EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kuhilaslampi

Kuhilaslampi () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, joka laskee Jänisjärveen. == Maantietoa == Kuhilaslampi on lähes 900 metriä pitkä, 800 metriä leveä, ja sen pinta-ala on noin 60 hehtaari. Järvi sijaitsee aivan Pienen Jänisjärven pohjoisrannan rantavyöhykkeellä. Sen erottaa suuresta järvestä vanhoissa suomalaisissa kartoissa merkitty rantamatalikko ja alavat soistuneet tai niityiksi otetut rannat. Rannat ovat matalat, paikoin soistuneita, mutta muualla hiekkapohjaisia ja kivisiä. Sen voi myös tulkita saman lahden pohjukaksi, jonka yhteydessä se sijaitsee. Lahden ja lammen välissä on lyhyt ja kapea uoma. Lammen rannoilla ei ole suomalaisella aikakaudella ollut asutusta ja nykyään on Jänisjärven pohjoiset alueet autioituneet kokonaan. Lähin asutus sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Puikkolassa (). == Historiaa == Viime jääkaudella tapahtunut raskaan mannerjäätikön aiheuttama maanpainuminen aiheutti sen, että mannerjäätikön sulettua Jänisjärven seudulla muinainen Itämeri tulvi peittäen alueen veden alle. Jääkauden loppuvaiheessa alkanut maankohoaminen nosti järvialtaan ja sen lähiseudut Itämerestä. Kallioperä oli kuitenkin jäänyt luoteiseen päin kallelleen ja vesi tulvi Jänisjärven pohjoisrannoille ennemmän kuin muille rannoille. Maankohoaminen on ollut voimakkaampaa pohjoisrannoilla kuin etelärannoilla, missä laskujoki Jänisjoki sijaitsee, joten Jänisjärven rannat ovat vuosituhansia laskeneet alemmaksi. Luonnollinen johtopäätös on, että Kuhilaslampi oli aiemmin lahti, joka on pinnanalenemisen johdosta kuroutumassa omaksi järvekseen. == Vesistösuhteita == Kuhilaslampi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Kiekuanjoki laskee Jänisjärveen. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Kuhilaslampi sijaitsee aivan Kiekuanjoen alimmassa kohdassa ja lampi saa kaiken läpivirtaavan vetensä tästä joesta. Kiekuanjoen valuma-alueen pinta-alaa ei ole ilmoitettu, joten joen vesimääristä ei voi sanoa mitään tarkkaa . Vesi jatkaa lammen läpi ja purkautuu kapeasta aukosta Pieni Jänisjärven yli kilometriseen lahteen. Lampi ja sen valuma-alue sijaitsee Soanlahden kalkkikivialueella, joka näkyy ympäröivillä kallioilla dolomiittiesiintyminä. == Lähteitä == === Huomioita === === Viitteet === Luokka:Kiekuanjoen valuma-alue Luokka:Sortavalan piiri Luokka:Luovutettujen alueiden järvet
Kai Kortelainen

Kai Kortelainen (s. 7. toukokuuta 1971) on suomalainen ohjelmajohtaja, toimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt toimittajana muun muassa Ylen Tampereen Radiossa, Radio Pirkassa, Satakunnan Kansassa ja Salon Seudun Sanomissa. Kortelainen on 1. helmikuuta 2010 avatun Seurakuntalainen.fi- verkkolehden perustaja ja sen ensimmäinen päätoimittaja. Vuonna 2021 hän johti Radio Deissä kehityshanketta, jonka tuloksena kanava julkaisi 10. tammikuuta 2022 Dei Plus -striimauspalvelun. Kai Kortelainen on kirjoittanut uutisankkuri Keijo Leppäsen palkitseman Meri-Tuuli Elorinteen elämäkertateoksen Jippu – Kun perhonen lakkaa hengittämästä (WSOY 2022). Ammattilaisraati asetti kirjan ehdolle myös Vuoden äänikirjaksi Audio Awards 2023 -kilpailun shortlistalle. Vuonna 2023 Kai Kortelainen julkaisi iskelmälaulaja Kikan elämäkerran, Kikka – Traaginen elämä sisaren silmin (Minerva 6/2023). Kirjallisuuslehti Parnasso kuvaa teosta sanoin: "Kortelaisen kirja murtaa myyttiä. Se muistuttaa, että tarinoiden takana ja niitä ennen on elämä. Kaikessa ristiriitaisuudessaan, epävakaudessaan ja oikullisuudessaan." (Laura Gustavsson, Parnasso 8/2023) Kortelainen on opiskellut sekä Suomessa että Yhdysvalloissa. Hän suoritti Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden maisterin tutkinnon (1997) pääaineenaan tiedotusoppi ja opiskeli vuonna 1995 kansainvälistä politiikkaa Chicagossa (North Park University). Suomessa Kortelainen on luotsannut lukuisia eduskunta-, eurovaali- ja presidentinvaalitenttejä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos

Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos (, lyhennys DCCMS) on Malawin Blantyresta käsin johdettu kansallinen ilmatieteellinen laitos. Se toimii maan luonnonvara-, energia- ja kaivosministeriön alaisuudessa. Laitosta johtaa Jollam Nkhokwe (tilanne 10/2021). Malawin säähavaintotoiminta alkoi 1890-luvun alkupuolella seudun ollessa Britannian protektoraatti. Havaintoasemia sijaitsi muun muassa Shirejoen varrelle ja Shiren ylänköalueen teeviljelmillä. Säätietoja kirjattiin päivittäin kerran tai kahdesti, mutta havaitsijoita ei oltu koulutettu, havaintoajat vaihtelivat eikä havaintotoiminta ollut pitkäkestoista. Esimerkiksi 1930-1940-luvuilla Malawissa oli 102 säähavaintoasemaa. Niistä vain jotkut jatkoivat 1940-luvun puolivälissä lähinnä sadehavaintoja tehden. 1940-luvun puolivälissä alkoi ammattimaisten säähavaintoasemien verkoston kehittäminen; aluksi asemia perustettiin ilmailun palvelutarpeisiin, pian muidenkin sovellusalojen tueksi. Lyhytkestoisiin sääennustuksiin laitos hyödyntää numeerisista sääennustusmalleista ainakin WSF- (Weather Research and Forecasting, WRF) ja COSMO-malleja (Consortium for Small-scale Modelling, COSMO). Lisäksi alueellisena ennustuskeskuksena toimiva Etelä-Afrikan sääpalvelu (SAWS: RSMC- Pretoria) jakaa useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin numeeristen sääennustusmallien ja erittäin lyhyen aikavälin ennakoinnin laskelmia SADC- maiden kuten Malawin ilmatieteellisten laitosten käyttöön. DCCMS:n apuna toimii vuonna 2016 perustettu ammattilaisten ja vapaaehtoisten yhteisen sosiaalisen median WhatsApp-ryhmä Malawi Weather Chasers. Se jakaa säähavaintoja ja mallinnustietoa etenkin voimakkaita sää- ja tulvariskitilanteita koskien, esimerkiksi äkkitulviin varautumiseksi. Ryhmä toimii osaltaan eräänä viestintäkanavana myös tulvatilanteiden pelastustoimintaa tukien. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Weather Forecast for Today (metmalawi.gov.mw) Luokka:Malawin tiede ja tekniikka Luokka:Kansalliset ilmatieteelliset laitokset Luokka:Blantyre (Malawi)
Borgaro Torinese

Borgaro Torinese () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Borgaro Torinese Sapere.it Borgaro Torinese Enciclopedia Treccani Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 11 838 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Panssarijunalla helvettiin

Panssarijunalla helvettiin (, ) on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut italialainen sota- ja toimintaelokuva, jonka on ohjannut Enzo G. Castellari. Sen pääosia esittävät Bo Svenson, Peter Hooten, Fred Williamson, Jackie Basehart ja Ian Bannen. Quentin Tarantino nimesi vuoden 2009 elokuvansa Kunniattomat paskiaiset () Panssarijunalla helvettiin -elokuvan pohjalta. Kunniattomat paskiaiset ei kuitenkaan ole uudelleenfilmatisointi. == Näyttelijät == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1978 italialaiset elokuvat Luokka:Italialaiset seikkailuelokuvat Luokka:Italialaiset toimintaelokuvat Luokka:Toiseen maailmansotaan pohjautuvat elokuvat
Lansopratsoli

Lansopratsoli (C16H14SN3O2F3) on sulfoksideihin ja bentsimidatsolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään mahahapon eritystä vähentävänä lääkkeenä muun muassa refluksitaudin tai mahahaavan hoidossa. ==Ominaisuudet ja käyttö== Huoneenlämpötilassa lansopratsoli on ruskehtavaa kiteistä ainetta vain hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin ja dimetyyliformamidiin. Lansopratsoli on aihiolääke ja metaboloituu varsinaiseksi vaikuttavaksi aineeksi, joka on protonipumpun estäjä ja täten vähentää suolahapon eritystä vatsan soluissa. Lansopratsolia käytetään refluksitaudin, mahahaavan tai Zollinger–Ellison-oireyhtymän sekä Helicobacter pylori-infektion hoidossa.Henry I. Jacoby: Gastrointestinal Agents, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2007. ==Haittavaikutukset== Lansopratsoli voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan ripulia, vatsakipuja, oksentelua ja makuaistin häiriöitä. ==Synteesi== Lansopratsolia valmistetaan seitsenvaiheisella synteesillä lähtien 2,3-lutidiinista. ==Lähteet== Luokka:PPI-lääkkeet
New Run

New Run on Miikka Niemen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016. Elokuva on henkilödokumentti lasketteluonnettomuudessa vakavan aivovamman saaneesta freestylehiihtäjä Pekka Hyysalosta. Elokuvassa seurataan Hyysalon kuntoutumista kohti maratonjuoksua. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Kjell-Børge Freiberg

Kjell-Børge Freiberg (s. 27. huhtikuuta 1971 Hadsel) on norjalainen entinen edistyspuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan öljy- ja energiaministerinä vuosina 2018–2019 ja istui suurkäräjillä vuosina 2017–2021. Lisäksi hän oli kotikuntansa Hadselin pormestari (ordfører) vuosina 2007–2015. Freiberg erotettiin edistyspuolueesta marraskuussa 2021, koska hänen uskottiin vuotaneen puolueen sisäisiä asiakirjoja lehdistölle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kjell-Børge Freiberg Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjan pormestarit Luokka:Hadsel Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kosinon metroasema

Kosino () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 3. kesäkuuta 2019. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Moskovan metroasemat
Newaygon piirikunta

Newaygon piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 49 978 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on White Cloudin kaupunki, ja suurin kunta on Fremont. Piirikunta on perustettu vuonna 1840. == Väestö == Vuonna 2020 Newaygon piirikunnan 49 978 asukkaasta valkoisia oli 95,6 %, mustia 1,2 %, alkuperäisasukkaita 0,9 % ja aasialaisia 0,5 %. Vuonna 2019 5,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Canton (Michigan)

Canton, virallisesti Charter Township of Canton on kunta (charter township) Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 98 659 vuonna 2020. Kunta sijaitsee lähellä Detroitin kaupunkia. == Väestö == Vuonna 2020 Cantonin 98 659 asukkaasta valkoisia oli 67,8 %, aasialaisia 19,0 %, mustia 9,2 % ja alkuperäisasukkaita 0,2 %. Vuonna 2019 23,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 19,6 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia kunnasta == Kuva:Fountain in Drainage Pond, 4075 South Sheldon Road, Canton, Michigan - panoramio.jpg Kuva:Canton township municipal complex.JPG|Cantonin kunnan hallinnon rakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin kunnat Luokka:Waynen piirikunta (Michigan)
Époisses

Époisses on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 22 kilometriä Montbardin kaupungista lounaaseen. Kunnan nähtävyys on keskiaikainen linna Château d'Epoisses, joka on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi. Linnan historia juontaa juurensa 500-luvulle. Linnassa ovat asuneet niin frankkien kuningatar Brunhilde, Burgundin herttuoita kuin Madame de Sévigné. Linna on ollut saman suvun omaisuutta vuodesta 1661 lähtien. Ranskan suuren vallankumouksen aikana määrättiin linnasta puolet tuhottavaksi. Kunta on tunnettu Époisses de Bourgogne -juustosta. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Madame de Sévigné (1626-1696), markiisitar ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos

Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos (, lyhennys INAMET) on Angolan ilmatieteellinen palvelu- ja tutkimuslaitos. Laitoksella on myös joitain geofysikaalisia tehtäviä, esimerkiksi muutamia seismologisia mittausasemia. INAMET toimii hallinnollisesti Angolan viestintä- ja informaatioteknologian ministeriön alaisuudessa. Laitoksella on ollut meneillään merkittävä havaintoverkoston kehitys- ja uudistusohjelma 2020-luvulle tultaessa. Keskeisenä yhteistyökumppanina on toiminut Ranskan ilmatieteen laitoksen Météo-Francen asiantuntijapalvelujen vientiyritys (MFI). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Imagem de Satélite de Angola (sääsatelliittikuva Angolasta) (inamet.gov.ao) *Previsão 3 dias (3 vrk:n taulukkoennuste Angolan paikkakunnille) (inamet.gov.ao) *METAR- lentosäähavainnot ja TAF-ennusteet (METAR ja TAF) Angolan keskeisille lentoasemille, via NOAA (aviationweather.gov) Luokka:Kansalliset ilmatieteelliset laitokset Luokka:Angolan tiede ja tekniikka
Kirakkajärvi (Inari, Kirakkajärvi)

Kirakkajärvi on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 116 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Rovaniemeltä 368 kilometriä pohjoiskoilliseen.Kirakkajärvi. Järviwiki. Viitattu 24.1.2022. == Maantiede == Kirakkajärvi koostuu pääaltaasta ja sen itäpuolisesta Pikku Kirakkajärvestä. Niitä yhdistävän salmen leveys on kapeimmillaan noin 80 metriä. Noin kuudesosa Kirakkajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Suurin osa kyseisestä alueesta sijaitsee järven läntisellä selkävedellä, jossa on myös kaksi 20–22-metristä syvännettä. Pikku Kirakkajärven suurin syvyys on 11 metriä. Kirakkajärven saarilla ei ole karttanimiä. Suurimmat saaret sijaitsevat aivan järven syvimmän alueen itäpuolella. Kirakkajärven rannoilla on haja-asutusta. Järven pohjoispuolinen Kirakkavaara kohoaa noin sata metriä järven pintaa korkeammalle. Kirakkajärven lounaispuolella sijaitsee Sevettijärvi (95,6 metriä mpy). Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa vesiuoma Kirakkajärvestä Sevettijärveen. Kirakkajärven vesitilavuus on 16 037 000 kuutiometriä. Kirakkajärven pohjoispuolitse kulkee kantatie 92. Kirakkajärvi (69.065.1.001) kuuluu Kirakkajärven valuma-alueeseen (69.065), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Näätämöjoen vesistössä (69). Toinen jakovaihe on Sevettijärven valuma-alue (69.06). Kirakkajärvi on toiseksi laajin Kirakkajärven valuma-alueen 92:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Vainosjärvi ja kolmanneksi laajin Karekkijärvi, jota seuraa Vainoslompolo, Kalatonjärvi, kaksi nimetöntä järveä ja Ottujärvi. Ottujärveä pienemmät vakavedet ovat vailla virallista nimeä.Kirakkajärven valuma-alue (69.065). Järviwiki. Viitattu 24.1.2022. Kirakkajärvi kuuluu Inarin 50 laajimman järven joukkoon. Sitä edeltävät Sollomusjärvi, Iso Rovijärvi ja Alajärvi. Sitä seuraavat Luolajärvi ja Vaassalijärvi.Inari. Järviwiki. Viitattu 24.1.2022. Näätämöjoen vesistön Kirakkajärvi on laajin Suomen kolmesta Kirakkajärvestä. Toiseksi laajin Kirakkajärvi sijaitsee Inarissa Paatsjoen vesistössä ja pienin Kirakkajärvi sijaitsee Simossa Kemijoen vesistössä.Kirakkajärvi. Järviwiki. Viitattu 24.1.2022. == Lähteet == Luokka:Inarin järvet Luokka:Näätämöjoen vesistö
Alcolapia grahami

Alcolapia grahami on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se elää luonnonvaraisena Kenian Magadijärvessä, jossa se on ainoa selkärankaislaji.Papah, M. B.: The structure of male reproductive organs in Lake Magadi Tilapia (Alcolapia grahami) (pdf) 2012\. (opinnäytetyö) Nairobin yliopisto. Viitattu 30.1.2022 Sen tieteellinen lajinimi grahami on annettu lajin tyyppinäytteen keränneen J. W. Grahamin mukaan. A. grahami voi kasvaa korkeintaan 12–13 senttimetrin mittaiseksi (SL) ja painaa korkeintaan noin 55 grammaa. Sillä on selkäevässään 11–13 piikkiruotoa ja 12–13 pehmeää ruotoa ja peräevässään kolme piikkiruotoa ja 9–11 pehmeää ruotoa. A. grahami elää kotoperäisenä Keniassa erittäin suolaisen ja emäksisen Magadijärven reunoilla, järven ympärillä olevien maanalaisten kuumien lähteiden muodostamissa eristyneissä laguuneissa. Veden lämpötila voi nousta niissä 40 celsiusasteeseen ja kuumimmillaan lähes 50 asteeseen. A. grahamia on viety Nakuru- ja Natronjärviin sekä mahdollisesti Elmenteitajärveen. Nakurujärvessä lajin populaatiot onnistuivat vakiintumaan ja siitä tuli järven ainoa kalalaji. A. grahamin määrien arvioidaan olevan laskussa, ja Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteleekin sen vaarantuneeksi lajiksi. A. grahamin ravintoa ovat pääasiassa syanobakteerit. Emo hautoo munia suussaan kahden viikon ajan. A. grahami on ainoa varsinaisiin luukaloihin kuuluva merkittäviä määriä ureaa erittävä laji. == Lähteet == * Taksonomian lähde heimon sukuun asti: === Viitteet === Luokka:Kirjoahvenet
Kutujärvi (Suonenjoki)

Kutujärvi on järvi Suonenjoella Pohjois-Savon lounaisosassa. Sen pinta-ala on 65 hehtaaria ja vesitilavuus 6,6 kuutiohehtometriä. Etäisyys Kuopiosta on 48 kilometriä lounaaseen.Kutujärvi. Järviwiki. Viitattu 26.1.2022. == Maantiede == Kutujärven pituus lounaasta koilliseen on 2,5 kilometriä. Järvi kapenee pohjoista kohden. Etelärannan Kallioniemi jakaa järven eteläisimmän osan läntiseen ja itäiseen lahteen. Läntisen lahden etelärannalla on pieni luonnonsuojelualue. Noin viisi hehtaaria Kutujärvestä on korkeintaan metrin syvä ja noin seitsemän hehtaaria vähintään 25 metriä syvä. Kutujärven etelä- ja keskiosan syvyys on laajalti vähintään kymmenen metriä ja syvin kohta sijaitsee järven eteläpuoliskolla. Järven pohjoisosa on matalampaa. Järven kaakkoisosassa sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen Karjalansaari. Kutujärven rannoilla on metsää ja peltomaata. Itärannan Ylä-Kutumäki kohoaa noin 205 metriä merenpinnan yläpuolelle eli yli 100 metriä järven pintaa korkeammalle. Kutujärveen virtaa noin neljä kilometriä pitkä Kutujoki kaakosta. Joki on melko luonnontilainen ja sen kasvillisuus on varsin rehevää. Kutujärvi laskee pohjoiseen Leväjärveen, jonka pinta on 0,2 metriä Kutujärveä alempana. Kutujärven vesitilavuus on 6 579 000 kuutiometriä. Kutujärvi (14.791.1.002) kuuluu Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pieksäjärven valuma-alue (14.79) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma- alue (14.7). Leväjärven–Kutujoen alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista järveä. Kutujärvi on niistä laajin, toisena on Savijärvi ja kolmantena Leväjärvi.Leväjärven-Kutujoen alue (14.791). Järviwiki. Viitattu 26.1.2022. Suomessa on yksitoista Kutujärveä, joista Inarin Alajärvi-Kutujärvi on laajin. Kutujärvistä viisi sijaitsee Inarissa ja kaksi muualla Lapissa.Kutujärvi. Järviwiki. Viitattu 26.1.2022. Suonenjoen ja Kuopion rajalla sijaitsee Kutunjärvi-niminen vakavesi (04.265.1.032).Kutunjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.1.2022. == Lähteet == Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue
Michael Fagan

Michael Fagan (s. 8. elokuuta 1948 Lontoo) on brittiläinen mies, joka onnistui kesällä 1982 kahdesti tunkeutumaan Buckinghamin palatsiin. Toisella kerralla hän pääsi kenenkään estämättä makuuhuoneeseen, missä kuningatar Elisabet II oli yksin nukkumassa. == Palatsiin tunkeutuminen == Ensimmäisen kerran Fagan tunkeutui Buckinghamin palatsiin 7. kesäkuuta 1982. Hän kiipesi yöllä nelimetrisen muurin yli, ohitti piikkilankaesteen ja meni sisään avoimesta ikkunasta. Hän kiersi rakennuksen käytävillä katsellen maalauksia sekä syöden juustoa ja keksejä. Prinssi Charlesin yksityissihteerin työhuoneesta hän anasti viinipullon. Fagan palasi takaisin palatsiin kuukausi myöhemmin. Heinäkuun 9. päivän aamuna hän livahti sisään toisen kerroksen kattotasanteelta. Yksi palatsin työntekijöistä huomasi hänet, mutta ei osannut pitää häntä epäilyttävänä. Fagan pääsi vapaasti etenemään palatsin asuintiloihin. Hän rikkoi yhdestä huoneesta lasisen tuhkakupin ja otti siitä sirpaleen mukaansa. Sitten hän meni kuningattaren makuuhuoneeseen noin kello 7.15. Fagan on sanonut, että hän avasi huoneen verhot ja silloin kuningatar kysyi häneltä: ”Mitä ihmettä te teette täällä?” Scotland Yardin raportista ilmenee, että kuningatar oli ensin yrittänyt soittokelloa painamalla kutsua henkilökuntaa apuun, mutta kukaan ei ollut käytävällä kuulemassa kutsua. Noin kello 7.18 kuningatar otti sängyn vieressä olevalla puhelimellaan yhteyden puhelunvälittäjäänsä ja pyysi tätä hälyttämään poliisin. Kuusi minuuttia myöhemmin hän tarttui uudelleen puhelimeen, sillä poliisi ei ollut saapunut paikalle. Kuningatar sai kuitenkin erään palvelijan huomaamaan tilanteen, ja hänen avullaan Fagan houkuteltiin läheiseen ruokakomeroon. Sieltä poliisi kävi hakemassa hänet. == Tapauksen jälkipuinti == Fagan ei ole ilmaissut selkeää syytä siihen, miksi hän tunkeutui palatsiin. Omien sanojensa mukaan hän oli silloin huumaavien aineiden vaikutuksen alaisena. Kiinnioton jälkeen hän vietti useita kuukausia psykiatrisessa sairaalassa. Fagan ei saanut tunkeilusta rikossyytettä. Myöhemmin hänet on tuomittu neljäksi vuodeksi vankilaan huumekaupasta. Britanniassa heinäkuun 1982 tapahtumat olivat sisäpoliittinen skandaali. Ulkopuolisen tunkeilijan pääsy kuningattaren makuuhuoneeseen osoitti, että palatsin turvajärjestelyissä ja poliisin toiminnassa oli vakavia puutteita. Tapaus nousi kansainväliseksi uutisaiheeksi. Tapahtumien johdosta Britannian silloinen pääministeri Margaret Thatcher kävi esittämässä kuningattarelle anteeksipyynnön ja sisäministeri Willie Whitelaw tarjoutui eroamaan virastaan. Kuningatar ei kuitenkaan myöntänyt ministerille eroa. == Fagan populaarikulttuurissa == Netflix-sarja The Crownin neljännellä tuotantokaudella (2020) esitetään fiktiivinen kuvaus siitä, miten työtön remonttimies Michael Fagan (Tom Brooke) tunkeutuu Buckinghamin palatsiin. Makuuhuonekohtauksessa kuningatarta näyttelee Olivia Colman. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset rikolliset Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saint-Mihielin kantoni

Saint-Mihiel on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 34 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 12 050 ihmistä. Saint-Mihielin kantonin keskustoimisto on Saint- Mihielin kunnassa. == Kunnat == Saint-Mihielin kantonin kunnat: * Apremont-la- Forêt * Beney-en-Woëvre * Bislée * Bouconville-sur-Madt * Broussey-Raulecourt * Buxières-sous-les-Côtes * Chaillon * Chauvoncourt * Dompierre-aux-Bois * Han-sur-Meuse * Heudicourt-sous-les-Côtes * Jonville-en-Woëvre * Lachaussée * Lacroix-sur-Meuse * Lahayville * Lamorville * Loupmont * Maizey * Montsec * Nonsard-Lamarche * Les Paroches * Rambucourt * Ranzières * Richecourt * Rouvrois-sur-Meuse * Saint-Maurice-sous-les-Côtes * Saint-Mihiel * Seuzey * Troyon * Varnéville * Vaux-lès-Palameix * Valbois * Vigneulles-lès- Hattonchâtel * Xivray-et-Marvoisin == Lähteet == Luokka:Ranskan kantonit
Jaap Kraaier

Jacob ”Jaap” Kraaier (28. marraskuuta 1913 Zaandam – 7. tammikuuta 2004 Egmond aan Zee) oli alankomaalainen ratameloja. Hän saavutti Berliinin kesäolympialaisissa 1936 pronssia 1 000 metrin kajakkiyksikössä. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset melojat Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Kutunjärvi

Kutunjärvi on runsassaarinen järvi Kuopion ja Suonenjoen rajalla Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 26 kilometriä lounaaseen.Kutunjärvi. Järviwiki. Viitattu 23.8.2021. == Maantiede == Kutunjärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,2 kilometriä. Järven eteläosa jakautuu useisiin lahtiin, keskiosan ilmettä hallitsee noin puoli neliökilometriä laaja Suurisaari ja pohjoista kohden järvi kapenee. Pohjoisimmat lahdet ovat Vuorisenlahti ja Karhulahti. Vain 15 hehtaaria Kutunjärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Laajin syvänne on Suurisaaren länsipuolella ja sen sisällä sijaitsee järven syvin kohta. Pienempiä syvänteitä on useita eri puolilla järveä. Kutunjärvessä on 52 saarta, joista Suurisaaren jälkeen laajin on Pekkalansaari. Muita saaria ovat esimerkiksi Halkosaari, Vattusaari ja Etelämyhkyrä järven eteläosassa sekä Pohjoismyhkyrä ja Hirsisaari järven pohjoisosassa. Kutunjärven rannat ovat metsäisiä, lounaisilla rannoilla sijaitsee Kutunkylän kulttuurimaisema. Kutunjärveen virtaa useita laskuojia. Järven lounaisrannalta lähtee Kutunjoki etelään. Kutunjärven vesitilavuus on 15 263 000 kuutiometriä. Kutunjärvi (04.265.1.032) kuuluu Kutunjoen valuma-alueeseen (04.265), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kutunjärvi on laajin Kutunjoen valuma-alueen 51:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat, eli Saittajärvi ja Suurijärvi, ovat yli neliökilometrin laajuisia.Kutunjoen valuma-alue (04.283). Järviwiki. Viitattu 26.1.2022. == Lähteet == Luokka:Karttulan järvet Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Nadine Fest

Nadine Fest (s. 28. kesäkuuta 1998) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa kärnteniläistä SC Gerlitzen -seuraa. Fest voitti supersuurpujottelussa kultaa Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2016. Hän voitti supersuurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2017. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2017–2018. Hän ylsi ensimmäisen kerran maailmancupin pisteille maaliskuussa 2018 Crans- Montanan supersuurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä. Joulukuussa 2018 hän sijoittui Val Gardenan syöksylaskussa 12:nneksi, mikä on yhä hänen paras sijoituksensa maailmancupin syöksylaskukilpailuissa. Kymmenen parhaan joukkoon hän ylsi ensimmäisen kerran tammikuussa 2022 Garmisch-Partenkirchenin supersuurpujottelussa, jossa hän sijoittui viidenneksi edellään yksi italialainen ja kolme muuta itävaltalaista. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Commarin

Commarin on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Beaunen kaupungista lounaaseen. Kunnan nähtävyys on linna Château de Commarin. Ennen linnaa paikalla oli linnoitettu talo 1200-luvulla. Linnaa muutettiin 1500-luvulla, ja 1600- ja 1700-luvuilla se rakennettiin uudelleen. Samaan aikaan rakennettiin myös tallit sekä kaikki linnan ympärillä olevat talot ja rakennukset. 1800-luvun aikana ranskalainen puutarha korvattiin englantilaisella puutarhalla. Linna on kuulunut aina saman suvun omistukseen, ja tällä hetkellä sen omistaa suvun 26. sukupolvi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Amadeo Bordiga

Amadeo Bordiga (13. kesäkuuta 1889 Resina, Napoli – 23. heinäkuuta 1970 Formia)Luigi Agnello: BORDIGA, Amadeo Dizionario Biografico degli Italiani (1988), Treccani. Viitattu 29.1.2022. oli italialainen kommunistipoliitikko ja teoreetikko sekä Italian kommunistisen puolueen (PCI) perustaja ja ensimmäinen johtaja. Hän edusti vasemmistokommunismia. Alkuaan Italian sosialistiseen puolueeseen (PSI) kuulunut Bordiga vastusti reformismia ja perusti joulukuussa 1918 Il Soviet -nimisen aikakauslehden, jonka ympärille syntyi vaaleihin osallistumista vastustanut PSI:n kommunistinen siipi.Bordiga, Amadeo Enciclopedia on line (2010), Treccani. Viitattu 30.1.2022. Bordigan käsityksen mukaan oikeaoppisen puolueen ja puoluejohdon puuttuminen oli estänyt Venäjän vallankumousta leviämästä Italiaan. Toisaalta muun muassa neuvostojohtaja V. I. Lenin arvosteli vuonna 1920 Bordigan ehdottoman kielteistä suhtautumista parlamentaariseen toimintaan.Donald Sassoon: One hundred years of socialism: the West European left in the twentieth century, s. 74–76. Fontana, London 1997. Bordiga oli johtavassa roolissa, kun kun kommunistit lopulta irtautuivat PSI:stä ja perustivat tammikuussa 1921 oman puolueen, PCI:n, jonka sihteeriksi hänet valittiin. Hän arvosteli monia Kommunistisen internationaalin (Komintern) linjauksia, esimerkiksi vuonna 1921 julistettua yhteisrintamataktiikkaa. Bordigan puhdasoppinen linja sai osakseen arvostelua PCI:n piirissä. Kun vasemmistososialisti Giacinto Serratin tuolloin johtama PSI tarjoutui yhdistämään voimansa kommunistien kanssa, Bordiga torjui ajatuksen. Komintern pakotti lopulta Bordigan väistymään PCI:n johdosta kesäkuussa 1924, ja hänen tilalleen puoluesihteeriksi valittiin Antonio Gramsci. Bordigan suuntaus vaikutti kuitenkin vahvana puolueessa tämän jälkeenkin. Se tunnettiin myös Prometeo-ryhmänä julkaisemansa Prometeo-lehden mukaan. Bordiga hävisi taistelun puolueen linjasta tammikuun 1926 Lyonin puoluekokouksessa. Italian fasistihallinto vangitsi hänet marraskuussa 1926, ja hän pysyi vangittuna vuoteen 1929.Encyclopedia of Marxism: Bordiga, Amadeo (1889–1970) Marxists Internet Archive. Viitattu 30.1.2022. PCI:n bordigalainen siipi asettui tukemaan Neuvostoliiton vasemmisto-oppositiota, minkä seurauksena Bordiga erotettiin maaliskuussa 1930 PCI:stä trotskilaisena. Bordigalaiset irtisanoutuivat trotskilaisesta liikkeestä vuonna 1932. Toisen maailmansodan jälkeen Bordiga julkaisi teoreettisia ja kommunistisen liikkeen historiaa käsitteleviä teoksia. ==Suomennettu teos== *Fascismi Italiassa (1922, suomeksi 1923) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Amadeo Bordiga Archive Marxists Internet Archive *Fascismi Italiassa digitoituna Marxists Internet Archive Luokka:Italialaiset kommunistit Luokka:Vasemmistokommunistit Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Saksan sääpalvelu

Saksan sääpalvelu (, lyhennys DWD) on Saksan vuonna 1952 perustettu kansallinen ilmatieteen palvelu- ja tutkimuslaitos. Se toimii Saksan digitaalisen infrastruktuurin ja liikenteen liittoministeriön alaisuudessa. DWD:n päätoimipaikka sijaitsee Offenbachissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * DWD:n analyysikartta, Euroopan sään yleistilanne (+ ennustekartat max. 4,5 vrk eteenpäin) (dwd.de) * Pohjanmeren/Itämeren yms. tuuliolojen ja aallokon ennustekartta (tuulivektorein, max 72 h) (dwd.de) * Meriveden pintalämpötila Eurooppa, Välimeri, Pohjois-Atlantin länsiosa (dwd.de) Luokka:Saksan tutkimuslaitokset Luokka:Kansalliset ilmatieteelliset laitokset
Clara Petrozzi

Clara Petrozzi (ent. Clara Petrozzi-Stubin, s. 30. joulukuuta 1965 Lima) on perulais-suomalainen alttoviulisti ja säveltäjä. Hän oli myös Aurinko - música de Latinoamérica ry:n puheenjohtaja. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi vuonna 2009. Hänen väitöskirjansa käsitteli perulaista orkesterimusiikkia. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset viulistit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Perulaiset viulistit Luokka:Perulaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Appalakkienkletra

Appalakkienkletra (Clethra acuminata) on kletrakasvien (Clethraceae) heimoon, kletrojen (Clethra) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on korkeintaan kuusi metriä korkeaksi kasvava pensas. Sen lehdet ovat soikeita tai lähestulkoon soikeita, hammaslaitaisia, 5–15 cm pitkiä ja 3–9 cm leveitä, tavallisesti 11–13 cm pitkiä ja 5–7 cm leveitä. Lehtiruodit ovat 2–4,5 cm pitkiä, yleensä 2,3–3,5 cm pitkiä. Kukinnot ovat yksittäin sijaitsevia ja tiheään tähtikarvaisia tähkiä, jotka ovat 8–20 cm pitkiä, tavallisesti 10–16 cm pitkiä. Kukkien verholehdet ovat 3,5–5 mm pitkiä ja 1–1,5 mm leveitä. Terälehdet ovat puolestaan 6–8,5 mm pitkiä, 4–5 mm leveitä ja väriltään valkoisia. Appalakkienkletra kukkii kesällä. Hedelmänä on halkaisijaltaan muutaman millimetrin oleva kota. Siemenet ovat 0,7–1 mm pitkiä. Appalakkienkletra kasvaa kausivihannissa vuoristometsissä 500–1400 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan tavallisesti kosteammilta paikoilta. Lajia on löydetty luonnosta seitsemästä Yhdysvaltojen osavaltiosta: Alabamasta, Georgiasta, Tennesseestä, Etelä- ja Pohjois-Carolinasta, Länsi-Virginiasta sekä Pennsylvaniasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Appalakkienkletra (Clethra acuminata) * Trees and Shrubs Online: Clethra acuminata * JSTOR Global Plants: Clethra acuminata * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Clethra acuminata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Clethra acuminata Luokka:Kletrakasvit
Talaskangas Rap

Talaskangas Rap on vuonna 1990 julkaistu maxisingle, jonka esittää Artistit Avohakkuita Vastaan. Levyn tuotto käytettiin Talaskankaan metsien suojelun hyväksi. Ajatus kappaleen tekemisestä tuli Taideteollisen korkeakoulun opiskelijoilta, jotka pyysivät mukaan joukon tunnettuja suomalaisia rockmuusikoita. Talaskangas Rapin musiikin teki Jay Havanna ja sen sanoitti Mikko Saarela. Levyn kannen on tehnyt Tuula Luukas. Helmi-maaliskuussa 1990 singel nousi Suomen Top 40 -listalle kahdeksan viikon ajaksi. Korkeimmillaan se oli listan toisena viikolla 9. Singlen B-puolen lyhennetty versio löytyy myös levy-yhtiö Megamanian samana vuonna julkaisemalta kokoelma-albumilta 1990. Kappale on myös mukana Mikko Saarelan sanoituksia sisältävällä kokoelma- albumilla Osaa mieskin sanoittaa (2008). Sen tarkoituksena oli tukea Talaskangas-liikettä, joka vastusti alueella tehtyjä avohakkuita. Talaskankaan hakkuun käynnistyivät vuonna 1988 ja levyn ilmestyessä metsäkiista oli jo osittain kääntynyt luonnonsuojelijoiden voitoksi, sillä alue oli määrätty toimenpidekieltoon kesällä 1989. Oikeudenkäynti Talaskangas-aktivisteja vastaan alkoi levyn äänittämisen aikoihin joulukuussa 1989. Kappaletta pidetään ensimmäisenä suomenkielisenä possebiisinä. Levytystä ei myöhemmin ole pidetty kovinkaan onnistuneena ja sen teknistä toteutusta on kutsuttu kehnoksi.. Esimerkiksi Rumba-lehden Jarkko Fräntilä kutsui Talaskangas Rapia vuonna 2019 "kokeelliseksi" ja "avantgardeksi". Vuonna 2020 Yleisradion toimittaja Mårten Svartström piti kappaletta ärsyttävänä, hölmönä sekä aikansa eläneenä ja kutsui sen tuotantoa huonoksi. == Esiintyjät == *General Njassa *J. Karjalainen *Ismo Alanko *Liisa Akimof *Elisa Korjus *Eno Pääkkönen *Setä Pääkkönen *Holle Holopainen *Pelle Miljoona *Tuomari Nurmio *Martti Syrjä *Mikko Syrjä *Pekka Myllykoski *Hector == Kappaleet == ;A-puoli * ;B-puoli * == Lähteet == Luokka:Vuoden 1990 kappaleet
Kouvolan kansalaisopisto

Kouvolan kansalaisopisto on Kouvolassa toimiva kansalaisopisto. Se perustettiin vuonna 1919 nimellä Kymintehtaitten–Kouvolan työväenopisto ja sillä oli aluksi toimintaa Kouvolassa, Kuusankoskella ja Voikkaalla.https://www.kouvolankansalaisopisto.fi/tietoa-meista/ Kansalaisopistossa järjestetään muun muassa kielikursseja ja kädentyön kursseja sekä avoimen yliopiston kursseja.https://www.kouvola.fi/vapaa- aika/kansalaisopisto/ Kouvolan kansalaisopiston päätoimipaikka sijaitsee Kouvolassa osoitteessa Salpausselänkatu 38. Kouvolan lisäksi opistolla on toimintaa Elimäellä, Jaalassa, Kuusankoskella ja Valkealassa.https://www.kouvolankansalaisopisto.fi/toimipaikat/ ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Opiston verkkosivut Luokka:Kouvolan kulttuuri Luokka:Kouvolan oppilaitokset Luokka:Kansalais- ja työväenopistot
Järvenpään opisto

Järvenpään Opisto on Järvenpäässä toimiva kansalaisopisto. Se on perustettu vuonna 1947.https://www.jarvenpaanopisto.fi/jarvenpaan-opisto/tietoa- jarvenpaan-opistosta Opistossa järjestetään kursseja muun muassa kielissä, musiikissa, liikunnassa, kuvataiteessa, käsitöissä ja tietotekniikassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Opiston verkkosivut Luokka:Järvenpää Luokka:Järvenpään oppilaitokset Luokka:Kansalais- ja työväenopistot
King Clone

King Clone on Mojaven aavikolla kasvava kreosoottipensasrengas. Pensaan on arvioitu olevan 11 700 vuotta vanha, mikä tekee siitä yhden maapallon vanhimmista eliöistä. Renkaan halkaisija on suurimmillaan 20 metriä ja keskimääräinen halkaisija on 14 metriä. == Maantiede == King Clone -rengas sijaitsee Mojaven autiomaassa, Lucerne Valleyn ja Landersin kaupunkien lähellä. Se sijaitsee Luzernin laakson ja Johnson Valleyn kreosoottipensasrenkaiden suojelualueella. == Ajoitusmenetelmät == Kalifornian yliopiston (Riversiden kampuksen) professori Frank Vasek tunnisti King Clonen ja arvioi sen iän. Vasek oletti, että kreosoottipensasrengas oli itse asiassa yksi eliö. Tämän jälkeen yksi Vasekin opiskelijoista (Leonel da Silveira Lobo O'Reilly Sternberg) dokumentoi, että renkaan sisällä kasvavilla kasveilla oli enemmän samankaltaisia ominaisuuksia kuin muiden kasviklustereiden kasveilla. Vasek käytti kahta menetelmää renkaan iän arvioimiseen. Yhdessä menetelmässä laskettiin renkaat ja mitattiin vuotuisen kasvun etäisyys, toisessa käytettiin radiohiiliajoitusta renkaan keskeltä löytyneistä puupaloista ja mitattiin niiden etäisyydet toisistaan ja elävistä pensaista. Molemmat ajoitusmenetelmät tuottivat samanlaisia tuloksia (ikä noin 11 700 vuotta). == King Clone julkisuudessa == King Clone oli David Attenboroughin The Green Planet -televisiosarjan Desert Worlds -jaksossa, jossa Attenborough vieraili kasvin luona uudelleen vuonna 2022 kuvattuaan sitä aiemmin vuonna 1982. Kasvi oli tänä aikana kasvanut alle 25 millimetriä. == Lähteet == Luokka:Kalifornian ympäristö Luokka:Kasviyksilöt Luokka:Mehikorvakasvit Luokka:San Bernardinon piirikunta
Baikuševin mänty

Baikuševin mänty () on bosnianmänty (Pinus heldreichii) Pirinin kansallispuistossa Lounais-Bulgariassa. Se on nimetty löytäjänsä, metsänvartija Kostadin Baikuševin mukaan. Lähellä Bănderitsaa sijaitseva noin 1 300 vuoden ikäinen Baikuševin mänty on yksi maailman vanhimmista puista, ja se on Bulgarian perustajan kaani Asparuhin aikalainen. Sen korkeus on 26 m, halkaisija 2,2 m ja ympärysmitta 7,8 m. == Lähteet == Luokka:Blagoevgradin alue Luokka:Mänty-yksilöt
Poirino

Poirino () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Poirino Sapere.it Poirino Enciclopedia Treccani Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 10 112 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Kongeegen

Kongeegen on tunnettu tammi Tanskassa. Se kasvaa Jægerspris Nordskovissa (Jægersprisin pohjoismetsä lähellä Jægersprisin kaupunkia), Sjællandin saaressa, Tanskassa. Vuonna 1965 tehdyn tieteellisen tutkimuksen mukaan puun kasvurenkaat osoittivat puun olevan noin 1500–2000 -vuotias ja sen arveltiin olevan Pohjois-Euroopan vanhin elävä tammi. Lyhyen runkonsa ja matalan haarautuvuuden perusteella sen on arveltu kasvaneen alun perin avoimella niityllä ja että sen ympärille kasvoi myöhemmin muita korkeampia metsäpuita. Kongeegen sijaitsee samassa metsässä kuin tammet Snoegen ja Storkeegen. == Lähteet == Luokka:Tammiyksilöt Luokka:Tanskan pääkaupunkialue
Snoegen

Snoegen oli ikivanha tammi, joka sijaitsi Jægerspris Nordskovissa, lähellä Jægersprisin kaupunkia Sjællandin saaressa, Tanskassa. Snoegen sijaitsee samassa metsässä kuin Kongeegen ja Storkeegen. Snoegen kuoli vuonna 1991 sen jälkeen, kun lehdet olivat vähentyneet muutaman vuoden ajan ja kun puun ympärille oli pystytetty puinen este, joka saattoi vaurioittaa sen juuria. Sen runko on edelleen pystyssä. Snoegen on nimetty kiertyneen rungon mukaan. Vuonna 1990 rungon ympärysmitta oli 8,90 metriä. Puun on arvioitu olevan 600–700 vuotta vanha, mutta on olemassa myös arvioita, joiden mukaan sen ikä olisi 400–850 vuotta. == Lähteet == * Pater, J. (2006). Monumentale bomen in Europa: een lange reis door de meest indrukwekkende bomen van Europa. Belgia: Lannoo NV. Luokka:Tammiyksilöt Luokka:Tanskan pääkaupunkialue
Storkeegen

Storkeegen oli tammi, joka sijaitsi Jægerspris Nordskovissa, lähellä Jægersprisin kaupunkia Sjællandin saaressa, Tanskassa. Storkeegenin jäänteet sijaitsevat samassa metsässä kuin Kongeegen ja Snoegen. Muinaisesta tammesta on jäljellä vain pala rungosta. Vuonna 1974 runko murtui alimman oksan yläpuolelta neljän metrin korkeudesta. Koska alin oksa säilyi, puu pystyi elämään vuoteen 1981 asti, jolloin se kuoli lopullisesti myrskyn seurauksena. Puun on arvioitu olleen 800 vuotta vanha. Storkeegen on saanut nimensä kattohaikaran pesästä, joka rakensi pesänsä puuhun joskus 1800-luvulla. Vuonna 1843 taidemaalari Peter Christian Thamsen Skovgaard maalasi Storkeegenin ja antoi tälle maalaukselle nimen Eg med Storkerede i Nordskoven ved Jægerspris. Tästä teoksesta tuli osa Tanskan kuninkaallista kokoelmaa. == Lähteet == * Pater, J. (2006). Monumentale bomen in Europa: een lange reis door de meest indrukwekkende bomen van Europa. Belgia: Lannoo NV. Luokka:Tammiyksilöt Luokka:Tanskan pääkaupunkialue
Llangernyw Yew

Llangernyw Yew ( ) on ikivanha euroopanmarjakuusi (Taxus baccata) Llangernyw’n kylässä Conwyssa Pohjois-Walesissä. Puu on pirstoutunut ja sen ydinosa on kadonnut ja siitä on jäänyt jälkeen vain useita valtavia oksia. Puun ympärysmitta maanpinnan tasolla on 10,75 metriä. == Historia == Marjakuusi sijaitsee St. Digainin kirkon kirkkopihalla Llangernyw’n kylässä. Vaikka marjakuusien ikää on erittäin vaikea määrittää, kirkkopihan portilla on kasvitieteilijä David Bellamyn allekirjoittama vuoden 2002 marjakuusikampanjan todistus, jossa todetaan, että ”käsillä olevien tietojen mukaan” puu on arvioitu 4000–5000 vuotta vanhaksi. Vaihtoehtoisen teorian mukaan puu on vain yhtä vanha kuin viereinen pyhimyspaikka, mikä tekisi siitä noin 1500 vuotta vanhan. 1990-luvun puolessavälissä kirkon öljysäiliö oli kahden runkokappaleen välissä; se kuitenkin siirrettiin, kun tajuttiin, että puu oli ikivanha. Öljysäiliötä rakennettaessa kuollutta puuta poistettiin paikalta runsain määrin, mikä vaikeuttaa puun iän määrittämistä vuosirenkaista. Kesäkuussa 2002 Tree Council nimesi kuningatar Elisabet II:n juhlavuoden kunniaksi Llangernyw Yew’n yhdeksi viidestäkymmenestä kansallisen perinnön puusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. == Angelystorin legenda == Paikallisen perinteen mukaan Llangernyw’n kirkossa asuu muinainen henki, joka tunnetaan nimellä Angelystor. Tämän perinteen mukaan joka vuosi halloweenina kuuluva ääni ennustaa seuraavana vuonna kuolevien seurakuntalaisten nimet. Kansantaru kertoo epäuskoisesta paikallisesta miehestä, Siôn ap Rhobertista, joka haastoi hengen olemassaolon yhtenä halloween-iltana vain kuullakseen oman nimensä huudon, minkä jälkeen hän kuoli vuoden sisällä. == Lähteet == Luokka:Conwy (county borough) Luokka:Marjakuuset Luokka:Puuyksilöt Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan luonto
Martin Schongauer

Martin Schongauer, tunnettu myös nimillä Schön Martin tai Hipsch (Hübsch) Martin, (1445 tai 1450 Colmar – 2. helmikuuta 1491 Breisach) oli saksalainen taidemaalari, graafikko ja painokuvien tekijä. Martin Schongauer oli kultaseppä Caspar Schongauerin poika. Hänen lapsuudestaan ei ole juuri tietoja. Schongauer kirjoittautui Leipzigin yliopistoon vuonna 1465. Ei kuitenkaan tiedetä, oliko hän siellä opiskelijana vai vierailevana taiteilijana. Joka tapauksessa hän oli yliopistossa vain lyhyen aikaa. Schongauerin ensimmäiset kuvat ovat ajoitettu vuodelle 1469. Vuonna 1488 Schongauer muutti Colmarista Breisachiin, jossa hän asui koko loppuelämänsä. Aikalaislähteiden mukaan Schongauer oli tuottelias taidemaalari, jonka tekemät maalaukset olivat hyvin kysyttyjä. Vuonna 1473 valmistunut Colmarin Saint- Martin -kirkon alttaritaulu Madonna ruusutarhassa on tunnetuimpia hänen varhaisemmista töistään. Teos on sekä monumentaalinen että herkkä, ja siinä on nähtävissä flaamilaisen taidemaalari Rogier van der Weydenin vaikutusta. Schongauer maalasi myös kaksi Orliacin alttarin sivupaneelia sekä kuusi pientä paneelia Berliiniin, joiden kuva-aiheena oli Jeesuksen syntymä. Wienissä on Schongauerin Pyhää perhettä esittävä maalaus. Breisachin katedraaliin Schongauer maalasi viimeistä tuomiota esittävän muraalimaalauksen. Schongauer on kuitenkin parhaiten tunnettu erinomaisena kaivertajana. Hän lienee opiskellut kaivertajamestarin johdolla, joka signeerasi työnsä nimimerkillä ”E.S”. Schongauer hioi kaiverruksen tekniikan huippuunsa ja toi siihen asti kultaseppien hallitsemalle alalle taidemaalarin taiteellisen näkemyksen. Schongauerin grafiikan tuotanto koostuu 115 monogrammilla signeeratusta levystä. Painokuvissaan Schongauer keskittyi lähinnä uskonnollisiin aiheisiin. Pyhän Antoniuksen kiusaus ja Neitsyen kuolema lukeutuvat Schongauerin varhaisen tuotannon parhaimmistoon. Ne ovat suurikokoisia ja hyvin yksityiskohtaisia kuvia. Myöhäisemmässä tuotannossaan Schongauer suosi pienempiä painolaattoja, ja teki sarjoja, kuten Kristuksen kärsimys, joka koostuu 12 kaiverruksesta. Monet hänen kauneimmista töistään esittävät yhtä hahmoa, kuten Madonnaa tai pyhää Sebastiania. == Teoksia == Tiedosto:Martin Schongauer Madonna in Rose Garden.jpg |Madonna ruusutarhassa, noin 1473 Tiedosto:Martin Schongauer - The Holy Family - Google Art Project.jpg |Pyhä perhe, noin 1480–1490 Tiedosto:Peasant Family Going to Market MET DP820023.jpg|Maalaisperhe matkalla markkinoille Tiedosto:Schongauer Anthony.jpg|Pyhän Antoniuksen kiusaus, noin 1480–1490 Tiedosto:The Passion - Ecce Homo by Martin Schongauer, German, fl. 1450-1491, engraving - Fitchburg Art Museum - DSC08911.JPG |Ecce Homo, sarjasta Kristuksen kärsimys == Lähteet == Luokka:Saksalaiset taidemaalarit Luokka:Saksalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1491 kuolleet
Neville Goddard

Neville Lancelot Goddard (19. helmikuuta 1905 − 1. lokakuuta 1972) oli barbadoslaissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija, joka kirjoitti Raamatusta, mystiikasta ja elämäntaidosta. Hän myös piti luentoja metafyysisistä aiheista. Goddard muutti Barbadokselta Yhdysvaltoihin vuonna 1922. Hän asettui New Yorkiin, jossa hän aluksi toimi balettitanssijana. 1930-luvulla Goddard aloitti opiskelut etiopialaisen rabbin alaisena, joka tutustutti hänet kabbalaan. Goddard ei pitänyt Raamattua historiallisena teoksena, vaan enemmänkin omanlaisena vertauksena ihmisen psyykkeelle. Hän ei uskonut ”ulkopuoliseen jumalaan”, joka vastaa rukouksiin. Goddardin mukaan henkilö itse on ”luoja”. Muun muassa hengellinen kirjailija Wayne Dyer sai vaikutteita Goddardin työstä. == Teoksia == * At Your Command (1939) * Your Faith Is Your Fortune (1941) * Freedom for All—A Practical Application of the Bible (1942) * Feeling Is the Secret (1944) * Prayer—The Art of Believing (1946) * Out of This World (1949) * The Creative Use of Imagination (1952) * The Power of Awareness (1952) * Awakened Imagination (1954) * Seedtime and Harvest (1956) * The Law and the Promise (1961) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Okakalat (heimo)

Okakalat (Stephanoberycidae) on kalaheimo, joka luokitellaan joko okakaloihin tai limapääkaloihin. Heimon lajeja tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä. == Lajit ja anatomia == Okakaloihin kuuluu 4 lajia, jokainen omassa suvussaan. Lajit ovat Abyssoberyx levisquamosus, ulappaokakala (Acanthochaenus luetkenii), kitaokakala (Malacosarcus macrostoma) ja okakala (Stephanoberyx monae). Suurimmat heimon lajeista kasvavat noin 17 cm pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat pitkänomainen ruumis, suurehko pää, kookas suu, pään limatäytteiset ontelot ja usein piikikkäät suomut. Väriltään okakalalajit ovat ruskeita.> ==Levinneisyys ja elintavat== Okakalalajeja tavataan niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Ne liikkuvat tyypillisesti 900-5 000 metrin syvyydessä. Okakalojen ravintoa ovat äyriäiset. ==Lähteet== Luokka:Okakalat
Arovaivaisvehnä

Arovaivaisvehnä (Eremopyrum triticeum) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, vaivaisvehnien (Eremopyrum) sukuun kuuluva kasvilaji. Arovaivaisvehnä on yksivuotinen kasvi, ja se voi kasvaa yksittäisversoina tai pieninä mättäinä. Arovaivaisvehnä voi kasvaa noin 15–40 cm korkeaksi ja varret ovat kasvutavaltaan pystyjä tai polveilevasti kohenevia. Lehdet ovat pehmeitä ja tasapintaisia. Lehdissä on myös pienet kielekkeet. Kosteusolosuhteista riippuen kasvi aloittaa kasvunsa myöhään syksyllä tai aikaisin keväällä ja kukkii sitten loppukeväästä. Kukintona on tiivis kerrannaistähkä, joka muistuttaa paljolti ketoharjasvehnän kukintoa. Kaleet ovat otakärkisiä ja sivuilta hieman litistyneitä. Helpeet ovat hieman kaleita pidempiä ja vihneellisiä. Jyvien kypsyessä tiivis kukinto alkaa hajota tyveltään. Arovaivaisvehnä kasvaa suola-aavikoilla sekä kuivuneiden järvien pohjilla ja painanteissa, joissa maaperä on suolaista sekä savista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Arovaivaisvehnä – Eremopyrum triticeum * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eremopyrum triticeum * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Eremopyrum triticeum * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Eremopyrum triticeum Luokka:Heinäkasvit
Stávros Zarokóstas

Stávros Zarokóstas (, s. 5. marraskuuta 1997) on kreikkalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa. Luokka:Kreikkalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt