Niuen kieli

Niue (omakielinen nimi: Vagahau Niuē) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Niuella. Sen lähin sukulaiskieli on tonga.. Niuea puhuu äidinkielenään 7767 ihmistä.Ethnologue: Niue Viitattu 2.4.2015. Heistä noin 2030 asuu Niuen saarella. Loput puhujat elävät muun muassa Tongalla, Uudessa- Seelannissa ja Cookinsaarilla. Suurin osa Niuella asuvista niuen puhujista puhuu toisena kielenään englantia. == Äännerakenne == === Konsonantit === Bilabiaalit Labiodentaalit Dentaalit Alveolaarit Velaarit Glottaalit Klusiilit Frikatiivit () Nasaalit Lateraaliapproksimantit ja ääntyvät dentaalisina, kun taas ja ääntyvät alveolaarisina. Vokaalien välissä ääntyy usein frikatiivina, esimerkiksi ; kaikissa sanoissa tätä ei kuitenkaan esiinny, esimerkiksi . on foneemin allofoni vokaalien edellä, ja se esiintyy myös eräissä lainasanoissa. Ennen vokaaleja esiintyy vaihtelua :n ja :n välillä. Joillakin puhujilla esiintyy englannista lainatuissa lainasanoissa approksimantti . === Vokaalit === etu keski taka suppea väli väljä Vokaalifoneemeja on viisi, ja ne voivat esiintyä lyhyinä tai pitkinä. Lyhyt on muita lyhyitä vokaaleja pidempi, samoin pitkä muita pitkiä vokaaleja pidempi. === Prosodia === Sanapaino on toiseksi viimeisellä moralla. == Murteet == Niue jakautuu kahteen murteeseen. Ne ovat motu ja tafiti. Motu on vanhempi murre ja sitä puhutaan Pohjois-Niuella. Tafitia puhutaan Etelä-Niuella. Murteiden suurimmat erot ovat sanastossa. == Historia ja status == Samoalta tulleet lähetyssaarnaajat toivat kirjoituksen Niuelle 1900-luvun alussa. Ensimmäiset yritykset luoda oikeinkirjoitusstandardit perustuivat samoan kieleen.. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin niueksi vuonna 2003. Niue lasketaan erittäin uhanalaiseksi kieleksi. Uudessa-Seelannissa asui vuoden 2013 väestölaskennan mukaan 18 555 etnistä niuelaista eli suurin osa ei puhu niuen kieltä, ja varsinkin lapset eivät enää opi sitä kotikielenä ollenkaan. Tämä puolestaan on johtanut siihen, että Uuden-Seelannin hallitusta on vaadittu tukemaan niuen kielen opetusta. Suurin osa (75 %) Uuden-Seelannin niuelaisista asuu Aucklandissa. Vuosittain vietetään myös Niuen kielen viikkoa, jonka tarkoituksena on tuoda esille kieltä positiivisessa valossa ja kannustaa ihmisiä puhumaan tai opiskelemaan kieltä. Vuonna 2021 viikkoa juhlitaan 17.–23. lokakuuta.. == Kielioppi ja sanasto == Niuen sanajärjestys on VSO (verbi-subjekti-objekti), kuten sen lähimmässä sukulaiskielessä tongassa. Niuen lainatessa sanoja englannista ne sopeutetaan niuen äännerakenteeseen. Esimerkiksi radio on letio, koska niuessa ei ole r-äännettä. Linja-auto on pasi (< bus) ja tynnyri talam (< drum). Niuen sanoja: magafaoa (perhe), to feleveia (tervehdys), faiaoga (opettaja), matua taane (isä), palia (kukkula), moana (meri). === Numeraalit === Niuen kielen numerot ovat: 1 taha 10 tahafulu 100 taha e teau 1000 taha e afe 2 ua 20 uafulu 200 ua (e) teau 2000 ua (e) afe 3 tolu 30 tolugofulu 300 tolu (e) teau 3000 tolu (e) afe 4 fa* 40 fagofulu jne. jne. jne. jne. 5 lima 50 limagofulu 6 ono jne. jne. 7 fitu 8 valu 9 hiva ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Niuen sanastoa Luokka:Niuen kielet Luokka:Tongan kielet Luokka:Uuden-Seelannin kielet Luokka:Cookinsaarten kielet Luokka:Tongalaiset kielet