomisto s.267 Aurelianus Imperator Caesar Lucius Domitius Aurelianus Augustus Germanicus maximus Goticus maximus Dacicus maximus Parthicus (Persicus?) maximus Arabicus maximus Palmyrenicus maximus Armeniacus (?) Adiabenicus (?) Carpicus maximus Restitutor orbis 9\. syyskuuta 214 – syyskuu 275 syyskuu 270 – syyskuu 275 Aurelianus oli Claudius Gothicuksen ratsuväen komentaja. Claudius Gothicuksen kerrotaan kuollessaan nimittäneen Aurelianuksen seuraajakseen. Hän liitti Gallian ja Palmyran jälleen Rooman valtapiiriin. Hänen henkivartijansa murhasivat hänet.Kivimäki ja Tuomisto, s. 268–274. Domitianus Noin 270/271 Julistautui keisariksi aivan Aurelianuksen hallituskauden alussa. Mahdollisesti sama Domitianus, joka kukisti Macrianus Majorin vuonna 261. Felicissimus 271 Kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta ei ehkä julistautunut keisariksi. Useat senaattorit ja ritarisäädyn edustajat liittyivät Felicissimuksen kapinaan, mikä aiheutti suuria ongelimia Aurelianukselle. Firmus 273 Firmus oli Palmyran hallitsijan Zenobian ystävä, joka aloitti kapinan Aleksandriassa. Hän ei julistautunut keisariksi, ja hänen nimissään lyödyt kolikot on todettu väärennöksiksi. Septimius 271/272 Septimius julistautui keisariksi Dalmatiassa, mutta hänen sotilaansa tappoivat hänet pian. Urbanus 271/272 Septimius kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta hän saattaa olla fiktiivinen. Ulpia Severina Ulpia Severina Pia Felix Augusta 275 Aurelianuksen kuoltua kesti noin kolme kuukautta ennen kuin Tacitus julistettiin keisariksi. Tämän interregnumin aikana Rooman valtakuntaa johti Aurelianuksen leski Ulpia Severian. Marcus Claudius Tacitus Imperator Caesar Marcus Claudius Tacitus Gothicus maximus Augustus noin 200 – heinäkuu 276 joulukuu 275 – heinäkuu 276 Aurelianuksen murhan jälkeen sotilaat ja senaatti valitsivat keisariksi 75-vuotiaan entisen konsulin Tacituksen. Hänet murhattiin kuitenkin pian.Kivimäki ja Tuomisto s.285 Florianus Imperator Gaius Marcus Annius Florianus Augustus – syyskuu 276 heinäkuu 276 – syyskuu 276 Florianus oli Tacituksen veli tai velipuoli ja hänen pretoriaaniprefektinsä. Tacituksen kuoleman jälkeen Florianus julistautui keisariksi. Pian myös Probus julistautui keisariksi ja Florianus lähti kukistamaan tätä, mutta sotilaat ehtivät murhata Florianuksen ennen ratkaisevaa taistelua.Kivimäki ja Tuomisto s.287 Probus Imperator Caesar Marcus Aurelius Probus Augustus Gothicus maximus Germanicus maximus Parthicus Persicus maximus Medicus maximus 19\. elokuuta 232 – elokuu 282 heinäkuu 276 – elokuu 282 Sotilaat huusivat hänet keisariksi Tacituksen kuoleman jälkeen.Kivimäki ja Tuomisto, s. 285. Bonosus 280 Julistautui keisariksi Germaniassa, mutta hirtti itsensä ennen taistelua Probusta vastaan. Julius Saturninus 281 Julistautui keisariksi Syyriassa, mutta sotilaat murhasivat hänet. Carus Imperator Caesar Marcus Aurelius Carus Augustus Germanicus maximus Persicus Parthicus maximus noin 250 – syyskuu 283 keväällä 283 – syyskuu 283 Probuksen pretoriaaniprefekti. Hän kapinoi Probusta vastaan tai julistautui keisariksi vasta tämän kuoltua. Eri lähteiden mukaan hän joko kuoli sairauteen, salamaniskuun tai hänet murhattiin. Koska hänen pojastaan tuli keisari, hän luultavasti kuoli luonnollisesti. 100px Carinus Imperator Caesar Marcus Aurelius Numerianus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus 250 – syyskuu 285 keväällä 283 – syyskuu 285 Caruksen vanhin poika. Hänen isänsä teki hänestä hallitsijakumppaninsa vuonna 283. Numerianuksen hallitsijakumppani. Eräs hänen upseereistaan murhasi hänet. Numerianus Imperator Caesar Marcus Aurelius Carinus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus noin 254 – marraskuu 284 elokuu 283 – marraskuu 284 Caruksen nuorin poika ja Carinuksen hallitsijakumppani. Kuoli epäselvissä olosuhteissa, ehkä sairauteen. === Gallian keisarikunta eli gallialaiset vastakeisarit === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Postumus Imperator Caesar Marcus Cassianus Latinius Postumus Germanicus maximus Augustus syksy 260 – maaliskuu 269 Sotilaat murhasivat. Laelianus Imperator Caesar Gaius Ulpius Cornelius Laelianus tammikuu 269 – maaliskuu 269 Teloitettiin. Marius Imperator Caesar Marcus Aurelius Marius tammikuu 269 – syksy 269 Murhattiin. Victorinus Imperator Caesar Marcus Piavonius Victorinus Augustus syksy 269 – kevät 271 Murhattiin. Tetricus I Imperator Caesar Gaius Pius Esuvius Tetricus Augustus kevät 271 – kesä 274 Kuoli luonnollisesti. Tetricus II Gaius Pius Esuvius Tetricus Caesar 273 – kesä 274 Kuoli luonnollisesti. === Palmyran valtakunta === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Vaballathus Imperator Caesar Lucius Iulius Aurelius Septimius Vaballathus Athenodorus Persicus maximus Arabicus maximus Adiabenicus maximus pius felix invictus Augustus [ syntynyt 260 267 – kesä 272 Vaballathuksen isä Odaenathus oli palmyralainen ylimys, josta tuli roomalainen senaattori. Keisari Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi Odaenathus taisteli persialaisia vastaan. Hän otti itselleen arvonimeksi basileus basileon eli ”kuninkaiden kuningas”. Keisari Gallienus hyväksyi Odaenathuksen toimet. Odaenathuksen virallista titteliä ei tiedetä, mutta se saattoi olla dux Romanorum ja corrector totius orientis. Kerrotaan, että Odaenathus haki myös liittoa Persian kuninkaalta Roomaa vastaan. Odaenathus murhattiin vuonna 267, jolloin valta siirtyi Vaballathukselle. Todellinen valta oli kuitenkin Vaballathuksen äidillä Zenobialla. Vaballathuksen aikana Palmyran valta laajeni Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin. Lopulta keisari Aurelianus kukisti Palmyran ja otti Vaballathuksen ja Zenobian vangiksi. Zenobia Septimia Zenobia Augusta 260 – kesä 272 Zenobialla oli todellinen valta Vaballathuksen hallituskaudella. Hän käytti arvonimiä augusta ja sebaste. Kuoli vankeudessa. == Dominaatti == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Diocletianus Imperator Caesar Gaius Aurelius Valerius Diocletianus Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus 22\. joulukuuta 245 – 3. joulukuuta 313 20. marraskuuta 284 – 1. toukokuuta 305 Sotilaat huusivat Diocletianuksen keisariksi Numerianuksen kuoleman jälkeen. Vuonna 286 Diocletianus valitsi hallitsijakumppanikseen Maximianuksen. Vuonna 293 hän järjesti uudelleen valtakunnan hallinnon niin, että valtakunta jaettiin kahteen osaan. Maximianus Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Herculius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus 21\. heinkäkuuta 250 – heinäkuu 310 1. huhtikuuta 286 – 1. toukokuuta 305 Ensimmäinen kerta. Diocletianus nimitti hänet caesariksi vuonna 285 ja hallitsijakumppanikseen vuonna 286. Keisarina myös 307–308. Carausius noin 286–293 Julistautui keisariksi Britanniassa. Kukistui vasta vuonna 293 sen jälkeen, kun Constantius Chlorus oli nimitetty Maximianuksen caesariksi. Constantius piiritti Carausiusta Bononiassa, mutta Allectus murhasi Carausiuksen ja pakeni Britanniaan ennen kuin piiritys saatiin päätökseen. Allectus 293–296/297 Murhattuaan Carausiuksen Allectus julisti itsensä keisariksi ja pakeni Britanniaan. Kuoli taistelussa Constantius Chloruksen joukkoja vastaan. L. Domitius Domitianus noin 296/297 – noin 297/298 Vastakeisari Egyptissä. Aurelius Achilleus noin 296/297 – noin 297/298 Vastakeisari Egyptissä. Eugenius 303/304 Eugenius oli tribuuni, jonka sotilaat huusivat keisariksi. Hän marssi Antiokiaan, mutta kuoli seuranneessa taistelussa. Amandus 285 tai 286 Vastakeisari Galliassa ja Espaniassa. Aelianus 285 tai 286 Amanduksen hallitsijakumppani tai caesar. Iulianus Noin 286–293 Vastakeisari Italiassa. Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään augustus, toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään caesar. === Tetrarkia idässä === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Diocletianus Imperator Caesar Gaius Aurelius Valerius Diocletianus Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus 22\. joulukuuta 245 – 3. joulukuuta 316 Augustus 293 – 1. toukokuuta 305 Erosi virastaan hallittuaan 20 vuoden ajan. Hän pakotti samalla Länsi-Rooman augustuksen Maxiamianuksen eroamaan. Diocletianuksen caesarista Galeriauksesta tuli samalla uusi Itä-Rooman augustus. Diocletianus jäi tämän jälkeen eläkkeelle. Häntä pyydettiin palaamaan valtaan vuonna 307, mutta hän kieltäytyi. Diocletianus kuoli luonnollisesti vuonna 316 Galerius Gaius Galerius Valerius Maximianus Caesar Iovius Caesar 1. maaliskuuta 293 – 1. toukokuuta 305 Diocletianus korotti Galeriuksen caesariksi vuonna 293. Kun Diocletianus jäi eläkkeelle, Galeriuksesta tuli Itä-Rooman augustus. Maximinus Daiasta tuli samalla Galeriuksen caesar. Galerius Imperator Caesar Galerius Valerius Maximianus AugustusGermanicus maximus Gothicus maximus Aegyptiacus maximus Thebaicus maximus Sarmaticus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus Kuoli toukokuussa 311 Augustus 1. toukokuuta 305 – toukokuussa 311 Galerius kuoli luonnollisesti vuonna 311. Maximinus Daia Galerius Valerius Maximinus Caesar Iovius 20\. marraskuuta 270 – Caesar 1. toukokuuta 305–311 Daia oli Galeriuksen siskonpoika. Kun Diocletianus erosi virastaan, Daiasta tuli Itä-Rooman caesar samalla kun Galeriuksesta tuli augustus. Maximinus Daia Imperator Gaius Galerius Valerius Maximinus Augustus Persicus Sarmaticus Germanicus Augustus 310 – heinä/elokuussa 313 Julistautui augustukseksi vuoden 310 keväällä. Galeriuksen kuoltua vuonna 311 Daia valtasi tämän hallitsemat alueet. Kuoli Kilikiassa vuonna 313 hävittyään taistelussa Liciniusta vastaan. Licinius Imperator Caesar Gaius Valerius Licinianus Licinius Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Kuoli vuoden 325 keväällä. Augustus 311–324 Licinius oli Galeriuksen vanha ystävä. Hänet julistettiin Länsi-Rooman augustukseksi vuonna 308 Severuksen kuoltua. Länsi-Roomassa vallan anasti kuitenkin Maxentius. Vuonna 311 Galerius kuoli. Tämän jälkeen Maximinus Daia ja Licinius jakoivat Itä-Rooman keskenään. Vuonna 313 Licinius kukisti Daian ja hänestä tuli koko Itä-Rooman hallitsija. Licinius hävisi Konstantinus I:lle vuonna 324 ja hänet vangittiin. Konstantinus antoi murhata hänet vuonna 325. Valerius Valens Gaius Aurelius Valerius Valens Pius Felix Augustus Kuoli 317 Augustus joulukuussa 316–317 Licinius nimitti Valensin augustukseksi, koska hän pelkäsi konfliktia Konstantinus I:n kanssa. Kun Konstantinus kukisti Liciniuksen vuonna 317, yksi hänen vaatimuksistaan oli, että Licinius teloittaisi Valensin. Martinianus kuoli viimeistään 325 Augustus 3. heinäkuuta 324 – 18. syyskuuta 324 Licinius nosti Martinianuksen augustukseksi vuonna 324. Konstantinus kukisti Liciniuksen ja Martinianuksen 18. syyskuuta 324. Konstantinus antoi murhata Martinianuksen viimeistään vuonna 325. === Tetrarkia lännessä === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Maximianus Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Herculius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus Augustus 1. maaliskuuta 293 293 – 1. toukokuuta 305 Länsi- Rooman augustukseksi 1. maaliskuuta 293. Samalla hänen caesarikseen tuli Constantius Chlorus. Erosi virastaan Diocletianuksen kanssa vuonna 305. Palasi keisariksi vuosina 307–308. Constantius I Chlorus Flavius Valerius Constantius Caesar Herculius Noin 250–306 Caesar 1. maaliskuuta 293 293 – 1. toukokuuta 305 Aluksi Maximianuksen pretoriaaniprefekti, josta tuli Länsi-Rooman caesar vuonna 293. Hän meni myös naimisiin Maximianuksen tyttären Theodoran kanssa. Kun Maximianus erosi virastaan vuonna 305, Constantiuksesta tuli Länsi-Rooman augustus. Constantius I Chlorus Imperator Caesar Gaius Flavius Valerius Constantius Germanicus maximus Gothicus maximus Sarmaticus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus Noin 250 – 25. heinäkuuta 306 Augustus 1. toukokuuta 305 – 25. heinäkuuta 306 Constantius kuoli sotaretkellä Britanniassa. Tämän jälkeen hänen sotilaansa huusivat hänen poikansa Konstantinuksen keisariksi. Flavius Valerius Severus Flavius Valerius Severus Caesar Kuoli vuonna 307 Caesar 1. toukokuuta 305 – 306 Severuksesta tuli Constantiuksen caesar vuonna 305. Kun Itä-Rooman augustus Galerius sai tietää, että Constantius Chlorus oli kuollut Britanniassa, hän nosti Severuksen augustukseksi. Tilanne kärjistyi, kun eronneen keisarin Maximianuksen poika Maxentius julistautui keisariksi. Hävittyään taistelun Maxentiusta ja Maximianusta vastaan Severus joutui heidän vangikseen. Hänet murhattiin vuonna 307. Flavius Valerius Severus Imperator Severus Augustus Kuoli vuonna 307 Augustus 306–307 Hävittyään taistelun Maxentiusta ja Maximianusta vastaan Severus joutui heidän vangikseen. Hänet murhattiin vuonna 307. Konstantinus Flavius Valerius Constantinus Caesar Herculius 27\. helmikuuta 271, 272 tai 273 – 22. tammikuuta 337 Caesar 25. helmikuuta 306 – 313 Konstantinuksen isän Constantius Chloruksen kuoltua sotaretkellä Britanniassa vuonna 306 hänen sotilaansa huusivat Konstantinuksen augustukseksi. Idässä augustus Galerius ei kuitenkaan hyväksynyt tätä. Maxentius Imperator Maxentius Augustus 28. lokakuuta 307 – 28. lokakuuta 312 Maxentius oli keisari Maximianuksen poika. Constantius Chloruksen kuoleman jälkeen Maxentius julistettiin keisariksi Roomassa, jossa myös senaatti tunnusti hänet. Konstantinus kukisti hänet Mulviuksen sillan taistelussa vuonna 312. Maximianus Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Augustus 307–308 Toiseen kertaan. Pakotettiin eroamaan. Lucius Domitius Alexander Imperator Alexander Pius Felix Augustus Augustus noin vuosina 308–311 Alexander oli African diokeesin vicarius, joka julistautui keisariksi noin 308 tai 311. Maxentiuksen lähettämä pretoriaaniprefekti Rufius Volusianus kuitenkin kukisti ja tappoi hänet vuonna 309, 310 tai 311. Licinius Imperator Caesar Gaius Valerius Licinianus Licinius Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Kuoli keväällä 325 Augustus 11. marraskuuta 308 – 313 Galerius nimitti Liciniuksen lännen augustukseksi vuonna 308. Galeriuksen kuoleman jälkeen 313 Licinius sai valtaansa valtakunnan itäosat. Konstantinus Imperator Constantinus Maximus Augustus Persicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus Britannicus maximus Adiabenicus maximus Medicus maximus Gothicus maximus Cappadocicus maximus Arabicus maximus Armenicus maximus Dacicus maximus 27\. helmikuuta 271, 272 tai 273 – 22. tammikuuta 337 Augustus 308 – 18. syyskuuta 324 Konstantinus kukisti Liciniuksen 18. syyskuuta 324. Tämän jälkeen Konstantinus hallitsi Roomaa yksin. == Konstantinuksen hallitsijasuku == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Konstantinus I Imperator Constantinus Maximus Augustus Persicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus Britannicus maximus Adiabenicus maximus Medicus maximus Gothicus maximus Cappadocicus maximus Arabicus maximus Armenicus maximus Dacicus maximus 27\. helmikuuta 272 – 22. toukokuuta 337 kesällä 307 – 22. toukokuuta 337 Constantius I Chloruksen poika. Kuoli luonnollisesti ja jätti vallan kolmelle pojalleen. Crispus noin 307–326 Caesar 1. maaliskuuta 317 – 326 Murhattiin Konstantinus Suuren määräyksestä. Konstantinus II Flavius Claudius Constantinus Augustus Alamannicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus 7\. elokuuta 316 – huhtikuussa 340 9\. syyskuuta 337 – huhtikuussa 340 Konstantinus I:n poika. Kuoli taistelussa. Constans Flavius Claudius Constans Maximus Victor ac Triumphator Augustus 320 tai 323 – 18. tammikuuta 350 9\. syyskuuta 337 – 18. tammikuuta 350 Konstantinus I:n poika. Murhattiin. Constantius II Flavius Julius Constantius Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Gothicus maximus (Sarmaticus Persicus Adiabenicus maximus 7, elokuuta 317 – 3. marraskuuta 361 9\. syyskuuta 337 – 3. marraskuuta 361 Konstantinus I:n poika. Luonnollinen kuolema. Dalmatius Caesar kuoli 337 Caesar 19. syyskuuta 335 – 337 Konstantinus I:n velipuolen poika. Murhattiin Konstantinus Suuren kuoleman jälkeen. Magnentius Imperator Caesar Magnus Magnentius Augustus noin 303 – 10. elokuuta 353 18. tammikuuta 350 – 10. elokuuta 353 Teki itsemurhan. Julius Nepotianus kuoli 30. kesäkuuta 350 350 Konstantinus Suuren siskopuolen Eutropian poika. Julistautui keisariksi vuonna 350 Italiassa, mutta kuoli taistelussa Magnentiuksen kenraaleja vastaan. Vetranio Caesar 350 – 25. joulukuuta 350 Julistautui caesariksi vuonna 350. Pysyi lojaalina Constantius I:ä kohtaan ja soti Magnetiusta vastaan. Luopui vallasta 25. joulukuuta 350 ja eli kuusi vuotta tämän jälkeen valtion eläkkeellä. Silvanus 11\. elokuuta 355 – 7. syyskuuta 355 Julianus Flavius Claudius Julianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Sarmaticus maximus toukokuu 331 – 26. heinäkuuta 363 helmikuu 360 – 26. heinäkuuta 363 Kuoli taistelussa. Jovianus Flavius Jovianus Augustus 331 – 17. helmikuuta 364 27\. kesäkuuta 363 – 17. helmikuuta 364 Luonnollinen kuolema? == Valentinianuksen hallitsijasuku == === Länsi-Rooma === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Valentinianus I Flavius Valentinianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximus 321 – 17. marraskuuta 375 25\. helmikuuta 364 – 17. marraskuuta 375 Valittiin keisariksi Jovianuksen jälkeen. Teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valentinianus kuoli luonnollisesti. Firmus kuoli noin 375 noin 372–375 Firmus julistautui keisariksi Mauretaniassa joskus vuosien 372–375 aikana. Hänet kukistettiin, minkä jälkeen hän teki itsemurhan. Gratianus Imperator Caesar Flavius Gratianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximus huhtikuu 359 – 25. elokuuta 383 24\. elokuuta 367 – 25. elokuuta 383 Valentinianus I:n poika. Magnus Maximus murhasi hänet. 100px Valentinianus II Valentinianus Augustus syksyllä 371 – 15. toukokuuta 392 22\. marraskuuta 375 – 15. toukokuuta 392 Valentinianus I:n poika. Murhattiin. Magnus Maximus Magnus Maximus Augustus Britannicus maximus Kuoli 28. heinäkuuta 388 Keväällä 383 – 28. heinäkuuta 388 Julistettiin keisariksi Britanniassa. Theodosius tunnusti hänet vuonna 384. Teloitettiin sen jälkeen, kun hän oli hävinnyt taistelussa Theodosiukselle. Flavius Victor Flavius Victor kuoli 388 384–388 Magnus Maximuksen poika ja hallitsijakumppani. Murhattiin. Eugenius Flavius Eugenius kuoli 394 22\. elokuuta 392 – 6. syyskuuta 394 Teloitettiin. === Itä-Rooma === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Valens Imperator Caesar Flavius Valens Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus (368), Francicus maximus Gothicus maximus noin 328 – 2. elokuuta 378 28\. maaliskuuta 364 – 2. elokuuta 378 Valentinianus teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valens kuoli taistelussa. Procopius Procopius Noin 326 – 27. toukokuuta 366 365 – 27. toukokuuta 366 Marcellus Procopius 366 366 Procopiuksen sukulainen. Teloitettiin. == Theodosiuksen hallitsijasuku == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Theodosius I Suuri Dominus Noster Flvius Theodosius Pius Felix Augustus, Vitor et Triumphator Semper Augustus etc.Kivimäki ja Tuomisto s. 419 11\. tammikuuta 347 – 17. tammikuuta 395 19\. tammikuuta 379 (idässä), 6. syyskuuta 394 (koko valtakunta) – 17\. tammikuuta 395 Kuoli luonnollisesti. Theodosius oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari. Hänen kuollessaan hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään. === Länsi-Rooma === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Honorius Dominus Noster Flavius Honorius Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 424Roman emperors: the fifth century (west) 9\. syyskuuta 384 – 15\. elokuuta 423 tammikuu 393 – 15\. elokuuta 423 Kuoli luonnollisesti. Johannes Dominus Noster Iohannes Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 433 9\. syyskuuta 384 – touko/kesäkuu 425 20\. marraskuuta 423 – touko/kesäkuu 425 Itäroomalaiset joukot teloittivat hänet. Valentinianus III Dominus Noster Flavius Placidus Valentinianus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 34 2\. heinäkuuta 419 – 16\. maaliskuuta 455 23\. elokuuta 425 – 16\. maaliskuuta 455 Murhattiin. === Itä-Rooma === Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja 100px Arcadius Flavius Arcadius Augustus 377 – 1\. toukokuuta 408Roman emperors: the fifth century (east) 19\. tammikuuta 383 – 1\. toukokuuta 408 Kuoli luonnollisesti. 100px Theodosius II Theodosius Augustus 10\. huhtikuuta 401 – 28\. heinäkuuta 450 10\. tammikuuta 402 – 28\. heinäkuuta 450 Kuoli luonnollisesti. Marcianus 392 – 27\. tammikuuta 457 25\. elokuuta 450 – 27\. tammikuuta 457 Kuoli luonnollisesti. == Länsi-Rooman keisarit == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Petronius Maximus Dominus Noster Flavius Petronius Maximus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 438 396 – 31\. toukokuuta 455 17\. maaliskuuta 455 – 31\. toukokuuta 455 Murhattiin. Avitus Dominus Noster Maecilius Flavius Eparchius Avitus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 440 noin 400 – 457 9\. heinäkuuta 455 – 17\. elokuuta 456 Erosi virastaan. Kuolinsyy tuntematon. Majorianus _Dominus Noster Flavius Iulius Valerius Maiorianus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 443 noin 420 – 7\. heinäkuuta 461 28\. joulukuuta 457 – 2\. heinäkuuta 461 Erosi virastaan. Murhattiin. Libius Severus Dominus Noster Libius Severus AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 444 kuoli 25. syyskuuta 465 jälkeen 19\. marraskuuta 461 – 25\. syyskuuta 465 jälkeen Murhattiin. Anthemius Dominus Noster Procopius Anthemius AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 448 noin 420 – 11\. heinäkuuta 472 12\. huhtikuuta 467 – 11\. heinäkuuta 472 Murhattiin. Olybrius Dominus Noster (Flavius) Ancius Olybrius AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 452 noin 420 – 2\. marraskuuta 472 huhtikuu 472 – 2\. marraskuuta 472 Kuoli luonnollisesti. Glycerius Dominus Noster Glycerius Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 455 noin 420 – 480 jälkeen 3./5. maaliskuuta 473 – 19.–24. kesäkuuta 474 Vangittiin ja hänestä tuli piispa. Julius Nepos Dominus Noster Iulius Nepos Pius Felix AugustusKivimäki ja Tuomisto s. 457 kuoli touko-kesäkuussa 480 19.–24. kesäkuuta 474 – 28\. elokuuta 475 Pakotettiin eroamaan ja ryhtymään piispaksi. Yritti palata valtaan touko-kesäkuussa 480. Romulus Augustulus Dominus Noster Romulus Augustu Pius Felix Augustus 461 – vuoden 510 jälkeen 31\. elokuuta 475 – 31. elokuuta 476 Länsi-Rooman viimeinen keisari. Pakotettiin eroamaan vuonna 476. Elossa vielä vuonna 510. == Itä-Rooman keisarit == Kuva Nimi Elinaika Hallituskausi Lisätietoja Leo I noin 401 – 18\. tammikuuta 474 7\. helmikuuta 457 – 18\. tammikuuta 474 Kuoli luonnollisesti. Leo II noin 467 – 17\. marraskuuta 474 18\. tammikuuta 474 – 17\. marraskuuta 474 Kuoli luonnollisesti. Zenon noin 440 – 9\. huhtikuu 491 marraskuu 474 – tammikuu 475 elokuu 476 – 9. huhtikuuta 491 Zenon syrjäytettiin väliaikaisesti tammikuussa 475. Hän palasi valtaan elokuussa 476. Kuoli luonnollisesti. Muista Itä-Rooman keisareista, katso luettelo Bysantin keisareista. == Aikajana == ImageSize = width:1300 height:auto barincrement:12 PlotArea = top:10 bottom:30 right:130 left:20 AlignBars = justify DateFormat = yyyy Period = from:-63 till:480 TimeAxis = orientation:horizontal ScaleMajor = unit:year increment:100 start:-30 ScaleMinor = unit:year increment:25 start:-30 Colors = id:canvas value:rgb(1,1,1) id:w value:rgb(0.75,0.25,0.75) id:d value:yellow id:n value:green id:a value:rgb(1,0.5,0.5) id:l value:red id:y value:rgb(0.75,0,0) id:t value:rgb(0.5,0.5,1) id:s value:orange id:white value:White id:cw value:rgb(0.8,0.8,0.8) id:eon value:Black Backgroundcolors = canvas:canvas BarData = barset:Rulers bar:eon PlotData= align:center textcolor:black fontsize:8 mark:(line,black) width:25 shift:(0,-5) bar:eon color:eon from: -63 till: -27 color: white text:Tasavalta from: -27 till: 14 color: w text:Augustus from: 14 till: 37 color: w text:Tib from: 37 till: 41 color: w text: from: 41 till: 54 color: w text:Cla from: 54 till: 68 color: w text:N from: 68 till: 69 color: d text: from: 69 till: 79 color: d text:V from: 79 till: 81 color: d text: from: 81 till: 96 color: d text:Dom from: 96 till: 98 color: n text: from: 97 till: 117 color: n text:Tra from: 117 till: 138 color: n text:Had from: 138 till: 161 color: n text:Pius from: 161 till: 180 color: n text:Aur from: 180 till: 192 color: n text:Co from: 192 till: 193 color: a text: from: 193 till: 211 color: a text:Sev from: 211 till: 217 color: a text: from: 217 till: 218 color: a text: from: 218 till: 222 color: a text: from: 222 till: 235 color: a text:Sev from: 235 till: 285 color: l text:Kriisi from: 285 till: 293 color: y text:Di from: 293 till: 305 color: y text:Tetr from: 305 till: 364 color: t text:Konstantinus from: 364 till: 392 color: s text:Valentinianus from: 392 till: 455 color: cw text:Theodosius from: 455 till: 480 color: w text:Länsi width:5 align:left fontsize:S shift:(5,-4) anchor:till barset:Rulers from: -63 till: 14 color: w text:Augustus from: -42 till: 37 color: w text:Tiberius from: 12 till: 41 color: w text:Caligula from: -10 till: 54 color: w text:Claudius from: 37 till: 68 color: w text:Nero from: -3 till: 69 color: d text:Galba from: 24 till: 69 color: d text:Otho from: 17 till: 69 color: d text:Vitellius from: 9 till: 79 color: d text:Vespasianus from: 39 till: 81 color: d text:Titus from: 51 till: 96 color: d text:Domitianus from: 30 till: 98 color: n text:Nerva from: 53 till: 117 color: n text:Trajanus from: 76 till: 138 color: n text:Hadrianus from: 87 till: 161 color: n text:Antoninus Pius from: 130 till: 169 color: n text:Lucius Verus from: 121 till: 180 color: n text:Marcus Aurelius from: 161 till: 192 color: n text:Commodus from: 126 till: 193 color: a text:Pertinax from: 133 till: 193 color: a text:Didius Julianus from: 145 till: 211 color: a text:Septimius Severus from: 188 till: 217 color: a text:Caracalla from: 189 till: 211 color: a text:Geta from: 165 till: 218 color: a text:Macrinus from: 203 till: 222 color: a text:Elagabalus from: 208 till: 235 color: a text:Alexander Severus from: 173 till: 238 color: l text:Maximinus Thrax from: 159 till: 238 color: l text:Gordianus I from: 192 till: 238 color: l text:Gordianus II from: 178 till: 238 color: l text:Pupienus Maximus from: 165 till: 238 color: l text:Balbinus from: 225 till: 244 color: l text:Gordian III from: 204 till: 249 color: l text:Philippus Arabs from: 201 till: 251 color: l text:Decius from: 230 till: 251 color: l text:Hostilianus from: 206 till: 251 color: l text:Trebonianus Gallus from: 207 till: 253 color: l text:Aemilianus from: 200 till: 260 color: l text:Valerianus from: 218 till: 268 color: l text:Gallienus from: 213 till: 270 color: l text:Claudius Gothicus from: 220 till: 270 color: l text:Quintillus from: 214 till: 275 color: l text:Aurelianus from: 200 till: 276 color: l text:Tacitus from: 232 till: 282 color: l text:Probus from: 230 till: 283 color: l text:Carus from: 230 till: 284 color: l text:Numerianus from: 231 till: 285 color: l text:Carinus from: 244 till: 311 color: y text:Diocletianus from: 250 till: 310 color: y text:Maximianus from: 250 till: 310 color: t text:Constantius I Chlorus from: 260 till: 311 color: t text:Galerius from: 270 till: 307 color: t text:Severus from: 272 till: 337 color: t text:Konstantinus Suuri from: 278 till: 312 color: t text:Maxentius from: 270 till: 313 color: t text:Maximinus Daia from: 250 till: 325 color: t text:Licinius from: 316 till: 340 color: t text:Konstantinus II from: 317 till: 361 color: t text:Constantius II from: 320 till: 350 color: t text:Constans from: 331 till: 363 color: t text:Julianus from: 331 till: 364 color: t text:Jovianus from: 321 till: 375 color: s text:Valentinianus I from: 328 till: 378 color: s text:Valens from: 359 till: 383 color: s text:Gratianus from: 371 till: 392 color: s text:Valentinian II from: 347 till: 395 color: cw text:Theodosius I from: 377 till: 408 color: cw text:Arcadius from: 384 till: 423 color: cw text:Honorius from: 401 till: 450 color: cw text:Theodosius II from: 400 till: 421 color: cw text:Constantius III from: 400 till: 425 color: cw text:Joannes from: 419 till: 455 color: cw text:Valentinian III from: 396 till: 457 color: cw text:Marcian from: 396 till: 455 color: w text:Petronius Maximus from: 385 till: 456 color: w text:Avitus from: 420 till: 461 color: w text:Majorianus from: 420 till: 465 color: w text:Libius Severus from: 420 till: 472 color: w text:Anthemius from: 420 till: 472 color: w text:Olybrius from: 425 till: 480 color: w text:Glycerius from: 430 till: 480 color: w text:Julius Nepos from: 430 till: 480 color: w text:Romulus Augustus barset:skip == Lähteet == * * * * * * * * * === Viitteet === Luokka:92 Euroopan historia Rooman keisarit Keisareista * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit