EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Koivu (Tervola)

Koivu eli Koivukylä on kylä Tervolassa noin 20 kilometriä pohjoiseen kuntakeskuksesta. Koivu sijaitsee valtatien 4 sekä Kemin–Kelloselän rautatien varressa. Nykyisin Koivun kylä on muuttotappioaluetta. Koivun koulu lakkautettiin 2010-luvun puolessa välissä. Maakuntahistorian mukaan ensimmäinen suomalainen asukas Koivukylässä on ollut Tapio Viinikka ‑niminen henkilö, joka todennäköisesti on asunut Ryynäsen niemellä 1540-luvulla. ==Liikenne== Kylän läpi kulkevat sekä valtatie 4 että Kemin ja Rovaniemen välinen rautatie. Myös kylän ohitse virtaava Kemijoki on aiemmin ollut tärkeä kulkuväylä. Julkinen liikenne on nykyisin valtatietä kulkevien linja- autovuorojen varassa. Ennen kylästä lähti ja tuli useita linja-autovuoroja päivässä, niitä liikennöivät V. Aho, Oy Pohjolanliikenne Ab, Postiauto, Liikenne Oy Kuusela, Veljekset Salmela ja P. Nurminen (joka hoiti pääasiassa koululaiskuljetuksia). Rautateiden henkilöliikenteen pysähdykset lakkautettiin 31. toukokuuta 2003. Koivun katsotaan jakautuneen maantieteellisesti molemmille puolen Kemijokea, joista runsaampi asutus on ollut länsipuolella. Itäpuolen tunnetuimpia paikkoja ovat Suukosken keidas ja Ryynäsenniemen karavaanarialue, joka levittäytyy kohti Kemijoen suistoa. Koivun rautatieasema ja sen yhteydessä sijainnut asemaravintola on ollut kuuluisa voileivistään ja ternimaidosta tehdystä leipäjuustosta. Asemaravintola lakkautettiin vuonna 1960. Asemarakennus mainitaan myös Museoviraston valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt-sivuilla. Nykyisellään asemalla ei ole virallista toimintaa. Koivua tunnetuksi ovat tehneet myös Silvolan Puukkotehdas sekä keihäänheittäjä Päivi Alafrantti. Kylässä oli vielä 1970-luvulla urheilukenttä. Koivussa on ollut parhaimmillaan neljä kauppaa: ensimmäisen pysyvän kaupan perusti Tuomas Jurvelin vuonna 1905. Kylässä on ollut myös postitoimisto sekä kahvila ja tiilitehdas, joka perustettiin vuonna 1938 mutta aloitti varsinaisen toimintansa vuonna 1944. Tiilitehdas työllisti kesäaikana noin 20 henkilöä. Tehdas lopetti toimintansa vuonna 1965. Vielä 1990-luvulla kylässä toimi leirintäalue, jonka toiminta loppui vuosikymmenen puolivälissä. Koivun kylään voidaan lukea myös vuonna 1962 perustettu Räihän leipomo, joka on tunnettu rieskapaikka Nelostien varressa 50 kilometriä Rovaniemen eteläpuolella. Nelostien varrella toimii Peurassa oleva huoltoasema (ent. Esso, Teboil, nyk. St1). ==Kirjallisuutta== *Aula, Ville: Muistelmia Koivukylästä. Koivun maamiesseura, 1980. ISBN 951-99291-5-0. *Aaltonen, Tellervo: Koivun asemaravintola vv. 1927–1959 asemapäällikkö Pauli Vierimaan aikana. ISBN 952-90-2502-5 Luokka:Tervolan kylät
Grevynseepra

Grevynseepra eli kuningasseepra (Equus grevyi) on yksi kolmesta nykyisestä seepralajista. Se elää luonnossa pensasalueilla Etiopiassa, Keniassa ja Somaliassa. Grevynseepran raidat ovat kapeammat ja korvat ja säkäkorkeus suurempi kuin muilla seeproilla (noin 150 cm). Lajin kantoaika on 13 kuukautta, mikä on pitempi kuin millään muulla kavioeläimellä. Laji on saanut nimensä Ranskan presidentti Jules Grévyn mukaan, joka sai seepran 1880-luvulla lahjaksi Abessiniasta. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajin suomenkielisen nimen muuttamista isoseepraksi (vahvistamaton ehdotus). Grevynseepra on erittäin uhanalainen. Sitä metsästettiin aikoinaan sen huomiota herättävän nahkan takia. Nyt sitä uhkaa elinympäristön menetys, kotieläinten aiheuttama kilpailutilanne ja leijonat. == Lähteet == * Hevosmaailma.net === Viitteet === Luokka:Hevoseläimet Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Sardi

Sardin kieli (sardu) on romaaninen kieli, jota puhutaan Sardiniassa. Kieltä pidetään yleensä latinan kielen lähimpänä elävänä sukulaiskielenä, ja monet vulgaarilatinan piirteet ovatkin säilyneet siinä käytännössä muuttumattomina. Kieliopiltaan ainoastaan romanian kieli on kokonaisuutena konservatiivisempi, mutta sardin sanasto on alkuperäisempi. Sardinialla on neljä päämurretta: sassarin, logudorin, galluurin ja kampidaanin murteet. Ne poikkeavat toisistaan varsin paljon, mikä on vaikeuttanut sardinian kielen standardointia. Sassarin ja galluurin puhujat eivät edes pidä omia murteitaan sardinian kielenä; galluuri onkin pikemminkin korsikan kielen murre. Logudori poikkeaa italiasta eniten ja on puhujamäärältään suurin; toisaalta kampidaania puhutaan Sardinian pääkaupungissa Cagliarissa, mikä on omiaan nostamaan sen arvostusta. Sardia puhuu yli 1,5 miljoonaa ihmistä Sardinian saarella. Sardinian murteita käytetään kaunokirjallisuudessa, radiolähetyksissä ja paikalliskulttuurin tarkoituksiin, mutta kouluopetus on Sardiniassa yksinomaan italiankielistä. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Labiodentaali Dentaali Alveolaari Postalveolaari Retrofleksi Palataali Velaari Nasaali m n ɲ Klusiili b d ɖ g Affrikaatta dz ʤ Frikatiivi β v ð z ʒ ɣ Yksitäryinen tremulantti ɾ Lateraali l Puolivokaali w j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskien Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Puoliavoin ɛ ɔ Avoin a Lähde: ==Kielinäyte== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sardinkielinen Wikipedia Luokka:Romaaniset kielet Luokka:Italian kielet Luokka:Sardinia
Graviskalaari

Graviskalaari on teoreettisessa fysiikassa hiukkanen, joka ilmestyy metrisen tensorin viritystilasta (esimerkiksi gravitaatiokenttä), mutta jonka fyysiset ominaisuudet ovat käytännössä erottamattomia skalaarista, kuten Kaluza-Klein- teoriassa. Uusi skalaarikenttä \phi tulee metrisen tensorin komponentista g_{55} jossa numero 5 kuvaa uutta, viidettä ulottuvuutta. ==Katso myös== * gravifotoni * dilatoni Luokka:Teoreettinen fysiikka Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Gravifotoni

Gravifotoni on teoreettisessa fysiikassa hiukkanen, joka ilmestyy metrisen tensorin viritystilasta (esimerkiksi gravitaatiokenttä), mutta jonka fyysiset ominaisuudet ovat käytännössä erottamattomia fotonista, kuten Kaluzan–Kleinin teoriassa. Sähkömagneettinen potentiaali A_\mu tulee metrisen tensorin komponentista g_{55}, jossa numero 5 kuvaa uutta, viidettä ulottuvuutta. ==Katso myös== * graviskalaari * dilatoni Luokka:Teoreettinen fysiikka Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Simon Le Bon

Simon John Charles Le Bon (s. 27. lokakuuta 1958 Bushey, Hertfordshire) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Duran Duran -yhtyeen laulusolistina vuodesta 1980 alkaen. Le Bon toimi myös Duran Duranin jäsenistä koostuvan Arcadian solistina vuosina 1985–1986. == Ura == Duran Duran perustettiin vuonna 1978 Nick Rhodesin, John Taylorin ja Stephen Duffyn kesken. Duffy kuitenkin jätti ryhmän jo vuotta myöhemmin, koska ei uskonut sillä olevan tulevaisuutta. Lukuisien kokoonpanomuutosten jälkeen Le Bon esiteltiin yhtyeelle toukokuussa 1980. Todettuaan, että hänen kirjoittamansa runot soveltuvat muiden soitantaan, Le Bon päätti kokeilla Duran Durania ”kesän yli”. Jo kuudessa viikossa yhtye keikkaili ahkerasti Englannissa ja Hazel O'Connorin kiertueen lämmittely poiki myös levytyssopimuksen EMIn kanssa. Yhtyeen mukaan nimetty ensilevy julkaistiin vuonna 1981 ja sitä seurasi sarja albumeja: Rio (1982), Seven and the Ragged Tiger (1983) ja Arena (1984). Le Bon ja Rhodes halusivat tehdä musiikkia Duran Duranin keikkatauonkin aikana vuonna 1985 ja Arcadia syntyi. Tiivis rytmi kuitenkin vaati myös veronsa: Andy Taylor ja Roger Taylor erosivat joukosta vuonna 1986. Kun vuonna 1997 John Taylorkin jätti yhtyeen, alkuaikojen kokoonpanosta olivat jäljellä enää Rhodes ja Le Bon. Andy, John ja Roger Taylor alkoivat taas soittaa yhdessä vuonna 2001, ja kun Rhodes ja LeBon liittyivät mukaan, yhtye oli jälleen viisijäseninen. Se äänitti seuraavien kolmen vuoden aikana uutta albumia ja konsertoi harvakseltaan. Duran Duran on kuitenkin jatkanut levyttämistä ja keikkailua jäsenistömuutoksista huolimatta ja tuorein, järjestyksessä kolmastoista studioalbumi All You Need Is Now julkaistiin 2010. == Yksityiselämä == Le Bon avioitui vuonna 1985 huippumalli Yasmin Parvanehin kanssa. Pariskunnalla on kolme tytärtä, jotka ovat syntyneet vuosina 1989, 1991 ja 1994. Tyttäristä vanhin, Amber Le Bon, on seurannut äitiään mallin uralle. == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset laulajat Luokka:Duran Duran Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
John Entwistle

John Alec Entwistle (9. lokakuuta 1944 Lontoo, Englanti – 27. kesäkuuta 2002 Las Vegas, Yhdysvallat) oli brittiläinen rockmuusikko, joka soitti bassokitaraa The Who -yhtyeessä aina kuolemaansa saakka. John Entwistlen, Pete Townshendin ja Roger Daltreyn yhteinen soittoura alkoi jo 1960-luvun alussa yhtyeessä The Detours, jonka nimeksi vaihdettiin myöhemmin The High Numbers ja lopulta The Who. Entwistle oli oman sukupolvensa kuuluisimpia ja arvostetuimpia rockbasisteja. Hän myös lauloi ja soitti käyrätorvea joillakin The Whon kappaleilla. The Whon kuuluisista kappaleista ”Boris the Spider” (1966) ja ”My Wife” (1971) olivat hänen säveltämiään. Entwistle viljeli tunnusmerkkinään pidettyä mustaa huumoria myös soololevyillään, joista tunnetuin lienee Smash Your Head Against The Wall (1971). Ajoittain päihdeongelmien kanssa painiskellut Entwistle kuoli 57-vuotiaana kokaiinin aiheuttamaan sydänkohtaukseen Las Vegasissa The Whon Amerikan kiertueen aattona 2002. Townshendin mukaan kiertueen tarkoituksena oli auttaa velkaantunutta Entwistleä taloudellisesti. == John Entwistlen kirjoittamat The Who -albumeilla julkaistut kappaleet == * ”Boris the Spider” ja ”Whiskey Man” (A Quick One, 1966) * ”Heinz Baked Beans” ja ”Medac” (The Who Sell Out, 1967) * ”Cousin Kevin” ja ”Fiddle About” (Tommy, 1969) * ”Heaven and Hell” (Live at Leeds, 1970) * ”My Wife” (Who's Next, 1971) * ”Postcard” (Odds & Sods, 1974) * ”Success Story” (The Who by Numbers, 1975) * ”Had Enough”, ”905” ja ”Trick of the Light” (Who Are You, 1978) * ”The Quiet One” ja ”You” (Face Dances, 1981) * ”It's Your Turn”, ”Dangerous” ja ”One at a Time” (It's Hard, 1982) == Diskografia == === Sooloalbumit === * Smash Your Head Against the Wall (1971) * Whistle Rymes (1972) * Rigor Mortis Sets In (1973) * Mad Dog (1975) * Too Late the Hero (1981) * The Rock (1996) * King Biscuit Flower Hour Presents in Concert (1996) * Left for Live (1999) * Music From Van Pires (2000) ===DVD:t=== *Bassguitar Master Class – opetus-DVD, aiemmin myös VHS-nauhana *John Entwistle Band Live (2003) *Thunderfinger - John Entwistle - The Who (2004) *John Entwistle an Ox's Tale (2006) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Englantilaiset basistit Luokka:The Whon jäsenet Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu

Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu (Helia) oli Suomen suurin liiketalouden ammattikorkeakoulu. Se oli yksityinen säätiön pyörittämä korkeakoulu, jonka taustalla oli Helsingin liike-elämä. Sen päätoimipiste Helia-talo 1 oli Itä-Pasilassa ja toinen toimipiste Porvoossa. Heliassa oli mahdollisuus opiskella liiketaloutta, tietojenkäsittelyä, johdon assistenttityötä, kieliä, viestintää ja matkailua. Heliasta valmistui tradenomeja, it-tradenomeja, medianomeja ja restonomeja. Heliassa oli noin 6000 opiskelijaa ja henkilöstöä noin 380, joista päätoimisesti opetustehtävissä toimi noin 230 henkilöä. Helia palkittiin vuosina 2002 ja 2003 opetusministeriön vaikuttavuuspalkkiolla kaikilla valintakriteereillä. 28\. maaliskuuta 2006 ilmoitettiin Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulun ja HAAGA Instituutin ammattikorkeakoulun yhdistymisestä uudeksi Haaga-Helia ammattikorkeakouluksi. Uusi koulu aloitti toimintansa vuoden 2007 alusta, jolloin opiskelijoita oli 10 000 ja henkilökuntaa 600. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu Luokka:Helsingin oppilaitokset Luokka:Lakkautetut ammattikorkeakoulut
Jinmu

Jinmu (, Jimmu, legendan mukaan 1. tammikuuta 711 eaa. – 11. maaliskuuta 585 eaa.Nihonshoki) on perimätiedon mukaan Japanin ensimmäinen keisari. Tarujen mukaan hän oli auringonjumalatar Amaterasun jälkeläinen,Facta2001, WSOY 1981, 7. osa, palsta 148 tämän pojanpojan, Ninigi-no-Mikoton pojanpoika . Hän nousi valtaistuimelle 660 eaa, ja valtaannousun vuosipäivää 11. helmikuuta vietetään Japanin perustamisen juhlapäivänä, japaniksi Kigensetsu. Japanin syntyhistorian (Kojiki 712 ja Nihonshoki 720) mukaan auringonjumalatar Amaterasu antoi Jinmulle kolme esinettä: pronssipeilin, miekan ja jalokiviketjun. Pronssipeiliä säilytetään kertoman mukaan Isen kaupungissa olevassa Isen pyhätössä, joka on tämän vuoksi suosittu matkailukohde. Itse peili ei kuitenkaan ole yleisön nähtävillä. Nagoyassa Atsutan pyhätössä taas säilytetään Kusanagi-miekkaa, kun taas jalokiviketju on Tokion keisarillisessa palatsissa. Jinmun olemassaoloa ei ole historiallisesti todistettu, ja pelkästään häneen liittyvä mytologia ajoittaa hänet seitsemännelle vuosisadalle eaa. Yleisesti oletetaan, että Jinmun legendan lähtökohtana on todennäköisesti ollut sama heimopäällikkö, jonka elämän perusteella on syntynyt toinenkin legendahahmo, yhdeksäntenä keisarina hallitsijaluettelossa näkyvä monarkki nimeltä Sujin. Molempia kutsutaan noissa muinaisissa mytologiannäköisissä lähteissä Japanin perustajiksi. ==Yamato-kausi (250–710 jaa.)== Japanin valtion syntyhistoriaa on vaikea selvittää, sillä Yamato- kaudella kirjoitettiin useita eri historiankirjoituksia, joita uudet hallitsijat uudelleenkirjoituttivat myöhemmin. Nykytuntemuksen mukaan Yamato muuttui Japaniksi 500- tai 600-luvulla jaa. Hallitsijat väittivät polveutuvansa suoraan auringonjumalatar Amaterasusta, joka on šintolaisuuden tärkeimpiä jumaluuksia. Tältä ajalta on kirjoituksia Jinmusta ensimmäisenä keisarina. Japanin keisarillinen sukuluettelo syntyi myös näihin aikoihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanin keisarit
65

== Tapahtumia == == Syntyneitä == == Kuolleita == * 12. huhtikuuta – filosofi Seneca
Konsentraatio

Konsentraatio eli molaarisuus (tunnus c) on erityisesti kemiassa käytetty suure, joka ilmoittaa liuenneen aineen pitoisuuden liuoksessa. Konsentraatio on ainemäärä (hiukkasten lukumäärä) tilavuusyksikössä, ei massa tai tilavuus, ja siitä riippuu liuoksen kemiallinen "väkevyys". Konsentraation yksikkö on mol/m³. Yksikkönä voi olla myös moolia per kuutiodesimetri (mol/dm³) tai moolia per litra (mol/l). Kaavoissa konsentraatiota merkitään myös hakasulkumerkinnällä: esimerkiksi kaliumkloridin konsentraatio merkitään [KCl]. Konsentraatio on lämpötilasta riippuva suure, sillä kun lämpötila muuttuu, niin muuttuu myös liuoksen tilavuus. Aktiivisuus on "tehollinen konsentraatio", joka riippuu liuoksen ionivahvuudesta. Esimerkiksi happamuusarvo eli pH-arvo on määritelty aktiivisuuden eikä konsentraation mukaan. Suomessa käytetään termiä konsentraatio ainemäärälle tilavuusyksikössä (mol/dm³) ja termiä pitoisuus massalle tilavuusyksikössä (kg/m3). Muissa kielissä, esimerkiksi englannissa, vastaava termi (concentration) voi viitata molempiin. ==Suureita== ===Molaarisuus=== Molaarisuus ilmoittaa liuotetun aineen ainemäärän liuoksen tilavuutta kohden (mol/l) ja joskus yksikkö ilmaistaan symbolilla M. ===Molaalisuus=== Molaalisuus (tunnus m) on liuotetun aineen ainemäärä suhteessa liuottimen (ei liuoksen) massaan. Molaalisuuden yksikkö on mol/kg. ===Mooliosuus=== Mooliosuus (xi) on komponentin i moolimäärä seoksessa suhteessa koko seoksen yhteenlaskettuun moolimäärään. Arvo on yksikötön ja aina välillä 0–1, joka voidaan myös ilmaista prosentteina: 0–100 %. ===Massaprosentti=== Aineen massaprosenttisuus seoksessa tarkoittaa aineen massan osuutta koko seoksen massasta. Massaprosenttiosuus lasketaan jakamalla tutkitun aineen massa koko systeemin massalla. Painoprosentti ei ole kuitenkaan sama asia kuin massaprosentti. ===Tilavuusprosentti=== Tilavuusprosentti kertoo liuenneen aineen tilavuuden osuuden koko liuoksen tilavuudesta. Tilavuusprosentti määritellään seuraavasti: :\mathrm{tilavuussuhde}=\frac{\mathrm{liukenevan\ aineen\ tilavuus}}{\mathrm{liuoksen\ tilavuus}}, :\mathrm{tilavuusprosentti}=\frac{\mathrm{liukenevan\ aineen\ tilavuus}}{\mathrm{liuoksen\ tilavuus}}\cdot100\ \%. Tilavuusprosentti merkitään joko til-% tai vol-%. Alkoholijuomien väkevyys ilmaistaan usein tilavuusprosentteina. On huomattava, että liuoksen ominaistilavuus muuttuu hienoisesti liuetessa. Esimerkiksi sekoitettaessa etanolia ja vettä liuoksen tilavuus ei ole täsmälleen sama kuin sekoittamattomien etanolin ja veden tilavuuksien summa. Ideaalikaasujen kohdalla voidaan olettaa, että tilavuusprosentti on yhteneväinen mooliprosentin kanssa. Tätä sovelletaan erittäin usein kaasuseoksiin, joissa lämpötila, paine ja kokonaistilavuus ovat kaikilla kaasuseoksen kaasuilla samat. == Katso myös == * Normaalisuus * Stoikiometria == Lähteet == Luokka:Analyyttinen kemia Luokka:Liuokset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Herttoniemenranta

Herttoniemenranta () on Helsingin 43. kaupunginosaan eli Herttoniemeen kuuluva osa-alue, jossa asuu noin 9 000 ihmistä. Herttoniemenranta sijaitsee Herttoniemen eteläosassa entisen öljysataman paikalla. Se muutettiin asuinkäyttöön pääosin 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa. Työpaikkoja alueella oli vuoden 2010 lopussa 2 694. Herttoniemenrantaan kuuluvaksi luetaan myös vieressä sijaitseva Herttoniemen kartanon puistoalue. Sitä lukuun ottamatta alue on rakennettu tiiviisti ja kaupunkimaisesti: valtaosa alueen rakennuksista on matalia asuinkerrostaloja. == Historia == Ennen nykyisen Herttoniemenrannan alueen ottamista asuinkäyttöön samalla alueella sijaitsi öljysatama. Sinne johti Oulunkylän rautatieasemalta lähtenyt Herttoniemen tavaraliikennerata. Silloin osa-alueen nimikin oli Herttoniemen satama. Alueen asuinrakentamisen edellytyksenä olivat mittavat maanvaihtotyöt, sillä öljysataman maaperä oli pahoin saastunutta. Lähes 100 miljoonan markan hintaiset puhdistustyöt kustansivat aluetta vuokranneet Teboil ja Shell. Helsingin kaupunginvaltuustossa päätettiin vuonna 1986 Herttoniemenrannan muuttamisesta asuinalueeksi. Asemakaavoitus alkoi loppuvuonna 1989, ja sen pääarkkitehtina oli aluksi Päivi Herkola ja myöhemmin Kristiina Peltomaa. Alueen puhdistustöiden lisäksi rannalle tehtiin maantäyttöjä muutaman korttelin verran. Rakentaminen aloitettiin vuoden 1993 syksyllä ja se valmistui pääosin 2000-luvun alussa, tosin yksittäisiä kohteita on valmistunut vielä pitkin vuosituhatta. Herttoniemenrannasta suunniteltiin rakenteeltaan tiivis ja kantakaupunkimainen. Sorsavuoren kalliot tuovat vaihtelua pinnanmuotoihin, ja alueen puistot edustuvat muun muassa Pikku Huopalahdessa näkyvää 1990-lukulaista tyyliä. == Liikenneyhteydet == Herttoniemenranta sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Helsingin keskustasta. Herttoniemenrannasta on linja-autoyhteydet läheisille metroasemille. Liityntälinjalla 81 pääsee Kulosaaren ja Herttoniemen metroasemilta Herttoniemenrantaan. Linjat 84–89 kulkevat Herttoniemen metroasemalta Linnanrakentajantietä Laajasalon suuntaan alueen vierestä. Autoliikenteen tukirangan muodostavat Itäväylä ja Laajasaloon johtava Linnanrakentajantie. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Herttoniemenrannan esittely suomeksi Helsingin kaupunginsuunnitteluviraston sivuilla * Herttoniemen peruspiiri (pdf) * Herttoniemi-seuran kotisivut Luokka:Herttoniemi Luokka:Helsingin osa- alueet
Syväys

Syväys tarkoittaa laivan tai veneen rungon alimpien kiinteiden rakenteiden (yleensä kölin tai peräsimen) etäisyyttä tyynestä vesirajasta. Laivan tiedoissa ilmoitettu syväys tarkoittaa laivan- tai veneenrakentajan tai luokituslaitoksen ilmoittamaa suurinta syväyttä, joka ilmaisee kuinka matalassa vedessä alus voi kulkea täydessä lastissa saamatta pohjakosketusta. Syväys ei ole aluksen pysyvä ominaisuus, vaan se muuttuu aluksen lastin lisääntyessä tai vähentyessä, esimerkiksi polttoainemäärän pienentyessä. Mitä kevyempi aluksen ja kuorman yhteenlaskettu kokonaispaino on, sitä korkeammalla runko kelluu ja sitä pienempi on aluksen syväys. Aluksen syväys muuttuu myös veden lämmön ja suolapitoisuuden suhteen, jos muutokset lämmössä ja suolapitoisuudessa ovat merkittäviä. Esimerkiksi muutos syväyksessä suolapitoisuuden muuttumisen vuoksi tapahtuu aluksen tullessa Pohjanmereltä Itämerelle. Syväykseen saattaa myös vaikuttaa aluksen nopeus varsinkin kapeassa ja matalassa uomassa: kun nopeasti kulkevan aluksen aluksen pohjaan syntyy imua, alus alkaa uida paikallaan kelluntasyväystä syvemmässä. Ilmiö on sitä suurempi mitä suurempi aluksen nopeus on. Englanniksi ilmiön nimi on "squat effect", joka viittaa aluksen kyykkäämiseen tavallista syvemmälle. Kevytveneissä, joissa on nostoköli, voidaan veneen syväystä säädellä purjehdusolosuhteiden mukaan. ==Syväysmerkit== Aluksen syväys luetaan aluksen vesirajaan maalatusta asteikosta. Syväysmerkit merkitään laivan keulaan, perään ja keskelle 200 millimetrin välein, 100 millimetriä korkein numeroin. Merkintä 40 osoittaa neljän metrin syväystä, vedenpinnan ollessa merkinnän alapäässä. Merkinnät tehdään esimerkiksi välille 4 000–7 000 millimetriä, riippuen laivan koosta. Syväysmerkit mitataan laivan pohjan alta, niin että laivan rungon alin kohta on nollapiste. Mittaus tehdään kayttäen apuna vaaituskojetta ja mittanauhaa tai takymetriä. ==Katso myös== * Varavesi * Lastimerkki * Uppouma ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vesiliikenne
Ankka

Ankka (Anas platyrhynchos f. domestica) on sinisorsan kesytetty, kotieläimeksi jalostettu muotoSouda, souda, sinisorsa, Kaleva. Sinisorsasta jalostetun tavallisen ankan lisäksi ankoiksi voidaan nimittää Amerikasta peräisin olevan myskisorsan (Cairina moschata) tarhattuja ja jalostettuja muotoja. ==Historia== Ankkaa on todennäköisesti alettu kasvattaa Kiinassa yli 2 000 vuotta sitten, ja niitä on myös kasvatettu Rooman valtakunnassa ainakin jo 100 jaa. Kiinassa ankkoja on jo satoja vuosia laidunnettu korjatuilla riisiviljelmillä. ==Koko ja ulkonäkö== Tavallinen sinisorsasta jalostettu ankka on sinisorsaa suurempi ja yleensä lentokyvytön. Ankan keskimääräinen paino on noin 1,8–2,7 kgAnkka, kun sinisorsan paino jää selvästi tämän alle. Uros on yleensä suurempi kuin naaras. Myskisorsa on sinisorsaa huomattavasti suurempi, ja sen sukupuolten kokoero on vielä suurempi kuin sinisorsan. Ankkakoiraan ja myskisorsanaaraan jälkeläistä kutsutaan muuliaasiankaksi, ja myskisorsakoiraan ja ankkanaaraan jälkeläistä muuliankaksi (engl. hinny ja mule). ==Lisääntyminen== Tavalliset ankat lisääntyvät hyvin keskenään, ja niiden jälkeläiset ovat normaalisti lisääntymiskykyisiä. Sinisorsasta ja myskisorsasta jalostetut ankat voivat risteytyä keskenään, mutta hedelmällisyys on pieni ja jälkeläiset steriilejä. Tavallisen ankan haudonta- aika on 4 viikkoa, myskisorsa hautoo muniaan 5 viikkoa. ==Käyttö== Yleensä ankka syödään 1,5–3 kuukauden ikäisenä, mutta nuoremmat ankanpojat painavat tavallisesti noin 1,6–1,8 kg, ja ne valmistetaan yleensä paistamalla kokonaisena. 7-viikkoiset Pekingin ankat voivat painaa 3,2 kg. 13-viikkoisen myskisorsakoiraan rintalihas voi painaa 700 g. Tavallisen ankan rintalihas eli lentolihas on vaatimaton, koska se ei lennä. Pekingin ankan liha on runsasrasvaista. Myskisorsan liha on huomattavasti vähärasvaisempaa. Ankanrasvaa on käytetty perinteisesti ruoanvalmistuksessa. Siinä on silkkinen rakenne ja hienostunut maku. Ankanrasva kestää lisäksi hyvin kuumennusta. Munat ovat hiukan kananmunaa suuremmat ja ne soveltuvat hyvin leivontaan. Eräät munintaan jalostetut rodut (khaki campbell, tsaiya, intialainen juoksuankka) voivat munia 200, jopa 300 munaa vuodessa. Nämä munijarodut ovat tavallisesti pienikokoisempia kuin liharodut, poikkeuksena Pekingin ankka, joka on hyvä munija, vaikka onkin liha-ankaksi jalostettu. ==Lähteet== Luokka:Siipikarja Luokka:Sorsat Luokka:Kotieläimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit pt:Pato#Espécies domésticas
Gary Bettman

Gary Bruce Bettman (s. 2. kesäkuuta 1952 New York) on yhdysvaltalainen entinen koripalloliiga NBA:n johtaja, joka siirtyi NHL:n komissaariksi 1. helmikuuta 1993. Hänen päätehtäväkseen omistajat antoivat liigan joukkueiden lisäämisen ja lajin levittäytymisen Yhdysvalloissa. Bettmanin aikana NHL on laajentunut voimakkaasti läntiseen ja eteläiseen Yhdysvaltoihin ja joukkueiden määrä on noussut 24:stä 32:een. Bettmanin arvioitiin tienanneen vuoteen 2022 mennessä yli 150 miljoonaa dollaria palkkoina sen jälkeen, kun tuli NHL:n johtajaksi vuonna 1993. == Yksityiselämä == Bettman on yksi merkittävimmistä juutalaisista urheiluvaikuttajista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amerikanjuutalaiset Luokka:Yhdysvaltalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkovaikuttajat Luokka:Hockey Hall of Fame Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hässi

Hässi on Lappeenrannassa ilmestyvä teekkarien ja kylterien (kauppatieteiden ylioppilaiden) vappulehti. Hässiä julkaisee Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskuntaa lähellä toimiva Polytekninen Willimiesklubi PoWi ry. Ensimmäinen Hässi ilmestyi vuonna 1998. Hässin tunnuksena toimii kettu, joka on komeillut jokaisen julkaistun lehden kannessa. Hässi on vappulehdistä artikkelipitoisemmasta päästä ja sisältö ei rajoitu vain lyhyisiin vitseihin ja kuviin. Vuonna 1998 Hässi ilmestyi A4-kokoisena, mutta vuodesta 1999 alkaen on käytetty B5-kokoa. Samalla lehden kansien taustaväriksi vakiintui musta vuoteen 2015 asti, jonka jälkeen Kansikuvat ovat olleet vapaamuotoisempia. ==Katso myös== * Aino * Julkku * Tamppi * Äpy * Ööpinen == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PoWi ry:n kotisivut Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:Vappulehdet Luokka:Lappeenrannan media
Yhteisvastuu puolue

Yhteisvastuu puolue (YVP) oli suomalainen puolue. Se perustettiin vuonna 1986 nimellä Eläkkeensaajien ja Vihreä Yhteisvastuupuolue (EVY). Puolueen listoilta ei koskaan valittu yhtään kansanedustajaa tai kunnanvaltuutettua. Puolueen puheenjohtaja oli vuodesta 1988 lähtien helsinkiläinen Taisto Vaetoja. Annikki Kohvakka toimi puoluesihteerinä vuodesta 1990 alkaen.Katri Peltola: Naisten puolue taistelee tasa-arvoon asti Ekologinen puolue vastustaa talouskasvua, joogalentäjät riitoja ja Evy-puolue vastuuttomuutta (Helsingin Sanomat 18.7.1998)Mikael Pentikäinen: Pienimmät puolustavat pakolaisia Taisto Vaetoja, Evy: "Aatteemme on lähellä vanhaa liberalismia" Lauri Kojo, Ipu: "Haluamme politiikkaan vastuuta ja rehellisyyttä" (Helsingin Sanomat 26.2.1991) Puolueessa oli parhaimmillaan 40 jäsentä ja kahdeksan aktiivista toimijaa.Yhteisvastuu puolue kuihtui väen vähyyteen (Helsingin Sanomat 18.7.1998) Puolue ei kannattanut ideologioita tai vasemmisto–oikeisto-jakoa. Vaetojan mukaan puolue oli lähellä klassista liberalismia. ==Historiaa== EVY perustettiin vuonna 1986 ja se merkittiin puoluerekisteriin huhtikuussa 1987. Puolue oli rekisterissä vuoteen 1995 ja uudelleen 2002–2007.Puoluerekisteriin merkityt ja siitä poistetut puolueet (Oikeusministeriö 2009) Ensimmäisen kerran puolue asetti ehdokkaita vuoden 1991 eduskuntavaaleihin Helsingin, Uudenmaan, Pirkanmaan (silloin Hämeen pohjoinen vaalipiiri), Kymen ja Oulun vaalipiireissä. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1992, s. 203. Helsinki: Otava, 1991. Eduskuntavaaleissa 2003 YVP:llä oli ehdokkaita mm. Helsingissä, Pirkanmaalla ja Vaasassa, mutta äänimäärä oli vain 404. Viimeisen kerran YVP osallistui eduskuntavaaleihin vuonna 2007, jolloin sen kahdesta ehdokkaasta toinen oli ehdolla Hämeen ja toinen Kymen vaalipiirissä. Ehdokkaat saivat yhteensä 164 ääntä ja YVP jäi puolueista pienimmäksi. Näiden vaalien jälkeen YVP poistettiin puoluerekisteristä toisen kerran. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 2008, s. 205 ja 209. Helsinki: Otava, 2007. ==Vaalit== Eduskuntavaalit {| class="prettytable" Vuosi Edustajat Kannatus Kannatus 1991 -- 2 807 0,10% 1995 -- 1 706 0,06% 2003 -- 404 0,01% 2007 -- 164 0,01% ==Puolueen nimi== Suomen kielitoimisto suosittelee Yhteisvastuu puolueen nimen kirjoitettavaksi joko Yhteisvastuun puolue tai Yhteisvastuupuolue.Puolueiden lyhenteet (Kotimaisten kielten tutkimuskeskus 2007) Puoluerekisteriin oli kuitenkin kirjattu Yhteisvastuu puolue. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Puolueohjelmat: 1987 / 2007 (Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto) Luokka:Suomen eläkeläisten puolueet Luokka:Suomen vihreät puolueet Luokka:Suomen entiset puolueet
Hamsteri

Hamsterihttp://www.luomus.fi/nisakkaat/index.php?name=Cricetus%20cricetus eli eurooppalainen hamsteri (Cricetus cricetus) on hamsterien alaheimoon (Cricetinae) kuuluva jyrsijälaji. Se elää Euroopassa, tarkemmin Keski- ja Itä- Euroopasta Venäjälle asti. Lajin elinympäristöä ovat joenrannat, arot ja pellot. Se on sukunsa Cricetus ainoa nykyisin elävä laji. Eurooppalaista hamsteria ei pidetä lemmikkieläimenä. Muun muassa elinympäristöjen pirstoutuminen, tehomaatalouden laajentuminen ja talvien lisääntynyt sateisuus uhkaavat hamsteria. Hamsterien lukumäärä on 2010-luvulla vähentynyt dramaattisesti, ja vuonna 2020 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pudotti hamsterin statuksen elinvoimaisesta suoraan äärimmäisen uhanalaiseen. Aiemmin hamsteria metsästettiin vuosittain kymmeniä miljoonia yksilöitä, koska lajin nahkoista tehtiin turkiksia. Toiminta hiipui kuitenkin pääosin 1970-luvulle tultaessa, ja nykyään hamsteria metsästetään vain Unkarissa ja sielläkin pienimuotoisesti. Eurooppalainen hamsteri eroaa lemmikkinä pidettävistä hamsterilajeista, kuten kultahamsterista ja kääpiöhamstereista, varsinkin kokonsa puolesta. Se on kultahamsteria paljon suurempi, sillä sen pituus on 20–30 cm ja myös häntä on lähes 5 cm. Painoa sillä on 100–900 grammaa. Ulkonäöltään hamsteri on vankka. Pää on iso ja suippo, turkki on tuuhea ja suojaa kylmältä ja kastumiselta. Yleisemmin selkä on vaaleanruskea, mutta muuten hamsterin väri voi vaihdella valkeasta mustaan. Luonnonvaraisen hamsterin ravinto on lähes samanlaatuista kuin lemmikkinä pidettävien muiden hamsterilajienkin. Ravinto koostuu suurimmaksi osaksi kasvinsyöjien ruoasta, kuten esimerkiksi siemenet ja kasvit. Hamsteri syö kuitenkin myös lihaa, kuten toukkia, pieniä hiiriä ja linnunpoikasia. Eurooppalainen hamsteri on erakko kuten kultahamsterikin. Ne eivät siedä lajikumppaneita muulloin kuin paritteluaikana. Ne ovat myös yöeläjiä ja aktiivisimmallaan iltaisin ja öisin. == Lähteet == Luokka:Hamsterit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Iloiset veronmaksajat

Iloiset veronmaksajat ry on vuonna 2004 perustettu ja 2006 rekisteröity Suomessa toimiva yhdistys, jonka tarkoitus on puolustaa veroilla rahoitettavaa yhteiskuntaa ja lisätä ihmisten halukkuutta maksaa veroja. Aktiivisimmin yhdistys toimi vuosina 2004–2013 ja toimintamallinaan yhdistys otti osaa julkiseen keskusteluun ja järjesti keskustelutilaisuuksia. Järjestön puheenjohtajana toimi vuonna 2013 Minna Salminen ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Aleksis Nokso-Koivisto. Yhdistyksellä oli vuonna 2010 noin 600 maksavaa jäsentä. Vuonna 2008 iloisten veronmaksajien Kati Peltola julkaisi Reilu verokirja -pamfletin WSOY:n Barrikadi-sarjassa. == Tausta == Iloisten veronmaksajien taustalla on ajatus verorahoilla rahoitetuista laadukkaista, tasa-arvoisista hyvinvointipalveluista ja vakaasta yhteiskunnasta ja se kohdisti kritiikkiä erityisesti yksipuoleiseen veronalennuskeskusteluun. Yhdistyksen perustamisaikaan keskustelua hallitsivat Veronmaksajain Keskusliitto ja valtiovarainministeriö, jotka molemmat kampanjoivat veronalennusten ja hyväosaisia suosivan veropolitiikan puolesta.Kulttuurivihkot 2/2005 - 200 sanaa, Iloitkaamme veroista. sivu 8 Yhdistystä perustettaessa vuonna 2004 Veronmaksajain Keskusliitto vastusti järjestön nimivalintaa, koska heistä sana veronmaksajat yhdistettiin Veronmaksajain Keskusliittoon ja nimi oli siten harhaanjohtava. Tästä syystä yhdistyksen rekisteröinti onnistui vasta vuonna 2006. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Iloisten Veronmaksajien kotisivu * Iloisten Veronmaksajien Facebook -ryhmä Luokka:Suomalaiset talousjärjestöt Luokka:Verotus Suomessa
Valter Jung

Valter Gabriel Jung (27. marraskuuta 1879 Vaasa – 9. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. == Elämä == Jung valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta (nykyisestä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta) vuonna 1902. Opintojensa jälkeen Jung työskenteli arkkitehti Lars Sonckin avustajana. Sonckin avustajana Jung oli mukana suunnittelemassa Jugendsalina nykyisin tunnettua Privatbankenin taloa Pohjoisesplanadilla. Vuonna 1905 Jung perusti yhteisen arkkitehtitoimiston Emil Fabritiuksen kanssa. Vuodesta 1915 Jungilla oli oma toimisto, kunnes hänen veljensä, tunnettu asemakaava-arkkitehti Bertel Jung, palasi Turusta Helsinkiin. Arkkitehtiveljekset perustivat yhteisen toimiston vuonna 1925. Valter Jungin tytär oli tekstiilitaiteilija Dora Jung (1906–1980). == Töitä == === Arkkitehtitoimisto Jung & Fabritius (1905-)=== *1905 Semigradskyn koulu, Oikokatu 7, Helsinki *1908 Lahden sähkölaitos, Vesijärvenkatu 11, Lahti *1910-luku Bronda, Eteläesplanadi 20, Helsinki - purettu vuonna 1972 *1910–1914 Makkarakosken voimalaitos, Noormarkun ruukki, Pori *1911 Kino- Palatsi, Pohjoisesplanadi 39, Helsinki – purettu vuonna 1965. Tilalle rakennettu Alvar Aallon suunnittelema Akateeminen kirjakauppa - valmistui 1969 *1913 Tupakkatehdas Fennia, Ruoholahdenkatu 23, Helsinki *1913 Asuin- ja liikerakennus, Malminkatu 24, Helsinki === Arkkitehtitoimisto Valter Jung (1915-)=== *1915 Seurakuntien talo, Annankadun ja Bulevardin kulmaus, Helsinki *1915 Högre Svenska Handelsläroverket, Merimiehenkatu 11, Helsinki (yhdessä Waldemar Aspelinin kanssa) *1919 Merikortteli, Merimiehenkatu 36–40, Helsinki *1921 Latvian suurlähetystö, Armfeltintie 10, Helsinki *1923 Lääninsairaalan talousrakennus, Sairaalasaari, Oulu === Arkkitehtitoimisto Jung & Jung (1925-)=== *1928 Rettigin palatsi, Itäinen Rantakatu 4-6, Turku *1929 Yksityissairaala, Saaristonkatu 23, Oulu *1931 Hotelli Torni, Yrjönkatu 26, Helsinki *1934 G. A. Serlachius Oy:n pääkonttori, R. Erik Serlachiuksen katu 2, Mänttä *1937 Ahlströmin talo, Eteläesplanadi 14, Helsinki *1939 Entinen Nokian pääkonttori, Mikonkatu 15, Helsinki *1940 Suomen Gummitehdas Osakeyhtiön liiketalo, Helsinki == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Manco Cápac

Manco Cápac (ketšuaksi Manqo Qhapaq ’loistava perustaja’) oli inkojen mytologiassa Cuzcon kuningaskunnan myyttinen ensimmäinen kuningas (Cápac, sotaherra). Inkojen varhaisvaiheista kertovat tarinat ovat enemmän mytologiaa kuin todellisiin tapahtumiin pohjautuvaa historiaa. Tarinoiden päätarkoitus on pyrkiä osoittamaan inkojen johtoaseman oikeutus ja hallitsijoiden jumalallinen syntyperä. Ei tiedetä varmasti, millainen Manco Cápac oli tai oliko häntä ollenkaan olemassa. Perimätiedon mukaan hän saattoi hallita noin vuosina 1198–1228. Andien vuoristoseutujen myyteissä kansojen esi-isät nousivat esiin maassa olevista onkaloista. Tarujen mukaan Manco Cápac, hänen kolme veljeään ja neljä sisartaan ilmestyivät Cuzcosta etelään sijaitsevan Paqari-tampun keskimmäisestä luolasta. Kahdesta viereisestä luolasta nousi muita ihmisiä, yhteensä kymmenen ryhmää, ja Manco Cápac sisaruksineen johti heidät vuosia kestävälle matkalle. He saapuivat lopulta Cuzcoon ja alistivat seudun asukkaat. Manco Cápac kohosi päälliköksi, hallitsi pitkään, otti käyttöön lait ja lopetti ihmisuhrauksen. Hän nai siskonsa Ocllon ja sai pojan Rocan, josta tuli seuraava Sapa Inca. Toisen myytin mukaan jumala Viracocha loi Manco Cápacin ja Mama Ocllon Titicacajärvellä. Pariskunnalla oli jumalallinen tehtävä: kulkea pohjoiseen ja asettua mihin kultainen sauva uppoaa. He kävivät useissa paikoissa ja saapuivat lopulta Cuzcoon. Siellä sauva upposi maahan. He asettuivat sinne, Manco Cápac opetti miehiä muokkaamaan maata, rakentamaan kanavia ja järjestämään asioita. Mama Ocllo opetti naisia kutomaan, laittamaan ruokaa ja huolehtimaan lapsista. He toivat mukanaan rauhan, kulttuurin, taiteet ja auringonjumala Intin, joka tarjosi kansalle lämpöä ja voimaa. Myyteissä Manco Cápac oli auringon jumala Intin poika ja Pachacamacin veli. Häntä itseään palvottiin tulen ja auringon jumalana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Inkojen jumalat Luokka:Inkojen hallitsijat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Ragdoll

Ragdoll on 1960-luvulla Kaliforniassa kehitetty sinisilmäinen, naamiokuvioinen kissarotu. Se on Suomen suosituin rekisteröity kissarotu. ==Rodun historia== Rodun kantaemo on valkoinen angoratyyppinen kissa nimeltään Josephine. Josephinen omistaja Ann Baker kehitti rodun tästä kantaemosta ja sen sekarotuisista pennuista. Varhaisissa pentueissa esiintyivät kaikki nykyiset ragdollien värimuodot. Ragdoll Breed Guide - IAMS ==Värit ja rakenne== Ragdolleilla on kolme kuviointia: colourpoint, mitted ja bicolour. Perinteiset värit ovat ruskea, sininen, suklaa ja lila. Uusina väreinä on tuotu punainen ja creme - niiden myötä myös kilpikonna. Kaikki värit voivat esiintyä myös tabbyvariaatioina. Colourpoint-kissoilla on tummaa väriä kaikissa vartalon ääripäissä: maskissa, korvissa, hännässä ja käpälissä. Mitted-kissoilla tassut ovat erotuksensa colourpointeista valkoiset. Mitted-kuvioiduilla kissoilla on hansikkaat etukäpälissä, mutta takajaloissa valkoisten "saappaiden" tulee ulottua kantapäähän saakka. Bicolour-kissoilla naamiokuviointi on korvissa, maskissa ja hännässä. Maskissa on suuri, käänteinen V-muotoinen laukki. Ragdoll rotustandardi - Finragdolls Ragdoll on päässyt Guinnessin ennätysten kirjaan suurimpana kesykissarotuna. Suuri ja lihaksikas ragdoll kehittyy hitaasti ja voi kulua 3–4 vuotta ennen kuin kissa on täysikasvuinen ja sen kuviointi ja väritys täysin kehittynyt. Uros painaa noin 6-10 kg ja naaras noin 4-7 kg.SUROK - Suomen rotukissayhdistys. Pää on kiilamainen: Korvat ovat tyvestä leveät ja vähän eteenpäin kallistuneet ja sijaitsevat kaukana toisistaan. Silmien ainoa hyväksytty väri on sininen: mitä tummempi, sen parempi. Etukumara asento on etujalkoja pitempien takajalkojen vuoksi ragdolleille tyypillinen. ==Rodun nimen alkuperä== Ragdoll () -nimitys juontuu rodulle tyypillisestä taipumuksesta valahtaa täysin veltoksi syliin nostettaessa. Ominaisuus havaittiin rodun kantaemon, Josephinen loukkaannuttua auto-onnettomuudessa ja tarun mukaan se periytyi myös sen pennuille. Saman onnettomuuden seurauksena ragdollien kipukynnyksenkin on väitetty olevan muita kissoja korkeampi. Väitteissä ei ole perää, sillä tällaiset hankitut ominaisuudet eivät voi olla perinnöllisiä. Tämä kertomus on kuitenkin osa rodun syntytarinaa. On myös todettu, että Ragdoll on hyvin koiramainen kissarotu. Se oppii helposti samoja temppuja kuin koira ja on myös yhtä seurallinen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Suomen Ragdoll -kissayhdistys ry - Yleistä tietoa rodusta ja hinnoista. * Suomen Ragdollystävät-seura ry - Tietoa rodusta, pentulista, näyttelytuloksia ynnä muuta Luokka:Kissarodut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
KNL

KNL voi tarkoittaa: *Kokoomuksen Nuorten Liitto, poliittinen nuorisojärjestö *Kumi- ja Nahkatyöväen Liitto, entinen ammattiliitto *KNL-laskenta, tuottavuuden mittaustapa
Kolmas pyhä sota

Kolmas pyhä sota käytiin antiikin Kreikan kaupunkivaltioiden välillä vuosina 356–346 eaa. Sota käytiin Fokiin maakunnan asukkaiden sekä Theban, Boiotian ja Thessalian välillä. Sotaa kutsuttiin pyhäksi, koska sen taustalla oli Delfoin Apollonin temppelin hallinta. Sotaan sekaantui myös Makedonian kuningas Filippos II, joka näin saattoi kasvattaa omaa valtaansa Kreikassa. Sota alkoi pienestä kiistasta, mutta uhkasi lopulta laajeta koko Kreikan laajuiseksi. == Sodan kulku == Toisen pyhän sodan päätteeksi Delfoi jäi fokislaisten alaisuuteen vuonna 448 eaa. Epävarmaa rauhan aikaa kesti lähes sadan vuoden ajan. Rauha päättyi kun Theba liittolaisineen syytti vanhaa vihollistaan Fokista pyhäinhäväistyksestä. Theban mukaan Fokiin maakunnan asukkaat olivat viljelleet Apollonille pyhitettyä maata. Fokis määrättiin maksamaan sakkoa, mutta Fokista hallitseva Filomelos kieltäytyi maksamasta sakkoa. Sen sijaan hän valtasi vuonna 355 eaa. Delfoin temppelin, otti sen rikkaudet ja varustautui sotaan. Sparta tuki salaa Filomelosta. Theban liittolaiset Lokriksen maakunnasta yrittivät pakottaa fokislaiset lähtemään Delfoista, mutta fokislaiset löivät heidät. Theba julisti sodan Fokiille vuonna 355 eaa. Thebalaiset löivät Filomeloksen Neonin taistelussa vuonna 354 eaa. ja pakottivat fokislaiset jättämään Delfoin samana vuonna. Makedonian kuningas Filippos II halusi lisätä valtaansa Kreikassa ja ryhtyi tukemaan Thebaa sodassa. Tämä pakotti Spartan ja Ateenan tukemaan Fokista. Filippoksen avulla Theba valloitti Fokiin vuosina 351–347 eaa. Vuonna 346 eaa. osapuolet tekivät rauhan: Filippos sai valtaansa Pohjois- ja Keski-Kreikan, mukaan lukien Thermopylain ja Delfoin. Neljäs pyhä sota syttyi vuonna 339 eaa. == Lähteet == * Luokka:Antiikin Kreikan sodat Luokka:Delfoi
Abu Ghraib

Abu Ghraib () on Irakin Bagdadin maakunnan länsiosassa sijaitseva piirikunta ja kaupunki. Se sijaitsee maanteitse noin 33 kilometriä pääkaupunki Bagdadin keskustasta länteen. Vuonna 2013 Abu Ghraibin piirikunnan asukasluvun arvioitiin olevan viisi prosenttia koko maakunnan väkiluvusta (6 696 596), eli noin 330 000. Lokakuussa 2014 uutisoitiin ääri-islamistisen Isisin hyökänneen piirikuntaan. Vaikkei Isis olekaan vallannut Bagdadin kaupunkia tai sen maakuntaa, Isisin solujen raportoitiin vuonna 2015 tehneen alueella toistuvasti erilaisia terroristi-iskuja, kuten attentaatteja, kaappauksia ja iskuja tienvarsipommien avulla. ==Katso myös== *Abu Ghraibin vankilan kidutusskandaali *Bagdadin kansainvälinen lentoasema == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Irakin kaupungit Luokka:Bagdad (maakunta)
Marburg

Marburg on kaupunki, joka sijaitsee Lahnjoen laaksossa Hessenin osavaltiossa Saksassa. Se on Marburg-Biedenkopfin piirikunnan pääkaupunki. Kesäkuussa 2021 kaupungissa asui 75 638 asukasta. Marburgin pinta-ala on 123,9 neliökilometriä. Kaupungin tunnusmerkkeinä ovat Hessenin maakreivien keskiaikainen linna ja Saksan vanhin rakennustyyliltään gotiikkaa edustava Elisabethin kirkko. Kirkko on saanut nimensä Marburgissa eläneen Pyhän Elisabethin mukaan. Koko keskiaikainen vanhakaupunki on arvokas suojelukohde, koska se säästyi toisen maailmansodan pommituksilta. Kaupungissa sijaitsee vuonna 1527 perustettu Marburgin yliopisto, viralliselta nimeltään Philipps- Universität Marburg. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kaupungin verkkosivut *
Keke Pulliainen

Keke Pulliainen on taikuri ja viihde-esiintyjä. Hän on Suomen taikurit ry:n sekä Esiintyvät taiteilijat ry:n jäsen. Pulliainen asuu Kirkkonummella. == Saavutuksia == * Näyttämötaikuuden SM 2. 2003 * Viihdeohjelmien SM 3. 2002 * Lukuisia TV-esiintymisiä 2001–2005 * Vedellä täytetyssä akvaariossa olemisen ME-2004, 25 h (Ennätys ei ole virallinen) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keke Pulliaisen kotisivut Luokka:Suomalaiset taikurit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Suomenmaa

Suomenmaa on suomalainen verkkolehti ja Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja, joka perustettiin vuonna 1908 nimellä Maakansa. Se oli nimenä vuoteen 1965, lukuun ottamatta vuosia 1942–1945, jolloin nimenä oli Karjalan sanomat. Suomenmaa julkisti mobiilisovelluksen Android- ja Apple-laitteille vuonna 2017 ja ilmestyy vuodesta 2024 ainoastaan verkkolehtenä.Suomenmaa lakkauttaa printtilehden ja vähentää henkilöstöä – Jatkaa verkkomediana Suomenmaa, Keskusta: ==Historia== Lehti perustettiin Viipurissa vuonna 1908 nimellä Maakansa. Sieltä toimitus siirtyi talvisodan takia Lahteen 1939 ja palasi Viipuriin jatkosodan vuosiksi 1941–1944. Lehden nimi oli Karjalan sanomat vuosina 1942–1945. Jatkosodan lopulla toimitus siirtyi Helsinkiin ja Ouluun. Lehden nimi vaihdettiin Maakansasta Suomenmaaksi, kun Maalaisliitto muutti nimensä Keskustapuolueeksi vuonna 1965.Mikkilä, Timo: Sitkeää tekoa. Maakansa–Suomenmaa poliittisilla lehtimarkkinoilla 1908–2008. Vuoden 2012 levikintarkastuksen mukaan Suomenmaan levikki oli 11 197 kappaletta (76/-/23/1 LT 2012). Kuusi kertaa vuodessa Suomenmaa ilmestyy erikoisnumero Sentterinä, jonka levikki on noin 80 000 kappaletta. Sentteri jaetaan kaikkiin keskustan jäsenperheisiin. Vuoden 2015 loppuun asti Suomenmaa ilmestyi sanomalehtenä, viimeiset vuodet kolme kertaa viikossa. Se muuttui kerran viikossa perjantaisin ilmestyneeksi aikakauslehdeksi vuoden 2016 alussa. Elokuusta 2019 se on ilmestynyt kerran kuukaudessa. Vuoden 2019 vaaleissa Keskusta koki tappion, joka vei puolueelta 18 kansanedustajan paikkaa, minkä seurauksena keskustan saama puoluetuki väheni 2,6 miljoonalla eurolla. Sen jälkeen Suomenmaan puolueelta saama tuki puolittui yhteen miljoonaan. YT-neuvottelujen jälkeen lehden ilmestymiskertoja supistettiin. Työntekijöistä vähennettiin 8,6 henkilötyövuotta, minkä jälkeen lehden palvelukseen jäi vielä 13 henkilöä. Vuoden 2023 vaalitappion jälkeen keskustan vuosittainen puoluetuki pieneni yli 1,4 miljoonaa euroa, minkä seurauksena puoluevaltuusto pienensi Suomenmaan saaman rahoituksen 450 000 euroon. Lehden julkaisija aloitti säästötoimenpiteet, joiden vuoksi Suomenmaa lakkaa vuoden 2024 alusta ilmestymästä painettuna lehtenä, mutta jatkaa verkkolehden muodossa. == Päätoimittajat == Maakansan ja Suomenmaan päätoimittajina ovat toimineet: * Jaakko Kivi 1908 (1. näytenumero)Mikkilä 2008: 420. * Otto Niinisalo 1908–1909 * Antti Juutilainen 1909–1920 * Jaakko Vainio 1915–1919, 1920–1932 * Toivo Lankinen 1920 * Eero Lappalainen 1932–1940 * Pentti Sorvali 1942–1976 * Matti Tuovinen (vt.) 1952 * Seppo Sarlund 1977–1985 * Seppo Niemelä 1986–1991 * Lauri Kontro 1991 * Samuli Pohjamo 1992–1999 * Juha Mauno 1999–2007 * Timo Laaninen 2008–2010 * Pirkko Wilen 2010, väliaikainen * Pekka Perttula 2010–2011 * Juha Määttä 2011–2023 * Santeri Lampi (vastaava päätoimittaja, 2024–) * Katariina Lankinen (hallinnollinen päätoimittaja, 2024–) ==Lähteet== * * Suomenmaan mediakortti 2014 * Suomenmaan internet-sivut * Joutsen Median internet-sivut ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Suomenmaa *Pörssitieto: Maakansa -yhtiöt. Luokka:Suomalaiset verkkolehdet Luokka:Suomen Keskustan lehdet Luokka:Joutsen Media
Plagiointi

Plagiointi ( < ’kidnappaaja’plagiarius, Latdict) on toisen henkilön tuotannon käyttöä ilman alkuperäisen lähteen asianmukaista ilmoittamista. Plagiointi voi kohdistua esimerkiksi toisen henkilön ideoihin, tietoihin, kieleen tai kirjoitukseen. Plagiointi voi ilmentää epärehellisyyttä, mikäli plagioija julkaisee tai yrittää julkaista plagioidun työn omana alkuperäisenä tuotantonaan. Plagiointi ei välttämättä ole sama asia kuin tekijänoikeusrikkomus, jossa nimenomaisesti rikotaan tekijänoikeuslakia. Plagiointi voi kohdistua myös tekstin, kirjoituksen tms. sisältöön, kun taas tekijänoikeus koskee näiden muotoa. == Määritelmiä == Kielitoimiston sanakirja määrittelee plagioinnin sanan plagiaatti kautta: > Plagiaatti on ”kirjallinen t. taiteellinen varkaus, plagiointi; sellaiseen > perustuva teos t. sen osa.” Merriam Webster Online -sanakirja määrittelee plagioinnin () seuraavasti: # varastamista; toisen henkilön esittämien ideoiden tai sanojen esittämistä omanaan; toisen esittämän tuotannon siteeraamista ilman lähdemerkintää. # kirjallinen varkaus: jostain olemassa olevasta lähteestä peräisin olevan idean tai tuotoksen esittämistä uutena ja alkuperäisenä. Suomessa Tutkimuseettinen neuvottelukunta on määritellyt plagioinnin seuraavasti:Hyvä tieteellinen käytäntö ja sen loukkausepäilyjen käsitteleminen Suomessa. Tutkimuseettinen neuvottelukunta 2012, s. 9. > "Plagioinnilla (plagiarism) eli luvattomalla lainaamisella tarkoitetaan > jonkun toisen julkituoman tutkimussuunnitelman, käsikirjoituksen, artikkelin > tai muun tekstin tai sen osan, kuvallisen ilmaisun tai käännöksen > esittämistä omana. Plagiointia on sekä suora että mukaillen tehty > kopiointi." == Katso myös == * Plagiaatintunnistusjärjestelmä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Merriam Webster online * Älä kopsaa -sivusto – Helsingin yliopisto. * Plagiarismi.fi . * Suomen Tutkimuseettinen neuvottelukunta. * Plagiarism.org. * Pernu, Tuomas K.: Mitä on plagiointi, ja miksi se on väärin? Huomioita tiede- ja tietokirjoittamisen etiikasta. Puheenvuoroja, Itä-Suomen yliopisto 3.10.2022. Luokka:Tieteellinen menetelmä Luokka:Tekijänoikeus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Raikuu

Raikuu on Savonlinnan Kerimäen pitäjässä, Etelä-Savon maakunnassa sijaitseva kylä. Raikuussa sijaitsee kaksi tunnettua Kerimäen nähtävyyttä: Raikuun salpa- asema ja Raikuun kanava. Salpalinja on rakennettu vuosina 1940–1941 ja 1944. Raikuun kanava on puolestaan valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö (RKY), jonka vesireitti on avattu myös matkaveneilyn käyttöön. == Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tietoa Raikuun salpa-asemasta * Sääennuste: Raikuu, Savonlinna (ilmatieteenlaitos.fi) * Raikuu-Pistala kyläyhdistys ry (savonlinnaseutu.fi) Luokka:Kerimäen kylät