EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rawak Vihara

Rawak Vihara (, Rèwǎkè Fósì yízhǐ) on buddhalainen stupa Kiinan Xinjiangin maakunnassa aavikolla Hotanin kaupungin koillispuolella. Rawak Vihara on rakennettu 200- ja 700-lukujen välillä. Sana rawak on uiguuria ja tarkoittaa korkeaa rakennusta. Vihara on sanskritia ja tarkoittaa luostaria. ==Kohde== Rawak Vihara sijaitsee Kiinan Xinjiangin maakunnassa Taklimakanin aavikolla noin 40 kilometriä Hotanin kaupungista koilliseen. Lähiseutu on täysin asumatonta. Paikka oli aikanaan suurelta osin hiekkadyynien peitossa ja sitä on paljastettu sittemmissä kaivauksissa. Rawak Vihara koostuu stupasta ja luostarikompleksista. Stupaa ympäröi neliskulmainen sivuiltaan 50x44 metrinen muuri, jolla on korkeutta 4 metriä ja paksuutta metri. Itse stupa on ristimäisellä jalustalla, jolle on neljät portaat sen eri puolilta. Stupalla on korkeutta nykyisin 9,5 metriä ja se lienee alun perin ollut noin 12 metriä korkea. Stupan seinät oli koristeltu elävänkokoisilla ja syvän punaisilla Buddhan ja Bodhisattvojen veistoksilla. Seinäveistokset tehtiin savesta. Ne päällystettiin stukkolla, jonka päälle maalattiin väri. Stupaa kuluttaa jatkuva tuulieroosio, joka yhdessä lisääntyvän maaperän kosteuden kanssa tuhoaa aikanaan koko kohteen, jos sitä ei entisöidä. ==Historia== Eri tutkijat ovat esittäneet hyvin erilaisia näkemyksiä Rawak Viharan rakennusajankohdasta. Esitettyjen eri arvioiden mukaan Rawak Vihara on rakennettu joskus 200-luvun ja 700-luvun välillä 1900-luvun alussa paikalla kaivauksia tehnyt Aurel Stein piti paikkaa rakennettuna 200- tai 300-luvulla jälkeen ajanlaskun alun. Vuonna 1976 Emil Trinklerin löytöjä tutkinut saksalainen ryhmä ajoitti rakennuksen 500- tai 600-luvulle, mutta samana vuonna Simone Gaulierin johtama ranskalainen ryhmä ajoitti sen 300-luvulle. Tarimin altaalla Hotanissa asui Rawak Viharan rakentamisen aikoihin iranilaisia sakoja. Kulttuurivaikutteita saatiin Persian, Intian ja Kiinan suunnalta. Buddhalaisuus vakiintui alueella Kiinan Han-dynastian kaudella. Legendojen mukaan buddhalaisuus omaksuttiin Hotanissa Gandharasta Ašokan hallitsemasta Maurya-valtakunnasta 200-luvulla. Ensimmäisen tieteellisen kirjoituksen Hotanin alueesta julkaisi ranskalainen Jean-Pierre Abel-Rémusat vuonna 1820. Aurel Stein teki kaivauksia vuonna 1901 ja 1906 paljastaen kohteen eteläisen ja kaakkoisen muurin. Emil Trinkler paljasti edelleen lounaisen osan. Kiinassa Rawak Vihara lisättiin kansallisten kulttuurikohteiden luetteloon vuonna 2001. Löydöksiä paikalta on ollut esillä Hotanin museolla, sekä Xinjiangin arkeologisella museolla Ürümqissa. ==Lähteet== Luokka:Arkeologiset kohteet Kiinassa Luokka:Buddhalaisuus Kiinassa Luokka:Xinjiang
Aarniala

Aarniala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Ilpo Aarniala (1941–2019), arkkitehti, yleisönosastokirjoittaja ja blogisti *Sakari Aarniala (1914–1986), pika- ja keskimatkojen juoksija *Timo Aarniala (1945–2010), kuvataiteilija, sarjakuvataiteilija, kuvataidepedagogi, elokuvatoimija ja pilapiirtäjä.
Atjekjaure

Atjekjaure (, ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Atjekjaure on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 196 hehtaaria eli 1,96 neliökilometriä. Se sijaitsee Atjekvaaran itäpuolella sen juurella ja keskellä laajempaa järvialuetta, jossa sijaitsee kymmeniä järviä ja runsaasti pikkulampia lähellä toisiaan. Seutu on myös suoperäistä, sillä metsämaata on paikoin vähemmän kuin suomaata. Atjekjauren luoteispuolelle jää laaja Vaarasenjänkkä, joka on laaja suomainen koskeikkoalue. Myös järven länsipuolella aukeaa laaja avosuon alue, joka jää järven ja Atjekvaaran väliin. Muissa ilmansuunnissa ympäristöä pirstoaa pienet lammet ja niitä ympäröivät suot sekä vähemmistönä esiintyvät metsäsaarekkeet. Järven rannat ovat yleensä avointa suomaata paitsi lounaassa vaaran rinteiden juurella, idässä niemien kärjissä ja koillisessa jäeven rannoilla, missä näkyy metsämaata. Vain vaaran rinnettä seuraava tie ohittaa järven läheltä ja tien lähellä sijaitseekin kolme mökkiä. Tie tulee Nattavaaran ja Messauren väliseltä maantieltä ja se kulkee luoteeseen päin kiertäen siellä Pikkuvaaran. Järven eteläosassa on kaksi saarta kaakkoisrannan tuntumassa. Etäämpänä rannasta olevassa saaressa on löydetty muinaismuistoja tunnisteella ”Sommargravar” . == Luontoarvoja == Järven valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (41 %), turve (40 %) ja kallioalue (2,5 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Atjekjaure kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Atjekjoen sivujoen valuma-alueeseen . Atjekjoen (myös Atjejoki, ) valuma-alueen pinta-ala on noin 41 neliökilometriä (km²), joka on noin 1 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Järven luusuan kohdalla arvioitu keskivirtaama on noin 0,2 kuutiometriä sekunnissa . Joki yhtyy Rånejokeen 6,5 kilometriä Nattavaarasta länsi-luoteeseen päin Syväsuannon kohdalle. Järven pohjoispäähän on karttoihin merkitty suo-oja tai puro, jonka nimi on Vaarasenjoki. Se virtaa Vaarasenjänkkän läpi ja sen reitille kuuluu joitakin pieniä läpivirtausjärviä: Långsjön on lähdejärvi ja Salmijärvi on yksi läpivirtausjärvistä. Purolle tulee myös sivu-uomia toisista järvistä. Rånejoki laskee yli 120 kilometrin päässä Perämereen Råneån taajamassa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Jällivaaran järvet
Qohir Rasulzoda

Qohir Rasulzoda (, s. 8. maaliskuuta 1959) on tadžikistanilainen poliitikko, joka on toiminut maansa pääministerinä vuodesta 2013. Rasulzoda valmistui Tadžikistanin maatalousyliopistosta vuonna 1982. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. == Lähteet == Luokka:Tadžikistanin pääministerit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Emerson Radio

Emerson Radio Corporation on yhdysvaltalainen kuluttajaelektroniikkatuotteiden valmistaja. Yhtiö on perustettu vuonna 1948 ja sen tavaramerkillä on myyty tuotteita vuodesta 1912 lähtien, mikä tekee siitä yhden alan vanhimmista toimijoista.https://www.emersonradio.com/about/ Emerson Radio Corporation on pörssilistattu ja sen osakkeilla käydään kauppaa NYSE American -markkinapaikalla (entinen AMEX) Yhdysvalloissa. Yhtiön markkina-arvo oli 27. marraskuuta 2020 noin 22,3 miljoonaa dollaria. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset elektroniikkayhtiöt
Kantonen

Kantonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Aleksander Kantonen (1893–1975), suomalainen jääkärivänrikki *Henri Kantonen (s. 1997), suomalainen koripalloilija *Seppo Kantonen (s. 1963), suomalainen pianisti *Taito Kantonen (1900–1993), amerikansuomalainen teologi.
Almatyn alue

Almatyn alue (), on hallinnollinen alue Kazakstanin kaakkoisosassa. Se rajoittuu lännessä Jambılin alueeseen, luoteessa Karagandan alueeseen ja pohjoisessa Itä-Kazakstanin alueeseen. Idässä ja kaakossa se rajoittuu Kirgisiaan ja Kiinan kansantasavallan Xinjiangin autonomiseen alueeseen. Lisäksi alueen keskellä on Kazakstanin entinen pääkaupunki Almaty, joka muodostaa oman hallintoalueensa. Almatyn alue on jaettu seitsemääntoista piiriin ja kolmeen kaupunkiin: Taldyqorghan, Qapşağay ja Tekeli. Alueella on arviolta 7 055 651 asukasta (vuonna 2020) ja sen pinta-ala on 223 600 neliökilometriä. Sen pääkaupunkina toimii Taldyqorghan. Aluetta rajaa luoteessa Balkašjärvi, johon virtaava Ili on alueen tärkein joki. Almatyn alueen koillisosassa, Alakolin painanteen alueella, sijaitsevat neljä järveä (Alakol, Sasykkol, Koshkarkol, ja Zhalanashkol) ovat osin Almatyn, osin Itä- Kazakstanin alueen puolella. Muita järviä ovat Bartogain ja Qapşağayn tekojärvet, Issykjärvi (jota ei pidä sekoittaa Kirgisian Issyk Kuliin), Qaıyńdy ja Kolsai-järvet. Tienšanin läntinen haara, Trans-Ilin Alatau ulottuu Kiinasta ja Kirgisiasta Almatyn alueelle. Alueen koillisella Kiinan vastaisella rajalla kohoaa vastaavasti Dzungarian Alatau. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Alueen internetsivut Luokka:Kazakstanin hallinnolliset alueet
Tadžikistanin pääministeri

Tadžikistanin pääministeri on Tadžikistanin hallituksen päämies. Pääministerin nimittää Tadžikistanin presidentti. Nykyinen pääministeri on Qohir Rasulzoda. == Luettelo päämistereistä vuodesta 1991 == # Nimi Virkakauden alku Virkakauden loppu Puolue 1 Izatullo Khayoyev 25. kesäkuuta 1991 9. tammikuuta 1992 Tadžikistanin kommunistinen puolue 2 Akbar Mirzoyev 9. tammikuuta 1992 21. syyskuuta 1992 Sitoutumaton 3 Abdumalik Abdullajanov 21. syyskuuta 1992 18. joulukuuta 1993 Tadžikistanin kansan yhtenäisyyden puolue 4 Abdujalil Samadov 18. joulukuuta 1993 2. joulukuuta 1994 Sitoutumaton 5 Jamshed Karimov 2. joulukuuta 1994 8. helmikuuta 1996 Sitoutumaton 6 Yahyo Azimov 8. helmikuuta 1996 20. joulukuuta 1999 Sitoutumaton 7 Oqil Oqilov 20. joulukuuta 1999 23. marraskuuta 2013 Tadžikistanin kansandemokraattinen puolue 8 Qohir Rasulzoda 23. marraskuuta 2013 – Virassa Tadžikistanin kansandemokraattinen puolue == Lähteet == *
Lindbäck

Lindbäck on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Anders Lindbäck (s. 1988), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti *Axel Lindbäck (1902–1963), suomalainen jalkapalloilija *Peter Lindbäck (s. 1955), suomalainen varatuomari ja Ahvenanmaan valtionviraston maaherra *Ragnar Lindbäck (1906–1974), suomalainen jalkapalloilija *Raija Lindbäck, o.s. Karppinen (1939–2024), suomalainen iskelmäsanoittaja *Uno Lindbäck (1891–1970), suomalainen jalkapalloilija.
Who Wants to Live Forever

"Who Wants to Live Forever" on brittiläisen rock-yhtyeen Queenin kappale. Se on kuudes kappale A Kind of Magic -albumilta, joka julkaistiin kesäkuussa 1986 ja jonka on kirjoittanut Queenin kitaristi Brian May elokuvan Highlander – kuolematon ääniraidalle. Queenin taustalla oli orkesteri, jonka ohjasi elokuvan säveltäjä Michael Kamen. Kappaleen korkein sija oli UK:ssa listalla 24. Vuonna 1991 se sisältyi bändin Greatest Hits II -levyyn. == Lähteet == Luokka:Queenin kappaleet Luokka:Vuoden 1986 kappaleet
Cheng Changgeng

Cheng Changgeng (22. marraskuuta 1811 Anhui – 24. tammikuuta 1880 Beijing) oli kiinalainen oopperanäyttelijä. Nuorena hän oli soitinkauppias. Epäonnistuneen lavadebyytin jälkeen hän menestyi yksityisnäyttämöllä. Hänestä tuli 1845 Sanqin-teatteriseurueen johtaja ja hän johti sitä kuolemaansa asti. Hänen tärkein roolihahmonsa oli vanha mies, mutta hän esitti myös naista ja nuorta miestä. Häntä on toisinaan sanottu Peking-oopperan isäksi, mutta ainakin hän oli 1800-luvulla merkittävin Peking-oopperanäyttelijä.Cheng Changgeng Oxford Music Online. Viitattu 27.11.2020 Cheng Changgeng yhdisti aineksia aiemmasta kunqusta muihin oopperamuotoihin ja näin syntyi jingju josta käytetään tavallisesti nimitystä Peking-ooppera.Peking-ooppera Aasian teatterin historia. Taideyliopisto. Viitattu 27.11.2020 == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1880 kuolleet
Hannu Mars

Hannu Mars (s. Lappajärvi) on elinkeinot, työvoima ja osaaminen -vastuualueen johtaja Etelä-Savon ELY-keskuksessa. Hän siirtyi tehtävään 2022 Parkanon vs. kaupunginjohtajan tehtävästä. Sitä ennen hän oli Keuruun kaupunginjohtaja vuosina 2016–2021. Hän toimi sitä ennen Kauhavan kehitysjohtajana 2011–2016, Thermopolis Oy:n toimitusjohtajana 2006–2011 ja 17 vuotta UPM:llä. Mars on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteriViisi haastatteluun Keuruun johtajahaussa, sekä metsätalousinsinööri. == Lähteet == Luokka:Keuruun kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Hemträsket (Rånejoki)

Hemträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Hemträsket on 2,2 kilometriä pitkä, 1,8 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 171 hehtaaria eli 1,71 neliökilometriä. Se sijaitsee kaksi kilometriä Rånejoen jokilaaksosta, mutta järven ympäristö poikkeaa täysin jokilaakson viljellystä ympäristöstä. Järven rantoja voidaan luonnehtia metsäisiksi ja paikoitellen esiintyy suotakin. Järvi on hieman sokkeloinen monien lahtien ja niemien takia, mutta myös neljä suuren saaren vuoksi. Jo Ånäsholmen on suuri ja puoliksi soistunut saari. Se sijaitsee joensuun edustalla ohjaten joen tulevat vedet koilliseen päin. Vaikuttaa siltä, että saari on ollut niemi, sillä sen länsipuolella olevaa kapeaa salmea kutsutaan nimellä ”Graven” eli kravi, kaivettu uoma. Åsnäsholmenin eteläpuolella sijaitsee kaksi saarta Björkholmen ja Högholmen, jotka ovat siellä lahden suojana. Näiden eteläpuolella on Båthusvikenin edustalla sijaitseva Lillholmen, joka on suurista saarista pienin. Aivan järven vaikutusalueella sijaitsee kolme maatilaa. Rånejoen jokilaaksosta tulee Orrbystä tie, joka ohittaa järven länsipuolelta ja ylittää siellä tulevan joen ja jatkaa Talluddenin ja Ängesträskin kyliin. Järven kaakkoispuolelta kulkee tie Töreen ja siitä haarautuu pikkutie järven itäpuolelle. == Luontoarvoja == Järven lähialueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (63,0 %), turve (17,6 %), hiekka tai sora (2,9 %), siltti (0,7 %) ja kallioalue (7,1 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Hemträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Bjurånin sivujoen valuma-alueeseen . Bjurånin valuma-alueen pinta-ala on noin 190 neliökilometriä (km²), joka on noin 5 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta . Järvi on joen läpivirtausjärvi ja luusuassa sen valuma-alue on 185,7 km². Järveen tuleva Bjurånin jokiuoma alkaa Inre-Fällträsketistä ja se on vain 2,3 kilometriä pitkä. Järven laskujoki, taas Bjurån, alkaa järven kaakkoispään pitkän lahden pohjukasta, ja se yhtyy Rånejokeen 3,3 kilometrin päässä. Järven omaa lähialuetta on vain 7,1 km². Sieltä alkavia ojia on kartan mukaan tasan kaksi, jotka kuivattavat metsissä olevia suomaita. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Viitteet === Luokka:Bjurånin valuma-alue (Rånejoki) Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Luulajan järvet
Gurbantunggutin aavikko

Gurbantunggutin aavikko (uiguuriksi Гурбантүңгүт Қумлуқи; kiinaksi 古尔班通古特沙漠 , pinyin: Gǔ'ěrbāntōnggǔtè Shāmò) on aavikko Džungarian altaassa pohjois- Xinjiangissa, Kiinan kansantasavallan luoteiskolkassa. Joissain lähteissä sitä kutsutaan myös Dzoosotoyn Elisenin aavikoksi tai vastaavaksi; nimi tulee oletettavasti mongolikielistä.lists US Library of Congress Gurbantunggutin pinta-ala on noin 48 800 km2, ja sen korkeus merenpinnasta vaihtelee 300 ja 600 metrin välillä.Ronald U. Cooke, Andrew Warren & Andrew Goudie, Desert Geomorphology, 1993, p. 404, Se on Tarimin altaassa sijaitsevan Taklimakanin jälkeen Kiinan toiseksi suurin aavikko. Se sijaitsee enimmäkseen Ilin kazakkien ja Changjin hui-kiinalaisten autonomisten prefektuurien alueella. Tienšan-vuoristo erottaa Gurbantunggutin eteläisen Xinjiangin Ilin jokilaaksosta, Turfanin syvängöstä ja Tarimin altaasta. Aavikon länsiosassa on useita suolajärviä, kuten Manasijoen ennen ruokkima, mutta nykyään lähes kuivunut ManasWeiming Cheng, Chenghu Zhou, Jianxin Li, Research on evolution of Manas Lakes in Xinjiang over last 50 years. (2005). ja Ailik, joka saa vettä Baiyang-joesta. Gurbantunggutin ja Tienšanin välissä on kapea asuttu alue, joka saa vetensä Tienšanilta virtaavista jäätikköjoista. Rautatie Lanzhousta Ürümqiin, joka on alueen suurin kaupunki, kulkee tätä kautta. Kiinan kansallinen valtatie 216 kulkee aavikon poikki pohjois-etelä-suunnassa, yhdistäen Altayn ja Ürümqin. Myös valtatie 217 ja Kuytun-Beitunin rata kulkevat sen reunaosan läpi lännessä ja luoteessa. Kaakkoiskulmassa Jiangjun Gobin alueella toinen rata kulkee alueen läpi matkalla Ürümqista Dzungarian hiilikentille. Kiinan hallitus on rakennuttanut myös kanavia aavikon poikki tuomaan vettä Irtyšistä Karamayhyn ja sen ympäristöön. Aavikko sijaitsee lauhkealla vyöhykkeellä, mutta ilmasto on erittäin mantereinen. Keskimääräinen sademäärä on 208 mm; sateisin kuukausi on heinäkuu (35 mm) ja kuivin joulukuu (11 mm). Alueen ekologia on hyvin herkkä, ja ihmisen toiminta alueella, kuten maanteiden ja kanavien rakentaminen aavikon poikki, on vahingoittanut sitä. Maailman kauimpana merestä sijaitseva piste on Gurbantunggutin aavikolla, joidenkin laskelmien mukaan koordinaateissa . Pisteen sijainin määrittivät, ja sen saavuttivat 27. kesäkuuta 1986 brittiläiset tutkimusmatkailijat Nicholas ja Richard Crane. Pisteestä on matkaa yli 2600 km lähimmälle merenrannikolle.Guinness Book of World Records, 1991. By Donald McFarlan, Norris McWhirter. P. 138 == Lähteet == Luokka:Kiinan maantiede Luokka:Xinjiangin maantiede Luokka:Aasian aavikot
Fritiof Hultman

Fritiof Hultman (31. maaliskuuta 1831 Tammisaari – 10. helmikuuta 1890 Tammisaari) oli suomalainen kauppias, oluttehtailija ja valtiopäivämies. Hultmanin vanhemmat olivat kauppias Karl Fredrik Hultman ja Andrietta Charlotta Collin ja puolisot vuodesta 1857 Amalia Maria Josefa Morawitz (k. 1866), vuodesta 1867 Ida Emilia Vennberg (ero 1871) ja vuodesta 1872 Beata Maria Högfelt. Hultman tuli ylioppilaaksi 1847. Hän oli Rostockin kauppaopiston oppilas noin vuonna 1852, kauppakonttorien palveluksessa Hampurissa ja Lontoossa 1852–1855 ja sitten kauppias Tammisaaressa 1856. Olut- ja portteritehtailijana Hultman toimi vuoteen 1880. Hän oli Preussin konsuli 1857–1868, Pohjois-Saksan liiton 1868–1871 ja Saksan 1871–1890 sekä Tanskan varakonsuli 1856–1890, Ruotsi-Norjan 1867–1890 ja Alankomaiden 1872–1890. Hultin osallistui Tammisaaren edustajana porvarissäädyssä valtiopäiville 1863–1864.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Fritiof Hultman Verkkojulkaisu 2005. (Viitattu 24.11.2020) Professori Oskar Hultman oli Fritiof Hultmanin poika. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1831 syntyneet Luokka:Vuonna 1890 kuolleet
Cheng Xunzhao

Cheng Xunzhao (s. 9. helmikuuta 1991 Xuzhou) on kiinalainen judoka. Cheng kilpailee 90 kilogramman sarjassa. Cheng osallistui Rio de Janeiron olympialaisiin 2016. Hän saavutti olympiapronssia voittamalla kolme ensimmäistä otteluaan, häviten välierässä olympialaiset voittaneelle Mashu Bakerille ja voittaen pronssiottelun. Aasian-mestaruuskilpailuissa Cheng oli pronssilla Tashkentissa 2016. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset judokat Luokka:Kiinalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Başmakçı

Başmakçı on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 piirikunnan väkiluku oli 9 788. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Piirikunnan kotisivut Luokka:Afyonkarahisarin maakunnan piirikunnat
Bayat (Afyonkarahisar)

Bayat on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 piirikunnan väkiluku oli 7 673. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Piirikunnan kotisivut Luokka:Afyonkarahisarin maakunnan piirikunnat
Bolvadin

Bolvadin on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 alueen väkiluku oli 45 384. Turkin joukot valloittivat Bolvadinin vuonna 1107. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Piirikunnan kotisivut Luokka:Afyonkarahisarin maakunnan piirikunnat
Liu Hongmei

Liu Hongmei (; s. 27. joulukuuta 1973 Shandong, Kiina) on kiinalainen hyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa sekä 2002 Salt Lake Cityssä. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Suomessa 1992, Yhdysvalloissa 1994, Kanadassa 1997, Suomessa 1999, Kanadassa 2000 sekä Yhdysvalloissa 2001. Vuoden 1994 MM-kilpailuissa Liu sijoittui pistepörssissä viidenneksi pisteillään 8+3=11. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Inre-Fällträsket

Inre-Fällträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Inre-Fällträsket on 6,8 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 358 hehtaaria eli 3,58 neliökilometriä. Se sijaitsee luode-kaakko- suuntaisessa loivapiirteisessä laaksossa, johon on muodostunut sekä Inre-Fällträsket että Yttre-Fällträsket. Maa on kuitenkin kallistunut niin päin, että vesi virtaa vesistössä pohjois-etelä- suunnassa. Suurin järvelle näkyvä mäki sijaitsee sen lounaispuolella. Se on Ronningsvikberget, jonka lakipiste nousee yli 110 metriä järven yläpuolelle. Järven rantoja kiertävät matalat moreenikummut, joiden väliset alueet ovat hyviä viljelyyn. Myös järven luoteispään saaret ovat veden alle jääneiden moreenikumpujen lakialueita . Saarien keskellä sijaitsee yli 400 metriä pitkä niemi Gunnarsudden. Se ympärillä sijaitsevat metsäsaaret Notholmen, Brändholmen, Hästholmen, Midsommarholmen, Förstholmen ja vielä yksi Notholmen. Kaakkoon päin mentäessä järvi kapenee hieman ja lopuksi se haarautuu kahdeksi lahdeksi. Sladan johtaa Kamsundetiin, josta Yttre-Fällträsketin vedet tulevat, ja Åvikeniin, josta Bjurån jatkaa matkaansa Hemträsketiin. Ennen lahtien erkaantumista tulee järvellä vastaan Lillholmenin saarikaksikko. Muut järven 12 saaresta ovat pieniä ja ne sijaitsevat rantojen tuntumassa. Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, mutta Fällträsketin kylässä on asutus tiiviimpää ja järven luoteispäässä on laajin peltoalue. Bodenista Niemisuannon (Niemisel) kautta kulkeva Morjärvelle johtava maantie 356 kulkee luoteispään ohitse. Siitä haarautuu kylätie, joka seuraa järveä kaakkoon päin ja joka yhtyy järven Kamsundetin salmen mennessään järven pohjoispuolelle. Järven pohjoisrantoja ei seuraa yksikään tie. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (63,0 %), turve (17,6 %), hiekka tai sora (2,9 %), siltti (0,7 %) ja kallioalue (7,1 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Inre-Fällträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Bjurånin sivujoen valuma-alueeseen . Bjurånin valuma-alueen pinta-ala on noin 190 neliökilometriä (km²), joka on noin 5 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta . Järvi on joen läpivirtausjärvi ja luusuassa sen valuma-alueen pinta-ala on 174 km². Järven luusuassa on arvioitu keskivirtaaman (MQ) olevan noin 1,8 m³/s . Järven omaa lähialuetta on vain 17,6 km² ja se on muodostaan kapea. Alueelta laskee järveen vain lyhyitä pelto- tai metsäojia. Poikkeuksen tekee Halsvikbäcken, joka pitempänä ojana laskee pieneen Halsvikin lahteen. Vesireitti jatkuu Bjurån laskiessa Rånejokeen, joka sitten laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Bjurånin valuma-alue (Rånejoki) Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Luulajan järvet
Jarl August Hagelstam

Jarl August Hagelstam (21. lokakuuta 1829 Helsingin pitäjä – 23. helmikuuta 1891 Helsingin pitäjä) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies. Hagelstamin vanhemmat olivat tilanomistaja Helsingin pitäjän Västerkullassa, majuri Karl Fredrik Hagelberg ja Antoinette Sofia Rotkirch ja puoliso vuodesta 1856 Emilia Karolina Söderhielm (k. 1918). Hagelstam tuli ylioppilaaksi 1847 ja harjoitti agronomian opintoja Ruotsissa. Hän oli tilanomistaja Helsingin pitäjän Västerkullassa ja Porvoon Hinthaarassa. Westerkullan kartanon Hagelstam otti hoitaakseen vuonna 1852, hänen kuoltuaan se jäi leski Emilia Hagelstamille ja heidän kahdelletoista lapselleen. Hagelstam edusti Helsingin pitäjää talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1863.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Jarl August Hagelstam Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 27.11.2020.Helsingin pitäjä vuosikirja 1976: Westerkullan kartano. Viitattu 27.11.2020. Hän toimi myös Helsingin maalaiskunnan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnan kassanhoitajana. Taidemaalari Sanny Hagelstam- Federley (1869–1932)Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli (archive.org) Viitattu 27.11.2020. ja kirjailija Wentzel Hagelstam (1863–1932)Kuka kukin oli Viitattu 27.11.2020. olivat Jarl August Hagelstamin lapsia. Tytär Anna Emilia Hagelstam avioitui kreivi Johan Fredrik Aminoffin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1829 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Kalton kieli

Kalto eli nahali on Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli. Kalto on endonyymi; eksonyymi Nahali tai Nihali on halventava. Jälkimmäisen nimityksen vuoksi kieli sekoitetaan usein isolaattikieli nihaliin, jonka puhujilla on samankaltainen elämäntyyli kuin kalton puhujilla. Kieltä kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla. == Lähteet == Luokka:Indoarjalaiset kielet Luokka:Intian kielet
Jeetendra

Jeetendra (, oik. Ravi Kapoor, ; s. 7. huhtikuuta 1942 Amritsar, Brittiläinen Intia) on intialainen näyttelijä. Hän esiintyi lukuisissa hindinkielisissä elokuvissa ja tuli tunnetuksi muun muassa tanssityylistään. Hänen voittamiinsa palkintoihin kuuluu Filmfare Awards -elämäntyöpalkinto. Jeetendra on ollut naimisissa tuottaja Shobha Kapoorin kanssa vuodesta 1974. Heillä on kaksi lasta, tuottaja Ekta Kapoor ja näyttelijä Tusshar Kapoor. == Valikoitu filmografia == * Geet Gaya Patharon Ne (1964) * Farz (1967) * Jeene Ki Raah (1969) * Humjoli (1970) * Caravan (1971) * Parichay (1972) * Khushboo (1975) * Kinara (1977) * Dharam Veer (1977) * Priyatama (1977) * Aasha (1980) * Judaai (1980) * Himmatwala (1983) * Tohfa (1984) * Khudgarz (1987) * Dil Aashna Hai (1992) * Udhaar Ki Zindagi (1994) * Om Shanti Om (2007) == Palkinnot == * 2003: Filmfare Awards -elämäntyöpalkinto * 2008: Sansui Awards -elämäntyöpalkinto * 2012: Zee Cine Awards -elämäntyöpalkinto * 2016: Raj Kapoor Award -elämäntyöpalkinto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mahadura & Özberkan

Mahadura & Özberkan on Yle Puheella vuosina 2016–2020 esitetty radio-ohjelma, jota pitivät toimittajat Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan. Ohjelman toimittajat on palkittu Suomen Punaisen Ristin Inhimillinen kädenojennus -palkinnolla vuonna 2018.Inhimillisen kädenojennuksen saavat toimittajat Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan Sttinfo.fi 9.5.2018. Viitattu 26.1.2021. Ohjelmassa puhutaan rohkeasti ja avoimesti vaietuista aiheista, koska siinä halutaan antaa ääni heille, jotka eivät sitä yleensä yhteiskunnassa saa kuuluviin.Karoliina Närvänen: Mahadura & Özberkan nostavat tabut esiin radio- ohjelmassaan: ”Meille tämä on enemmän kuin työtä” Telma-lehti 14.5.2020. Viitattu 26.1.2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mahadura & Özberkan Yle Areenassa * Moreenimedia: Radiojuontajat yhdistävät työn ja ystävyyden – ohjelma käsittelee aiheita, joista Suomessa ei ole puhuttu * Maailman kuvalehti: Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan: "Välillä unohtuu että olemme työkavereita, emme siskoja" * Voima: Toistuva vihapuhe kovettaa kohteensa – Mediavaikuttajat Mahadura ja Özberkan ovat joutuneet oppimaan kuinka elää vihaisen palautteen kanssa Luokka:Podcasting Luokka:Suomalaiset radio-ohjelmat Luokka:Ylen historia
Brudholmen

Brudholmen on huvilasaari Espoo ja Kirkkonummen rajalla. Saaren koillinen osa kuuluu Espoon Suvisaariston merelliseen kaupunginosaan. Naapurisaaria on useita, kuten Pentala koillisessa, Lilla Herrö ja Stora Herrö kaakossa sekä Medvastö lännessä.Brudholmen Espoon opaskartalla Brudholmenin pinta-ala on noin kaksi hehtaaria ja etäisyys Helsingin keskustasta noin kahdeksantoista kilometriä lounaaseen. Brudholmenilla ei ole virallista suomenkielistä nimeä, epävirallisesti sitä kutsutaan nimellä Morsiussaari. == Viitteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi *Brudholmen, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength Luokka:Espoon saaret Luokka:Kirkkonummen saaret Luokka:Suvisaaristo
Medvastö

Medvastö on saari ja kylä Kirkkonummen kaakkoisosassa. Sitä erottaa mantereesta kaksi kapeaa salmea, Blindsund etelässä ja Medvastsundet pohjoisessa. Medvastön länsipuolella on Morsfjärdenin matala merenlahti, itäpuolella ovat Brudholmen, Stora Herrö, Lilla Herrö ja Pentala. Etäisyys Helsingin keskustasta on noin yhdeksäntoista kilometriä lounaaseen. Medvastön pinta-ala on noin kolme neliökilometriä. Se on osa Medvastön-Stormossenin Natura-aluetta, jonka pinta-ala on noin kahdeksan neliökilometriä. Alueella on linnustoltaan arvokasta kosteikkoa sekä useita tammi- ja lehmuslehtoja. Medvastön kylässä oli 1500-luvun puolivälissä kolme taloa, kaksi niistä autioitui 1600-luvulla, kolmannesta tehtiin ratsutila, joka sijaitsi 1700-luvun lopussa Medvastön itäosassa. Nykyinen Medvastin tila () sijaitsee Medvastön saaren pohjoisosassa. Entinen Medvastön tila kuului 1600-luvun alussa ratsumestari Erik Bertilssonille. Se jaettiin 1791, ja se on siitä asti ollut Korkmanin suvun hallussa. Ensimmäinen jaetun tilan isäntä oli Daniel Korkman, joka hallitsi tiluksia 1791–1835. Medvastön pinta-ala on noin 150 hehtaaria, josta kuudesosa on peltoa, loput metsää. Kartanon nykyinen päärakennus on 1800-luvun jälkipuoliskolta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi *Medvastö, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength Luokka:Kirkkonummen kylät Luokka:Kirkkonummen saaret
Led Zeppelin United Kingdom and Scandinavian Tour 1969

United Kingdom and Scandinavian Tour 1969 on Led Zeppelin-yhtyeen konserttikiertue. ==Kappalelista== Tyypillinen kappalelista: #"Train Kept A-Rollin'" (Tiny Bradshaw, Kay, Mann) #"I Can't Quit You Baby" (Willie Dixon) #"I Gotta Move" (vain 14. maaliskuuta ja 16. maaliskuuta) #"Dazed and Confused" (Jimmy Page) #"As Long As I Have You" (Garnet Mimms) #"Killing Floor" (Wolf) #"White Summer"/"Black Mountain Side" (Page) #"Babe I'm Gonna Leave You" (Bredon, Page, Robert Plant) #"You Shook Me" (Dixon, J. B. Lenoir) #"How Many More Times" (John Bonham, Jones, Page) #"Communication Breakdown" (Bonham, John Paul Jones, Page) #"Moby Dick (instrumental)|Pat's Delight" (Bonham) ==Kiertuepäivät== Päivä Kaupunki Maa Tapahtumapaikka ~~1\. maaliskuu 1969~~ ~~Lontoo~~ Englanti ~~Fishmonger's Hall~~ 2\. maaliskuu 1969 Plymouth Van Dyke Club 3\. maaliskuu 1969 Lontoo Playhouse Theatre (BBC) 5\. maaliskuu 1969 Cardiff Wales The Locarno 7\. maaliskuu 1969 Lontoo Englanti Hornsey Wood Tavern 8\. maaliskuu 1969 Manchester College of Technology 10\. maaliskuu 1969 Edmonton Cooks Ferry Inn 12\. maaliskuu 1969 Leicester Leicesterin yliopisto 13\. maaliskuu 1969 De Montfort Hall 14\. maaliskuu 1969 Tukholma Ruotsi Tukholman konserttitalo iltapäivä konsertti Uppsala Uppsalan yliopisto ilta konsertti 15\. maaliskuu 1969 Gladsaxe Tanska Teen Clubs Box 45 iltapäivä konsertti Brøndby Brøndby Pop-Club ilta konsertti 16\. maaliskuu 1969 Kööpenhamina Tivolis Koncertsal 2 konserttia 17\. maaliskuu 1969 Gladsaxe TV-Byen (Tanskan TV) 19\. maaliskuu 1969 Lontoo Englanti Maida Vale Studios (BBC) 21\. maaliskuu 1969 "How Late It Is" (BBC TV) 22\. maaliskuu 1969 Birmingham Mother's Club 23\. maaliskuu 1969 Peterlee Argos Butterfly Jazz and Blues Club 24\. maaliskuu 1969 Edmonton Cooks Ferry Inn 25\. maaliskuu 1969 Staines British Supershow 27\. maaliskuu 1969 Bremen Länsi-Saksa Beat Club 28\. maaliskuu 1969 Lontoo Englanti The Marquee Club 29\. maaliskuu 1969 Bromley Bromley College of Technology 30\. maaliskuu 1969 Southall Potter's Bar 1\. huhtikuu 1969 Hampstead Klooks Kleek 2\. huhtikuu 1969 Cardiff Wales Top Rank Ballroom 3\. huhtikuu 1969 Bolton Englanti Swan Hotel 5\. huhtikuu 1969 Lontoo Roundhouse 6\. huhtikuu 1969 Nottingham Nottingham Boat Club 8\. huhtikuu 1969 Welwyn Garden City The Cherry Tree 13\. huhtikuu 1969 Southsea Kimbells ~~15\. huhtikuu 1969~~ ~~Stoke-on-Trent~~ ~~The Place~~ 16\. huhtikuu 1969 Tolworth Toby Jug 17\. huhtikuu 1969 Wolverhampton The Club Lafayette Luokka:Led Zeppelin Luokka:Vuoden 1969 konserttikiertueet
Morsfjärden

Morsfjärden on pieni mataloituva merenlahti Kirkkonummella. Se on osa Suomenlahteen kuuluvaa Espoonlahden merialuetta. Morsfjärdenin yhdistää avomereen Medvastsundetin salmi koillisessa ja Blindsundin salmi etelässä. Molemmat salmet ovat kapeita ja ne erottavat Morsfjärdenin itäpuolella sijaitsevan Medvastön saaren mantereesta. Morsfjärden salmineen on kalastajien suosiossa. Morsfjärdenin ja siihen kuuluvien salmien rannoilla on yli sata kiinteistöä, venesatama ja melontaseuran tukikohta. Osa Morsfjärdenistä kuuluu Medvastö-Stormossen Natura 2000 -alueeseen. Morsfjärdenin eteläosassa on useita saaria, joista suurin on Stora Vivasten. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen luonto Luokka:Suomen lahdet Luokka:Suomenlahti
Qairoqqumin tekojärvi

Qairoqqumin tekojärvi (tadžik. Обанбори Қайроққум, venäjäksi Кайраккумское водохранилище) on suuri tekojärvi luoteisessa Tadžikistanissa, Sugdin maakunnan Ghafurovin piirissä. Vuonna 2016 maan parlamentti uudelleennimesi järven Tadžikinmereksi (tadžik. Баҳри Тоҷик). Se sijaitsee Ferganan laakson länsiosassa Syrdarja-joessa. Maakunnan pääkaupunki Hudžand sijaitsee n. 15 km länteen järven sulkevasta padosta. Se on Ramsarin sopimukseen kuuluva vesialue #1083. ==Tekojärvi== Järven pinta-ala on 523 km2, pituus 56 km ja suurin leveys 15 km. Suurin syvyys lähellä patoa on 25 m, ja keskisyvyys 8 m. Tekojärven yläpää on pahoin liettynyt 10-15 km matkalta Narynjokeen rakennetun Toktogulin vesivoimalaitoksen rakentamisen seurauksena. Järven liettyminen on synnyttänyt matalikoita ja pikkujärviä, joiden varrella on tamariskeja, idänhopeapensaita, poppeleita ja kaislikoita. Nämä houkuttelevat alueelle runsaasti talvehtivia vesilintuja, kahlaajia ja petolintuja. ==Rakentaminen== Tekojärven rakentaminen alkoi 1951; tavoitteena oli sähkön tuotanto ja kasteluveden saaminen Kayrakkumin arolle. Tekojärven tieltä siirrettiin arviolta 12000 ihmistä 20 kylästä. Pato valmistui 1956, jolloin tekojärveä alettiin täyttää. ==Kansainvälisesti tärkeä lintualue== Tekojärvi ja sitä ympäröivä, yhteensä 1150 km2 laajuinen alue, on nimetty BirdLife Internationalin kansainvälisesti tärkeäksi lintualueeksi. Siellä asuu, pesii, talvehtii tai sen kautta muuttaa huomattavan suuria määriä lintuja. Alueella tavataan ainakin sinisorsia, pikkumerimetsoja, aavikkohaukkoja, munkkikorppikotkia, isotrappeja, lännenkaulustrappeja, kurkia, aasianuuttukyyhkyjä, persianpöllösiä, aavikkokehrääjiä, sininärhiä, valkosiipitikkoja, talitiaisia, aavikkokiuruja, aavikko- ja kääpiökerttuja, aavikkokultarintoja, keidasvarpusia ja peltotulkkuja. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin maantiede Luokka:Tadžikistanin järvet Luokka:Tekojärvet
Naryn (joki)

Naryn-joki (kirgiisiksi Нарын, ven. Нарын, uzb. Norin) saa alkunsa Kirgisian Tienšan-vuorilta Keski-Aasiassa. Se virtaa länteen Uzbekistaniin ja yhtyy Ferganan laaksossa Karadarjan kanssa muodostaen Syrdarjan. Naryn on 807 km pitkä ja sen valuma-alue on 59100 km2Нарын (река), Bolšaja sovetskaja entsiklopedija. Joessa on useita vesivoimaloita ja tekojärviä, joista suurin on Toktogulin tekojärvi Kirgisiassa, jossa on 19,9 km3 vettä.. Narynjoen varrella on mm. Narynin alue ja Narynin kaupunki, Žalal-Abadin alue, Karaköl ja Tashkömür. ==Lähteitä== Luokka:Kirgisian joet Luokka:Uzbekistanin joet
Karadarja

Karadarja (kirgiisiksi Кара-Дарыя, ven. Карадарья, uzb. Qoradaryo; nimi tarkoittaa musta joki) on Syrdarjan sivujoki Kirgisiassa ja itäisessä Uzbekistanissa. Se saa alkunsa Ošin alueelta Kirgisiasta, missä Tar- ja Karakulya-joet yhtyvät. Sen pituus on 177 km ja sen valuma-alue on 30 100 km2Карадарья, Bolšaja sovetskaja entsiklopedija Ylempi Karadarja virtaa luoteeseen Ošin alueen itäosien kautta Ferganavuoria myötäillen. Se virtaa Ferganan laaksoon lähellä Özgöniä. Laaksossa se yhtyy Naryniin muodostaen Syrdarjan. Joessa on useita voimalaitos- ja kastelupatoja. ==Lähteet== Luokka:Kirgisian joet Luokka:Uzbekistanin joet
Tsugaru

Tsugaru () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Aomorin prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin länsiosassa. Kaupunki on rakentunut alavalle Tsugarun tasangolle. Sen itärajalla virtaa Iwakijoki. Tsugarussa on 31 484 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 253,55 neliökilometriä. Tsugaru on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kizukurin maaseutukaupunki sekä Inagakin, Kashiwan, Moritan ja Sharikin kyläkunnat. Aluetta asutettiin järjestelmällisesti Edo-kauden alkupuolelta 1600-luvulta lähtien, kun Hirosakin daimiokunta alkoi raivata sitä riisinviljelyn käyttöön. Alue on luonteeltaan maaseutumainen, ja riisin lisäksi siellä viljellään etenkin omenoita, mutta rannikon hiekkamailla myös meloneja, vesimeloneja ja vihanneksia. Kashiwassa on säilynyt kolme Japanin vanhimpana pidettyä, vuonna 1878 istutettua omenapuuta. Tsugarussa sijaitsee Kamegaokan arkeologinen kohde, josta on löydetty jōmon-kauden dogū-veistos (shakōki-dogū). Shichirinagahaman rannikkoalue kuuluu Tsugarun puolikansallispuistoon. Tsugarua palvelee JR Higashi-Nihonin Gonō-linja. == Kuvia == Tiedosto:Kizukurimiyazaki, Tsugaru, Aomori Prefecture 038-3157, Japan - panoramio.jpg|Rakennuksia Kizukurissa Tiedosto:Moritacho Odate, Tsugaru, Aomori Prefecture 038-2818, Japan - panoramio.jpg|Ezogadaten tekolampi Tiedosto:青森県つがる市木造亀ヶ岡出土 遮光器土偶-2.JPG|Tsugarusta löydetty dogū Tiedosto:Kizukuri Station 20120812, 1.jpg|Kizukurin rautatieasema Tiedosto:Iwakisan2.jpg|Näkymä Iwakivuorelle Tsugarusta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Aomorin prefektuurin kaupungit
Tsugaru (täsmennyssivu)

Tsugaru voi tarkoittaa: * Tsugaru, Japanin kaupunki Aomorin prefektuurissa * Tsugarunsalmi, Tyynenmeren salmi Honshūn ja Hokkaidōn saarten välillä * Tsugarun niemimaa, Japanin niemimaa Honshūn saaren pohjoiskärjessä Aomorin prefektuurissa * Tsugarun tasanko, Japanin tasankoalue Aomorin prefektuurissa * Tsugaru-klaani, japanilainen klaani * Tsugaru, JR Higashi-Nihonin liikennöimä junavuoro
Euroopan unionin liittovaltiokehitys

Euroopan unionin liittovaltiokehitys eli federalismi viittaa Euroopan unionin kasvavaan toimivaltaan suhteessa sen jäseninä oleviin kansallisvaltioihin. Liittovaltiokehityksen syvyys liittyy pitkälti ylikansallisen ja hallitustenvälisen päätöksenteon keskinäiseen tasapainoon unionin päätöksenteossa ja tässä tapahtuviin muutoksiin. Euroopan unionin toimivaltaa on muokattu ja kasvatettu uusilla perussopimuksilla ja alkuperäisiä sopimuksia muuttavilla sopimuksilla. Etenkin vuoden 1986 Euroopan yhtenäisasiakirja ja vuoden 1992 Maastrichtin sopimus ovat syventäneet liittovaltiokehitystä. Liittovaltiokehitystä osaltaan on vahvistanut myös vuoden 2009 Lissabonin sopimus. Vaikka Euroopan unionilla on tietyillä politiikanlohkoilla varsin pitkälle ulotettua toimivaltaa, ei unioni ole toistaiseksi kuitenkaan liittovaltio, vaan pikemminkin liittovaltion ja kansainvälisen järjestön sekamuoto. == Katso myös == * Euroopan yhdysvallat * Federalismi == Lähteet == Liittovaltiokehitys Luokka:Euroopan neuvosto
Vincent Olla

Vincent Olla (s. 11. marraskuuta 1972 Saint-Étienne, Loire) on ranskalainen ratameloja. Olla edusti Ranskaa Atlantan kesäolympialaisissa 1996, joissa hän karsiutui 1 000 metrin kajakkiyksikössä välierissä. Välimeren kilpailuissa Olla saavutti yhden pronssimitalin 1 000 metrin kajakkiyksikössä Barissa 1997. Olla on pituudeltaan 187-senttimetrinen ja painaa 85 kilogrammaa. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset melojat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Max Vola

Max Vola (oikealta nimeltään Max Volanen, s. 1983 Jyväskylä) on suomalainen räppäri, laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Vola esiintyi yhtenä tähtituomareista Nelosen All Together Now Suomi -musiikkiviihdeohjelmassa, joka alkoi lokakuussa 2020. == Ura == Max Volan debyyttisingle ”Hurrikaani” ilmestyi toukokuussa 2020. Artisti oli ollut syyskuussa 2017 lomamatkalla Miamissa hurrikaani Irman iskiessä, ja single syntyi siitä kokemuksesta. Max Volan toinen single ”Hyeenat syö kyyneleitä” julkaistiin lokakuussa 2020, ja se käsittelee koulukiusaamista. Volanen on kirjoittanut kappaleita myös muille artisteille sekä erilaisiin teatteriprojekteihin. Volanen teki musiikit muun muassa Teatterikoneelle ”Ja pullukka oli leppoisa”-monologiin. == Yksityiselämä == Volasen varhaislapsuuteen kuului hylkäämisiä, biologisten vanhempien päihteidenkäyttöä, rikoksia ja väkivaltaa. Kolmevuotiaana Max pääsi adoptioperheeseensä jossa kasvoi ainoana lapsena. Max kiinnostui musiikista jo lapsena, ja sävelsi kirjoittamiaan runoja pianolla. Laulaminen ja kappaleiden tekeminen muodostuivat pian elinehdoksi. Maxin yksi varhaisimmista laulunopettajista oli Virpi Kätkä. Max löysi rap-lyriikan kiinnostuttuaan sen yhteiskunnallisesta merkityksestä ja erilainen yhteiskunnan tarkastelu on kuultavissa myös hänen omissa sanoituksissaan. Max on korjannut sukupuolensa vuonna 2007. == Diskografia == === Singlet === * ”Hurrikaani” (2020) * ”Hyeenat syö kyyneleitä” (2020) == Lähdeluettelo == Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Abashiri

Abashiri () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se on Ohotskin yleiskehitystoimiston pääkaupunki. Abashiri sijaitsee Ohotanmeren rannikolla Hokkaidōn koillisosassa. Kaupunki on rakentunut Abashirijoen suulle, ja sen alueella sijaitsevat muun muassa Notoro- ja Abashirijärvet. Abashirissa on 34 670 asukasta (lokakuussa 2020), ja sen pinta-ala on 471,00 neliökilometriä. Abashirin nimi on peräisin ainun kielestä. Japanilaiset perustivat paikkakunnalle kalastustukikohdan 1700-luvun lopulla, minkä jälkeen se on kehittynyt kalastussatamana. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvun lopulla siitä tehtiin paikallinen hallintokeskus. Kaupunkioikeudet Abashiri sai vuonna 1947. Kalastuksen lisäksi tärkeitä elinkeinoja ovat elintarvike- ja keramiikkateollisuus. Ympärövillä maaseutualueilla harjoitetaan muun muassa vehnän, perunoiden ja sokerijuurikkaan viljelyä, lihan ja maidon tuotantoa sekä metsätaloutta. Abashiri on myös suosittu matkailukohde, jonne turisteja houkuttelevat kaupunkia ympäröivät rannikko- ja järvialueet. Ne kuuluvat Abashirin puolikansallispuistoon, Tōfutsujärvi myös Ramsarin sopimukseen. Ohotanmeren rannikolle muodostuu kevättalvella ajojäätä, jolle järjestetään risteilyjä jäänmurtajilla. Katsuragaokan puistoalueella on säilynyt ainujen muinaisjäännöksiä, ja siellä toimii myös Abashirin paikallismuseo. Näköalastaan tunnetulla Tentovuorella ja sen ympäristössä ovat vuorostaan Abashirin vankilamuseo, Abashirin pohjoisten kansojen museo ja Ohotskin ajojäämuseo. Nykyisinkin kaupungissa toimii Abashirin vankila. Abashiria palvelevat JR Hokkaidōn Sekihoku-päälinja ja Senmō-päälinja. == Ilmasto == == Kuvia == Tiedosto:Abashiri City view from Katsuragaoka Park01n.jpg|Abashirin kaupunkikuvaa Tiedosto:Abashiri-jinja01s3.jpg|Abashiri-jinja Tiedosto:130713 Abashiri Prison Museum Abashiri Hokkaido Japan09n.jpg|Abashirin vankilamuseo Tiedosto:130713 Hokkaido Museum of Northern Peoples Abashiri Hokkaido Japan05s3.jpg|Hokkaidōn pohjoisten kansojen museo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Hokkaidōn prefektuurin kaupungit
Huo Lina

Huo Lina (s. 30. maaliskuuta 1973) on kiinalainen maalivahtina pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, milloin hän oli kentällä yhdessä ottelussa. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1997, Suomessa 1999, Kanadassa 2000, Yhdysvalloissa 2001 sekä Ruotsissa 2005. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Korkun kieli

Korku on keskisessä Intiassa Madhya Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa asuvien korkujen puhuma mundakieli. Kielen puhuma-alue on joka puolelta gondien dravidaheimon ympäröimä, ja kielen lähimpiä sukulaisia puhutaan Intian itäosissa. Korku on läntisin austroaasialainen kieli. Korkut ovat läheisissä yhteyksissä nihaleihin, joista monet ovat perinteisesti asuneet korkujen kanssa samoissa kylissä. Korkua puhuu noin 200 000 ihmistä lähinnä eteläisessä Madhya Pradeshissa Khandwan, Hardan, Betulin ja Hoshangabadin piirikunnissa sekä kolmessa piirikunnassa Pohjois-Maharashtrassa (Amravati, Buldana, Akola). Puhujien määrä on vähenemässä, ja kieli korvautuu vähitellen hindillä. Tämän vuoksi Unesco on luokitellut kielen uhanalaiseksi. == Nimen etymologia == Nimi Korku on peräisin ilmauksesta Koro-ku (-ku on monikko); sanan Koro merkitys on 'henkilö, korkuyhteisön jäsen' (Zide 2008). == Murteet == Korkun kielellä on neljä murretta: *Bondoy *Bouriya *Ruma (tai korku) *Mawasi == Äänteet == === Vokaalit === Korkussa on kuusi tavallista (a, e, i, o, u, ɨ) ja kaksi nasalisoitunutta (ɪ̃, ʊ̃) vokaalia. === Konsonantit === Korkussa on 22 konsonanttia. Bilabiaalit Alveolaarit Retrofleksit Palataalit Velaarit Glottaalit tavallinen aspiroitu plain aspiroitu plain aspiroitu Klusiilit soinniton p pʰ t tʰ c k kʰ ʔ soinnillinen b d dʰ ɟ g gʰ Frikatiivit s Nasaalit m n ŋ Approksimantit l j Tremulantit ɾ ɽ == Kielioppi == Substantiivit voivat olla suvultaan joko maskuliineja, feminiinejä tai neutreja. Suomen tavoin adjektiivit sijoitetaan ennen substantiiveja, joihin ne viittaavat. == Kirjoitusjärjestelmä == Korkua kirjoitetaan devanagari-kirjoituksen balbodh- muunnoksella, jota käytetään myös marathin kirjoittamiseen. == Uhanalaisuus == Voimakkaammat valtakielet, kuten hindi, ovat heikentäneet korkun asemaa ja kieltä pidetään uhanalaisena. Hindin ja muiden Intian valtakulttuurien vaikutus ei koske vain kieltä, vaan myös korkujen perinteisiä tapoja ja kulttuuria. Muutamat ryhmät ovat onnistuneet kielensä säilyttämisessä, kuten Vindhya-vuorten Potharia Korku. Vuoden 2001 väestönlaskennassa 574 481 ihmistä ilmoitti korkun luontaiseksi kielekseen. == Lähteet == Luokka:Mundakielet Luokka:Intian kielet
Korkut

Korkut ovat Intiassa elävä etninen ryhmä, jonka pääasialliseen asuma-alueeseen kuuluvat Khandwan, Burhanpurin, Betulin ja Chhindwaran piirikunnat Madhya Pradeshissa ja Maharashtran tiikerireservaatin ympäristö. He puhuvat korkun kieltä, joka kuuluu mundakieliin ja jota kirjoitetaan devanagarilla. He ovat yksi Intian hallituksen virallisesti tunnustamista rekisteröidyistä heimoyhteisöistä. == Etymologia == Nimi ”Korku” on peräisin sanoista koro ja ku, joista edellinen merkitsee henkilöä, jälkimmäinen puolestaan elävää. Yhdessä sanat koro ja ku merkitsevät suunnilleen "elävää yhteisön jäsentä". Korkut kuuluvat mundakansoihin, mutta heidän lähimmät naapurinsa ovat dravidakieltä puhuvat gondit. Korkujen uskotaan olleen alun perin metsästäjä- keräilijöitä, jotka asuivat Satpuravuorten metsissä Tapti-joen molemmin puolin. == Asuminen ja kulttuuri == Korkut asuvat pienissä ryhmissä mökkejä, jotka on valmistettu ruohosta ja puusta. Jokaisessa kotitaloudessa on korotettu lavamainen rakenne talon etupuolella. Sitä käytetään erilaisten maatilatuotteiden, kuten karjanrehun, varastointitilana. Heidän tyypillinen juomansa on Madhuca longifolia -puun kukista valmistettu viina, jota tehdään melkein kaikissa taloissa. Korkuista 97 prosenttia asuu maaseudulla, ja heidän tärkein elinkeinonsa on maanviljely. Vaikka sekä korkut että gondit elävät metsissä, he ovat myös erinomaisia maanviljelijöitä, ja Madhya Pradeshin Betulin piirikunnan Bhainsdehin tehsilissä he ovat olleet edelläkävijöitä perunan ja kahvin viljelyssä. Perinteisissä Hari- ja Jitori-juhlissa he juhlivat kuukauden mittaista istutuskampanjaa. Tällä tavoin he torjuvat aliravitsemusta ja ympäristön pilaantumista. Korkuilla on ainutlaatuinen ja omaperäinen kulttuuri, johon kuuluu rikas perintö vanhoista uskomuksista, perimätiedosta ja tavoista. Yhteisön perinteinen, Korku Panchayat -nimellä tunnettu edustuselin löytyy edelleen monista kylistä. Panchayatin jäseniä johtavat Patelina tunnettu päällikkö, padihar eli pappi ja kotwar eli vartija sekä kymmestä kahteentoista Panch-nimisen yhteisön miespuolista jäsentä. Sillä on merkittävä rooli perinteisissä tilaisuuksissa, kuten juhlissa, avioliitoissa ja sekä kylänsisäisten että kylienvälisten konfliktien ratkaisemisessa. Köyhyydestä, nälästä, aliravitsemuksesta ja rahanostajien ja kauppiaiden laajamittaisesta hyväksikäytöstä tunnettu yhteisö kohtaa jokapäiväisessä elämässään lukuisia sosioekonomisia haasteita osittain huonojen luonnonvarojen vuoksi. Vaikka maatalous on useimpien korkujen ensisijainen elinkeino, monet heistä ansaitsevat toimeentulonsa kausiluonteisesti maataloustyöntekijöinä. Luokka:Intian etniset ryhmät
Changan Kaicene F70

Changan Kaicene F70 on Changan Automobilen vuodesta 2019 lähtien valmistama lava-automalli. Chilessä mallia myydään nimellä Changan Hunter. Lisäksi malliin perustuu Peugeot Landtrek, jota myydään Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa. Moottorivaihtoehtoina ovat 2,4-litrainen bensiinimoottori sekä 1,9- ja 2,5-litraiset dieselmoottorit. Vetotapana on takaveto tai neliveto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Kaicene F70 Luokka:Lava-autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot