Houtskari

Houtskari () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Kunta on ollut vuodesta 2003 lähtien kaksikielinen, sitä ennen ainoastaan ruotsinkielinen. Asukkaista 86 prosenttia puhuu äidinkielenään ruotsia ja 14 prosenttia suomea. Houtskarissa oli vuoden 2008 lopussa asukasta. Saaren pinta-ala on km², josta km² maata, km² sisävesiä ja loput km² merta. Naapurikunnat ovat Ahvenanmaan maakunnan puolelta Brändö, Kökar ja Sottunga sekä Varsinais-Suomesta Iniö ja Korppoo. Houtskari koostuu noin 700 saaresta. Kunnassa on merkittävästi vapaa-ajan asutusta esim. noin 800 ulkopaikkakuntalaisten omistamaa kesämökkiä. Luonto on vaihtelevaa, ja kasvilajien määrä on runsas mm. kalkkipitoisen maaperän sekä hyvän ilmaston ansiosta. Houtskari sijaitsee osittain Saaristomeren kansallispuiston alueella. ==Historiaa== Joitakin kivestä ladottuja jatulintarhoja ja niin kutsuttuja ryssänuuneja on Houtskarin alueella siellä täällä, mutta ne ovat tuskin peräisin esihistorialliselta ajalta. Paikallinen perimätieto kertoo ensimmäisten pysyvien asukkaiden tulleen Taalainmaalta Ruotsista.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 2: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 99–102. Porvoo- Helsinki: WSOY, 1968. Houtskarin nimi on muuntunut seudun vanhasta suomalaisnimestä "Hautasaari tai Hautasalo".http://veta.yle.fi/svenskfinland/artikel.php?id=3&subject;=1000km Historiallisissa asiakirjoissa Houtskari mainitaan ensimmäisen kerran Korppoon kappeliseurakuntana vuonna 1554. Piispa Isak Rothovius määräsi vuonna 1627 Korppoon kappalaisen muuttamaan Houtskariin, ja vuonna 1639 määrättiin Houtskariin rakennettavaksi uusi kirkko entisen lahonneen tilalle. Itsenäinen seurakunta Houtskarista tuli vuonna 1867Mårtensson, Bernt: Houtskär som kapellförsamling. Teoksessa: ja kunnallishallinto Houtskariin perustettiin vuonna 1870Mårtensson, Bernt: Självständig kommun. Teoksessa: . Kalastuksen ja merenkulun kukoistuskaudella 1900-luvun alkuvuosikymmenillä Houtskarista vietiin kalaa Turkuun, Tukholmaan, Tallinnaan ja Suomenlahden pohjoisiin rannikkokaupunkeihin. Kalanpyydyksiä ja veneitä valmistettiin kotiteollisuutena yli oman tarpeen. Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alussa otti käyttöön uudestaan nimen Parainen. == Kylät == Berghamn, Björkö, HyppeinenVästaboland.fi (s.27) Viitattu 14.4.2011 (Hyppeis), Hönsnäs, Jungfruskär, Järvis, KittuinenKittuisten yhteysaluslaituri Viitattu 14.4.2011Merikartat/merikarttojen pävityspalvelu (s.2) Viitattu 14.4.2011 (Kittuis), Kivimo, Lempnäs, Medelby, Mossala (MussalaLänsi-Turunmaan kaupunki/Mussala/rantakaava Viitattu 10.4.2011), Nåtö, Näsby, Roslax, Saverkeit, Stor-Pensar, Sördö, Träskby, Äppelö == Nähtävyyksiä == * Houtskarin kirkko == Ruokakulttuuri == Houtskarin pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla kolapojkar eli hiillostetut silakat sekä kirnupiimävelli.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 18. Helsinki: Patakolmonen Ky. ==Valokuvia== Tiedosto:RoyLindmanNäsby.jpg|Venevaja, Näsby Tiedosto:RoyLindmanKittuis.jpg|Kylätie, Kittuis Tiedosto:RoyLindmanTräskOH.jpg|Vanha rakennus, Träsk Tiedosto:Saariston rengastie 8.jpg|L/A Merituuli saapumassa Houtskarin lauttarantaan. Tiedosto:Houtskär Church 3.jpg|Näsbyn kirkko Tiedosto:Näsby harbour.jpg|Näsbyn satama Tiedosto:Björkö venevajat.jpg|Björkö venevajat ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Tietoa Houtskarin Hyppeisten kylästä *