EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nathaniel Hawthorne

Nathaniel Hawthorne (4. heinäkuuta 1804 – 19. toukokuuta 1864) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänellä oli merkittävä rooli amerikkalaisen kirjallisuuden kehittämisessä, kun hän kirjoitti tarinoita Pohjois-Amerikan siirtomaa-ajalta. Useimmat Hawthornen teokset sijoittuvat Uuteen-Englantiin ja niihin sisältyy moraalisia vertauskuvia. Tyyliltään hänen työnsä ovat lähinnä romantiikkaa. Klassikkoteos Tulipunainen kirjain on tuotettu myös elokuvaksi useita kertoja. Tunnetuimman mykkäversion taustahahmona ja päähenkilönä oli Lillian Gish.Mykkäelokuvat.com Vuoden 1995 versiossa esiintyivät Demi Moore ja Gary Oldman.IMDB Hawthorne eli vuonna 1841 Brook Farm -nimisessä transsendentalististen ajattelijoiden perustamassa yhteisössä, joka pohjautui muun muassa Charles Fourierin perhettä ja avioliittoa vastustaviin yhteisötaloudellisiin oppeihin. Epäonnistunut ihanneyhteiskunnan kokeilu innoitti myöhemmin Hawthornea kirjoittamaan teoksen Onnen laakso (1852). == Suomennettuja teoksia == * * * * Onnen laakso. (Alkuteos The Blithedale Romance) Helsinki: Like, 1994. ISBN 951-578-165-5 * Pakkala, Teuvo (toim.): Ihmeitten maassa – Kreikkalaisia satuja N. Hawthornen mukaan. Helsinki: Otava, 1910. === Novelleja === * "Herra Higginbothamin onnettomuus" kokoelmassa Hiisivaara, Tapio (toim.): Kauhutarinoiden parhaita. Alavus: Valpas-mainos, 1966. * "Harmaa puolustaja" kokoelmassa Apel, Johann August, et al: Klassikkokirjailijoiden parhaat kummitustarinat. [Helsinki]: Minerva, 2019. * "Nuori perheenpää Brown" kokoelmassa Hellemann, Jarl, et al: Amerikkalaisia kertojia: Valikoima Yhdysvaltain kirjallisuutta. Helsinki: Tammi, 1959. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * P. A. Manninen: Paholainen käsikirjoituksessa. Aikakone 3/1990. * Ihmeitten maassa – Kreikkalaisia satuja N. Hawthornen mukaan Kirja vapaasti ladattavana verkosta Luokka:Goottilaisten romaanien kirjoittajat Luokka:Romantiikan kirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1864 kuolleet
Delila

Delila (hepreaksi: דְּלִילָה) on heprealaisen Raamatun Tuomarien kirjan 16. luvussa esiintyvä naishenkilö, johon voimamies Simson rakastuu. Raamatun tarinassa filistealaiset lahjovat Delilan ottamaan selvää Simsonin voiman lähteestä. Kolmen epäonnistuneen yrityksen jälkeen Delila lopulta houkuttelee Simsonin kertomaan Delilalle, että hänen elinvoimansa on peräisin hänen hiuksistaan. Nukkuessaan Delila käskee palvelijaa leikkaamaan Simsonin hiukset, jonka jälkeen Simson joutuu filistealaisten vangitsemaksi. ==Katso myös== * Simson ja Delila Luokka:Raamatun henkilöt
WAT

Wat voi tarkoittaa: *WAT - Laibach-yhtyeen albumi *Wat - Laosissa, Kambodžassa ja Thaimaassa yleinen luostari tai temppeli
Kukonkoivu

Kukonkoivu on kylä Hollolassa. Siellä sijaitsevat Kukonkoivun teollisuuspuisto valtatie 12:n varrella, entinen St1:n huoltoasema, jokamiehenluokan autojen kilpailualue, urheilukenttä, Hollolan nuorisoseuran talo sekä taide- ja käsiteollisuusoppilaitos. Kukonkoivusta Vesalaan erkanee yhdystie 2955, joka oli ennen valtatie 12:n linjaus. ==Hollolan nuorisoseurantalo Kukko== 1901 perustetun Hollolan nuorisoseuran puinen talo on rakennettu 1905. Siellä järjestetään yksityistilaisuuksia, muun muassa häitä, mutta myös ystävyysvierailuihin liittyviä tanssi- ja musiikkitilaisuuksia. Hollolan nuorisoseura järjestää Hollo ja Martta -musiikkifestivaalin, jonka pienistä esityksistä osa järjestetään Kukossa. Tilaisuuden päätapahtuma järjestetään Sibeliustalossa. Nuorisoseurantalo sijaitsee valtatie 12:n vanhan linjauksen, yhdystie 2955:n varrella. ==Kukonkoivun yrityspuisto== Kukonkoivun yrityspuisto on Hollolan kunnan toinen teollisuusalue, joka perustettiin Salpakankaan teollisuusalueen tultua miltei täyteen rakennetuksi. Siellä on autokorjaamoja ja logistiikkaan liittyvää toimintaa. Uusin tulokas on suuri saksalainen puupelletöintiyritys German Pellets GmbH, jolla on 13 hehtaarin alue ja jonka tuotantolaitoksia rakennetaan. Hollolan kolmas pääasiassa logistiseen käyttöön tarkoitettu alue on Nostavan logistiikkakeskus, jonka rakentaminen ei ole vielä alkanut. Neljäs alue, jota suunnitellaan yrityskäyttöön, on kantatie 54:n ja valtatie 12:n risteyksen kaakkoispuolella. Luokka:Hollolan kylät
Menetetty maa

Menetetty maa () on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut Joel ja Ethan Coenin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva, joka perustuu Cormac McCarthyn kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Elokuva voitti parhaan miessivuosan sekä parhaan käsikirjoituksen palkinnot Golden Globe 2008 -palkintogaalassa. Elokuva voitti myös neljä Oscar-palkintoa: paras elokuva, paras ohjaus, paras käsikirjoitus ja paras miessivuosa (Javier Bardem). Vuonna 2016 Menetetty maa äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 10. parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Belgialaisen psykiatrin Samuel Leistedtin tutkimusryhmä kartoitti elokuvia sen perusteella, missä on onnistunein psykopaattisen hahmon kuvaus. Kolme onnistuneinta olivat: Anton Chigurh elokuvassa Menetetty maa, Hans Beckert elokuvassa M – kaupunki etsii murhaajaa ja Henry elokuvassa Henry Lee Lucas – sarjamurhaaja. == Juoni == Elokuva alkaa, kun Llewlyn Moss (Josh Brolin) löytää verisen rikospaikan, josta löytyy salkku, joka sisältää kaksi miljoona dollaria. Anton Chigurh -niminen tappaja (Javier Bardem) alkaa jahdata Mossia, jotta saisi palautettua rahat toimeksiantajilleen. Teksasilainen seriffi Ed Tom Bell (Tommy Lee Jones) saa kuulla asiasta ja ryhtyy etsimään Llewlyniä, jotta voisi suojella tätä. == Näyttelijät == Llewelyn Mossin rooliin kaavailtiin alun perin Heath Ledgeriä, mutta Ledger kieltäytyi roolista viettääkseen aikaa vastasyntyneen tyttärensä kanssa. == Palkinnot == === Oscarit === * Paras elokuva * Paras miessivuosa: Javier Bardem * Paras ohjaus: Joel ja Ethan Coen * Paras sovitettu käsikirjoitus: Joel ja Ethan Coen Ehdokkaana: * Paras leikkaus * Paras kuvaus * Parhaat äänitehosteet * Paras äänitys == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvan viralliset kotisivut * * *FilmGoer:Menetetty maa (arvostelu) Luokka:Vuoden 2007 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Joel ja Ethan Coenin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset jännityselokuvat Luokka:Sarjamurhaajaelokuvat Luokka:Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaarnakuoriaiset

Kaarnakuoriaiset ovat kovakuoriaisia, jotka lasketaan joskus omaksi heimokseen (Scolytidae), joskus kärsäkkäiden (Curculionidae) alaheimoksi (Scolytinae). Maailmassa on noin neljätuhatta kaarnakuoriaislajia, jotka jaetaan lähes seitsemäänkymmeneen sukuun.ITIS Suomessa tavataan noin 60 lajia. Suurin osa lajeista käyttää jonkun puulajin jälsikerrosta toukkavaiheena ravinnokseen. Kukin laji erikoistuu yleensä yhteen tai muutamaan puulajiin. Isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius) ja Rhizophagus depressus ovat yleisiä kaarnakuoriaisten saalistajia. Kaarnakuoriaisten tekemiin käytäviin pesiytyy helposti homeita tai sienitauteja, joten ne aiheuttavat merkittäviä tappioita metsäteollisuudelle. == Suvut == *Alniphagus *Ambrosiodmus *Araptus *Cactopinus *Carphobius *Harjunilurit Carphoborus *Chaetophloeus *Chramesus *Cnemonyx *Cnesinus *Coccotrypes *Conophthorus *Corthylus *Cryphalus *Cryptocarenus *Kääpiökirjaajat Crypturgus *Dendrocranulus *Dendroctonus *Dendrosinus *Dendroterus *Dolurgus *Hutikirjaajat Dryocoetes *Ericryphalus *Ernoporicus *Euwallacea *Gnathotrichus *Juurinilurit Hylastes *Hylastinus *Hylesinus *Hylocurus *Hylurgopinus *Hylurgops *Hypocryphalus *Hypothenemus *Kirjanpainajat Ips *Liparthrum *Lymantor *Micracis *Micracisella *Monarthrum *Orthotomicus *Pagiocerus *Phloeosinus *Phloeotribus *Pityoborus *Tähtikirjaajat Pityogenes *Pityokteines *Oksakirjaajat Pityophthorus *Pityotrichus *Monikirjaajat Polygraphus *Premnobius *Procryphalus *Pseudohylesianus *Pseudohylesinus *Pseudopityophthorus *Pseudothysanoes *Ptilopodius *Pycnarthrum *Scierus *Scolytodes *Scolytogenes *Mantokuoriaiset Scolytus *Stenocleptus *Thysanoes *Ytimennävertäjät Tomicus *Trischidias *Tikaskuoriaiset Trypodendron *Haapakaarnurit Trypophloeus *Xyleborinus *Xyleborus *Xylechinus *Xylosandrus *Xyloterinus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Kaarnakuoriaiset (Scolytinae) *Iowa State University, Bug Guide: Subfamily Scolytinae - Bark and Ambrosia Beetles *
Veronika päättää kuolla

Veronika päättää kuolla () on Paulo Coelhon romaani vuodelta 1998. Kirjasta on tehty samanniminen elokuva ja siitä on myös tehty lukuisia teatterisovituksia. ==Tarina== Veronika on kaunis nuori nainen Slovenian Ljubljanasta, jonka elämä vaikuttaa täydelliseltä. Veronika päättää kuitenkin tappaa itsensä, koska hän kokee saavuttaneensa elämänsä lakipisteen. Hän yrittää itsemurhaa ottamalla yliannoksen unilääkkeitä. Veronikan suunnitelma kuitenkin epäonnistuu ja hän päätyy Villetteen, mielisairaalaan. Mielisairaalassa hänelle kerrotaan, että hänen sydämensä on pahasti vaurioitunut ja että hänellä on vain viikko elinaikaa. Mielisairaalassa Veronikan läsnäolo vaikuttaa muihin potilaisiin, etenkin masennuksesta kärsivään Zeljkaan ja skitsofreeniseen Edvardiin. Veronikan ollessa mielisairaalassa hän ymmärtää, ettei hänellä ole enää mitään hävittävää ja päättää karata mielisairaalasta. Matkallaan Veronika kuitenkin rakastuu. Kirjan lopussa selviää, ettei Veronikalle ole oltu täysin rehellisiä. Luokka:Brasilialaiset romaanit Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Kuusamon Erä-Veikot

Kuusamon Erä-Veikot (vuosina 1937–1947 Kuusamon Urheilijat) on 1930-luvulla perustettu kuusamolainen urheiluseura. Se on tunnettu erityisesti maastohiihtoseurana, mutta sen urheilijat ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia myös yhdistetyssä hiihdossa, alppihiihdossa, painonnostossa ja voimanostossa. Seura on järjestänyt 1960-luvulta alkaen Suomen merkittävimpiin vuosittaisiin hiihtotapahtumiin kuuluvat Rukan Talvikisat. ==Maastohiihto== Mahtavimmillaan Kuusamon Erä-Veikkojen maastohiihtäjät olivat 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Seuran hiihtäjistä Kalevi Oikarainen voitti 50 kilometrin maailmanmestaruuden Tatrassa 1970. Seuran viestijoukkue voitti vuonna 1967 ensimmäisen nelimiehisillä joukkueilla hiihdetyn viestin SM- kilpailun ja jäi seuraavien 12 vuoden aikana vain kahdesti ilman mestaruutta. Vuonna 1973 seura saavutti viestissä kaksoisvoiton. Seuran menestynein hiihtäjä 2000-luvulla on ollut Keijo Kurttila, joka on voittanut Suomen mestaruuden neljä kertaa henkilökohtaisessa sprintissä ja kerran sprinttiviestissä sekä edustanut Suomea arvokisoissa. ===Suomen mestaruudet miesten viestihiihdossa=== Vuosi 1. osuuden hiihtäjä 2. osuuden hiihtäjä 3. osuuden hiihtäjä 4. osuuden hiihtäjä 1967 Unto Karjalainen Olavi Ojala Osmo Karjalainen Kalevi Oikarainen 1968 Unto Karjalainen Martti V. Määttä Osmo Karjalainen Kalevi Oikarainen 1969 Martti V. Määttä Kari Kämäräinen Kalevi Oikarainen Osmo Karjalainen 1970 Manne Liimatainen Kalevi Oikarainen Martti V. Määttä Osmo Karjalainen 1971 Kalevi Oikarainen Manne Liimatainen Martti V. Määttä Osmo Karjalainen 1972 Kari Kämäräinen Manne Liimatainen Kalevi Oikarainen Osmo Karjalainen 1973 Kalevi Oikarainen Manne Liimatainen Kari Kämäräinen Osmo Karjalainen 1975 Manne Liimatainen Kalevi Oikarainen Urpo Kämäräinen Osmo Karjalainen 1976 Kyösti Säkkinen Olavi Määttä Teemu Pitkänen Osmo Karjalainen 1978 Tarmo Määttä Kari Saapunki Seppo Heiskanen Teemu Pitkänen 2003 Keijo Kurttila Valeri Rodohlebov Esa Mursu Marko Maaninka 2005 Keijo Kurttila Valeri Rodohlebov Esa Mursu Marko Maaninka ===Suomen mestaruudet miesten sprinttiviestissä=== Vuosi 1. hiihtäjä 2. hiihtäjä 2006 Keijo Kurttila Valeri Rodohlebov ===Muut SM-mitalit viestihiihdoissa=== * Miesten viesti ** SM-hopeaa 1964, 1966, 1973 (II-joukkue), 1980, 1993 ** SM- pronssia 1974, 2002, 2006, 2008, 2009 * Miesten sprinttiviesti ** SM-hopeaa 2003 ** SM-pronssia 2021 * Naisten viesti ** SM-pronssia 1981, 1988, 1989 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kuusamon Erä-Veikkojen www-sivut Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat Luokka:Suomalaiset hiihtoseurat Luokka:Kuusamolaiset urheiluseurat
Istuin Piedrajoen rannalla ja itkin

Istuin Piedrajoen rannalla ja itkin (alkuteos Na margem do rio Piedra eu sentei e chorei 1994) on Paulo Coelhon kirjoittama romaani. Kirjan on suomentanut Jarna Piippo, ja sen on julkaistu suomeksi ensimmäisen kerran vuonna 1997. Kirja on julkaistu Suomessa myös nimellä Piedrajoen rannalla istuin ja itkin. Kirjan päähenkilönä on nuori nainen, Pilar, kirja kertoo siitä, kun hän kohtaa vanhan rakastettunsa. Pilar lähtee rakastettunsa kanssa matkalle Ranskaan. Ranskan Pyreneillä, pienessä kylässä he pohtivat elämän tarkoitusta ja miettivät omaa erikoista suhdettaan. Aluksi täynnä vaikeuksia, kun syytökset ja kauna nousevat vuosien jälkeen pintaan. Mutta Piedrajoen rannalla, Ranskan Pyreneiden pienessä kylässä, he pohtivat elämän suuria kysymyksiä ja tarkastelevat uudelleen omaa erikoista suhdettaan. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1994 kirjat
Zahir

Zahir on brasilialaisen Paulo Coelhon romaani.Kirjaseuranta.fi Viitattu 19.11.2011 Kirjassa kuuluisa kirjailija huomaa sotakirjeenvaihtajana toimivan vaimonsa kadonneen. Hän ei tiedä syytä siihen ja hänelle tulee pakkomielle totuuden selvittämisestä. Vaimon etsintä johtaa hänet pitkälle matkalle Pariisista Aasiaan, ja hän myös kasvaa sisäisesti. Kirjan on suomentanut Sanna Pernu, ja sen on julkaissut suomeksi Bazar Kustannus. == Aiheesta muualla == * Bazar Forlag: Zahir . * Sant Jordi Asociados: The Zahir . == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset romaanit Luokka:Vuoden 2005 kirjat
Iller

Iller on Baijerissa virtaava Tonavan sivujoki. Joki saa alkunsa Alpeilla Oberstdorfin lähellä Itävallan rajaa ja yhdistyy Tonavaan 147 kilometrin päässä Ulmissa. Noin 50 kilometrin matkalla Iller muodostaa Baijerin ja Baden- Württembergin rajan. Luokka:Saksan joet Luokka:Tonavan vesistö
Kääpiövalas

Kääpiövalas (Caperea marginata) on eteläisellä pallonpuoliskolla elävä hetulavalaslaji. Se on niistä pienin ja sitä pidetään tavallisesti heimonsa ainoana lajina. == Koko ja ulkonäkö == Kääpiövalas on 5–6 metrin pituinen ja voi painaa 4,5 tonnia. Naaraat ovat koiraita suurempia. Selkä ja kyljet ovat tumman harmaita. Väritys tummenee valaan ikääntyessä. Vatsapuoli on valkoinen. Selkäevä kaartuu taaksepäin ja sijaitsee ruumiin takapuolella. Evät ovat pienet, kapeat ja pyöreähköt ja tummemmat kuin muu ruumis. Pyrstön keskellä on pieni lovi. Pää on pienehkö ja siinä on pieni sierainaukka. Yläleuka on silovalaiden tapaan kaareva. Kidassa on 210–230 hetulaa kummallakin puolella. Niiden pituus voi olla 69 senttiä ja ne ovat väritykseltään vaaleaneltaisia. Kääpiövalalaan hetulat ovat vahvemmat ja taipuisammat kuin muilla hetulavalailla. Kurkussa on kaksi uurretta, jotka laajentavat sitä hieman ruokailun aikana. Kylkiluita on enemman kuin millään muulla hetulavalaalla. Kääpiövalas luokiteltiin aiemmin silovalaisiin, mutta kuuluu nykyään omaan heimoonsa, vaikka sillä on silovalaiden kanssa monia yhteisiä piirteitä kuten yläleuan kaarevuus. == Levinneisyys ja elinympäristö == Kääpiövalasta tavataan eteläisen pallonpuoliskon lauhkeissa merialueilla Antarktiksen ympäristössä Tyynessä valtameressä ja Atlantissa. Kääpiövalaasta on vain muutamia varmennettuja havaintoja avomereltä. Kääpiövaltaita tiedetään kuitenkin rantautuneen Argentiinassa, Falklandinsaarilla, Chilessä, Namibiassa, Etelä- Afrikassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Niitä tavataan muun muassa Tasmanian, Etelä-Australian, Etelä-Afrikan ja Falklandinsaarten alueella. Kääpiövalaiden määrää ei tiedetä, ja niitä nähdään harvoin. Sen levinneisyysalue on kuitenkin laaja, eikä siihen kohdistu ihmisen aiheuttamia suuria uhkia ja toisaalta lajia tavataan satunnaisesti jopa 80 yksilön parvissa. Sitä pidetään siksi elinvoimaisena lajina. Lajin suurimpia uhkia lienevät ryöstökalastus ja elinympäristön muutokset.. == Elintavat == Kääpiövalaat liikkuvat yleensä yksin tai pareittain, mutta jopa 80 valaan ryhmiä on havaittu. Niiden elintavoista tiedetään kuitenkin hyvin vähän. Ei ole varmuutta elävätkö perheryhminä tai muista sosiaalisista piirteistä. Kääpiövalaat ovat nopeita ja vahvoja uimareita. Kääpiövalaat syövät lähinnä krillejä ja hankajalkaisia, joita ne siivilöivät vedestä muiden hetulavalaiden tapaan. Kääpiövalas naaraat synnyttävät yhden poikasen noin 11 kuukauden kantoajan jälkeen. Poikasen imetysajaksi on arvioitu 6–12 kuukautta. Synnytys tapahtuu luultavasti rantavesissä ja matalissa vesissä keväällä tai kesällä. == Luokittelu == Michelangelo Bisconti kuvasi vuonna 2012 Miocaperea pulchran, uuden kääpiövalaslajin, jolloin kääpiövalas ei olisikaan heimonsa ainoa laji. Hän sijoitti tutkimuksessaan Neobalaenidae-heimon yhdessä silovalaiden kanssa yläheimoon Balaenoidea. Sen sijaan Fordycen ja Marxin (2013) kladististen tutkimusten mukaan nämä kaksi lajia kuuluvat aiemmin sukupuuttoon kuolleena pidettyyn heimoon Cetotheriidae. == Lähteet == Luokka:Hetulavalaat
Mikkelin Hiihtäjät

Mikkelin Hiihtäjät on vuonna 1934 perustettu mikkeliläinen urheiluseura. Se on tunnettu erityisesti maastohiihtoseurana, mutta sen urheilijat ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia myös alppihiihdossa, ja kesälajeista suunnistus kuuluu sen lajivalikoimaan. Seura on järjestänyt 1930-luvulta alkaen vuosittaiset Porrassalmen Hiihdot. ==Maastohiihto== Mikkelin Hiihtäjien ensimmäinen maastohiihdon menestyskausi oli 1960-luvun alussa, jolloin seuran kirkkain tähti oli olympiamitalisti Arto Tiainen. Seuran kaikkien aikojen menestyksekkäin hiihtäjä on Harri Kirvesniemi, jonka johdolla seura voitti vuosina 1979–1986 ennätykselliset kahdeksan peräkkäistä Suomen mestaruutta miesten viestihiihdossa. Kahtena vuonna mestarimiehistöön kuului myös Arto Tiaisen poika Hannu Tiainen. ===Suomen mestaruudet miesten viestihiihdossa=== Vuosi 1. osuuden hiihtäjä 2. osuuden hiihtäjä 3. osuuden hiihtäjä 4. osuuden hiihtäjä 1962 Veini Puttonen Heimo Himanen Arto Tiainen - 1965 Heimo Himanen Veini Puttonen Arto Tiainen - 1979 Kalevi Ollikainen Markku Sairanen Pentti Vahvaselkä Harri Kirvesniemi 1980 Kalevi Ollikainen Veijo Hämäläinen Pentti Vahvaselkä Harri Kirvesniemi 1981 Markku Sairanen Pentti Vahvaselkä Veijo Hämäläinen Harri Kirvesniemi 1982 Pentti Vahvaselkä Hannu Tiainen Harri Kirvesniemi Veijo Hämäläinen 1983 Pentti Vahvaselkä Hannu Tiainen Veijo Hämäläinen Harri Kirvesniemi 1984 Pentti Vahvaselkä Markku Sairanen Veijo Hämäläinen Harri Kirvesniemi 1985 Pentti Vahvaselkä Tauno Kuva Veijo Hämäläinen Harri Kirvesniemi 1986 Pentti Vahvaselkä Osmo Mustonen Veijo Hämäläinen Harri Kirvesniemi ===Muut SM-mitalit viestihiihdoissa=== * Miesten viesti ** SM-hopeaa 1963, 1978 ** SM-pronssia 1960, 1961, 1964, 1966, 1967 * Naisten viesti ** SM-hopeaa 1984, 1986 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Mikkelin Hiihtäjien www-sivut Luokka:Suomalaiset suunnistusseurat Luokka:Mikkeliläiset urheiluseurat Luokka:Suomalaiset hiihtoseurat Luokka:Vuonna 1934 perustetut urheiluseurat
Nigulisten kirkko

Nigulisten eli Pyhän Nikolaoksen kirkko () on keskiaikainen kirkkorakennus Tallinnassa. Se on pyhitetty Nikolaos Ihmeidentekijälle, kalastajien ja merimiesten suojeluspyhimykselle. Kirkko rakennettiin alun perin 1200-luvulla, mutta se tuhoutui osittain toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton suorittamissa Tallinnan ilmapommituksissa. Kunnostustöiden jälkeen kirkko on toiminut taidemuseona ja konserttisalina. Se sijaitsee Toompeanmäen juurella. == Historia == Tallinnan Pyhän Nikolaoksen kirkon perustivat ja rakennuttivat 1200-luvulla Gotlannista saapuneet saksalaiset kauppiaat vuosina 1230–1275. Kaupungin ollessa vielä linnoittamaton, kirkolla oli huomattavia puolustusrakennelmia. Tallinnan linnoituksen valmistuttua 1300-luvulla kirkko menetti puolustuksellisen tarkoituksensa ja siitä tuli tavallinen keskiaikainen seurakuntakirkko. Alkuperäisestä kirkkorakennuksesta on jäljellä vain muutamia säilyneitä osia. Kirkko sai nykyisen ulkoasunsa vuosina 1405–1420, kun keskikäytävää korotettiin sivukäytäviä korkeammalle ja kirkko suunniteltiin uudelleen täysbasilikaksi. Kirkon tornia korotettiin vuonna 1515 ja siihen asennettiin myöhäisgoottilainen piikki. Myöhäisellä 1600-luvulla tornia vahvistettiin. Goottilainen piikki korvattiin barokin tyylisuuntaa edustavalla piikillä, jota myöhemmin korotettiin useita kertoja. Nykyisin tornilla on korkeutta 105 metriä. Pyhän Nikolaoksen kirkko oli Tallinnan kirkkorakennuksista ainoa joka jäi täysin sivuun protestanttisen uskonpuhdistuksen mukana tulleesta pyhäinkuvien tuhoamisesta 1520-luvulla. Maaliskuun 9. päivänä vuonna 1944 kirkko kärsi merkittäviä vaurioita neuvostoliittolaispommituksissa toisessa maailmansodassa. Pommitusten aikaan saama tulipalo syöksi kirkon raunioihin ja tuhosi suurimman osan sen sisätiloista. Suurin osa taideaarteista kuitenkin säilyi, sillä ne ehdittiin evakuoida kirkosta pois ennen pommituksia. Kirkon jälleenrakennustyöt käynnistettiin vuonna 1953 ja lopullisesti kirkko valmistui vuonna 1981. Kirkon torni joutui jälleen tulipalon runtelemaksi lokakuun 12. päivänä vuonna 1982. Kunnostuksen jälkeen kirkko avattiin vuonna 1984 taidemuseona ja konserttisalina. Museoon on sijoitettu Viron taidemuseon keskiaikaisen taiteen kokoelma. == Taideteokset == Tallinnan Pyhän Nikolaoksen kirkon huomattavin taideteos on lyypekkiläisen Bernt Notken 30-metrisen maalauksen Kuolemantanssi (Totentanz) alkuosa myöhäiseltä 1400-luvulta. Kirkon pääalttari on puolestaan rakennettu vuosina 1478–1481. Sen rakensi niin ikään lyypekkiläinen Herman Rode. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tallinnan kirkot Luokka:Viron kivikirkot
Viattomat äänet

Viattomat äänet () on Luis Mandokin ohjaama elokuva vuodelta 2004. Elokuva kertoo El Salvadorin sisällissodasta lapsen kokemana, ja se perustuu toisen käsikirjoittajan Oscar Orlando Torresin lapsuuteen. Elokuvan pääosassa näyttelee Carlos Padilla. == Näyttelijät == Luokka:Meksikolaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Luis Mandokin ohjaamat elokuvat
Pyhän Nikolaoksen kirkko

Pyhän Nikolaoksen kirkko tai Pyhän Nikolauksen kirkko voi viitata seuraaviin kirkkoihin: == Iso-Britannia == * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Gloucester, Englanti * Pyhän Nikolaoksen kirkko, West Itchenor == Kreikka == * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Ágios Nikólaos, Kreeta * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Pefkákia, Ateena * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Pláka, Ateena * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Ermoúpoli, Sýros * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Mystras * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Oía, Santoríni == Kypros == * Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Kakopetriá == Serbia == * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Kuršumlija == Suomi == * Pyhän Nikolauksen kirkko, Helsinki, Hietaniemi * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Hoilola * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Imatra * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Inari * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Joensuu * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Kiuruvesi * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Kotka * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Rautalampi * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Vaasa Luovutettu Karjala * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Korpiselkä * Pyhän Nikolauksen kirkko, Salmi * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Sortavala * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Suistamo == Ukraina == * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Kiova == Viro == * Pyhän Nikolaoksen kirkko, Tallinna == Katso myös == * Helsingin tuomiokirkko, aik. Nikolainkirkko * Pyhän Nikolaoksen katedraali
Sami Lindström

Sami Lindström Sami Lindström 300px|center 300px|center Syntymäaika 31.01.1978 Kauden 2011 tilastot Ottelut 26 Lyödyt juoksut 1 + 25 Tuodut juoksut 3 Kärkilyönnit 45 Sami Lindström (s. 31. tammikuuta 1978 Kankaanpää) on suomalainen entinen pesäpalloilija. Sami Lindström on edusti Kankaanpään Mailaa suurimman osan uranstaan. Miesten edustusjoukkueeseen hän pääsi 1990-luvun puolivälissä. Kaudella 2007 hän voitti Ykköspesiksen lyöjätilaston kolmella kunnarilla ja 60 tavallisella juoksulla. Aiemmin hän pelasi ulkokentällä kopparin paikalla, mutta myöhemmin hän oli lähes poikkeuksetta lyöjäjokerin tehtävissä Pattijoen Urheilijoissa. Lindströmistä käytetään lempinimeä "Linssi". Ammatiltaan hän on kaihdinmyyjä. ==Tilastoja menneiltä kausilta== Kausi Joukkue Sarjataso Ottelut K L T KL 2000 Kankaanpään Maila Superpesis 25 0 14 6 55 2001 Kankaanpään Maila Superpesis 28 2 26 7 78 2002 Ulvilan Pesä-Veikot Superpesis 29 3 28 6 55 2003 Ulvilan Pesä-Veikot Superpesis 25 2 15 4 40 2004 Kankaanpään Maila Ykköspesis 22 1 38 3 65 2005 Kankaanpään Maila Ykköspesis 22 1 39 7 80 2006 Kankaanpään Maila Ykköspesis 22 1 51 3 86 2007 Kankaanpään Maila Ykköspesis 20 3 60 8 92 2010 Pattijoen Urheilijat Superpesis 25 1 38 2 59 2011 Pattijoen Urheilijat Superpesis 26 1 25 3 45 == Saavutukset == === Pelaajana === * 1 SM-pronssi: 2011 == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malmi Vilppula

Malmi Kyllikki Vilppula (vuodesta 1941 oik. Järvenkylä;Kuka kukin on 1978, s. 1096. 20\. helmikuuta 1911 Räisälä – 7. kesäkuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 5, s. 628. Helsinki 1979. ISBN 951-1-05295-0 Hänet tunnettiin lempinimellä Räisälän satakieli. Vilppula opiskeli Helsingin Konservatoriossa. Hänen opettajiaan olivat siellä Väinö Lehtinen ja Oiva Soini sekä yksityisesti myös Hanna Granfelt ja Paul Hansen. Ensikonserttinsa hän piti Helsingissä 13.3.1933. Vilppula oli kiinnitettynä Helsingin Kansanteatteriin 1935–1944 ja sen jälkeen Suomen Kansallisoopperaan vuoteen 1963. Hän ohjasi oopperaluokkaa Sibelius-Akatemiassa vuosina 1964–1967 sekä Helsingin Konservatoriossa 1972–1976. Malmi Vilppulan puoliso oli Teknos- Tehtaat Oy:n perustaja Yrjö Järvenkylä. Heille syntyi kolme lasta: dosentti Sirkka-Liisa Valle, professori Marjatta Rautio ja tutkimusjohtaja Jyri Järvenkylä.Fil. tri Y.T. Järvenkylä in Memoriam. ==Lähteet== *Vilppulan sukuseuran sivusto. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Kalevan kisat 1949

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1949 Kymissä 20.–21. elokuuta. Järjestävä paikkakunta oli ensimmäisen kerran maalaiskunta. Kilpailupaikkana oli vasta valmistunut Karhulan keskuskenttä. Kilpailupaikka sijaitsee nykyisin Kotkan kaupungissa ja sijaitsi vuosina 1951–1976 Karhulan kauppalassa. Kalevan maljan voitti Tampereen Pyrintö. Naiset kilpailivat omissa yleisurheilun mestaruuskisoissaan Varkaudessa 14. elokuuta. == Mitalistit == Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Esko Inkala 11,2 Urho Kiikeri 11,2 Mauno Koski 11,2 200 m Mauno Koski 22,3 Esko Inkala 22,4 Reino Sirén 22,4 400 m Runar Holmberg 49,9 Rolf Back 50,4 Lennart Lindberg 50,5 800 m Lasse Räihä 1.56,1 Olavi Talja 1.56,5 Reino Tikkanen 1.56,6 1 500 m Denis Johansson 3.52,2 Ilmari Taipale 3.52,2 Väinö Mäkelä 3.54,8 5 000 m Väinö Koskela 14.26,8 Pentti Salonen 14.27,2 Väinö Mäkelä 14.29,6 10 000 m Viljo Heino 29.35,8 Paavo Ukkonen 30.40,8 Salomon Könönen 30.49,6 110 m aidat Väinö Suvivuo 15,3 Eero Lehtonen 15,8 Raimo Thureson 15,8 400 m aidat Arvo Hyökyranta 55,6 Jorma Koivisto 56,1 Unto Suomela 56,7 3 000 m esteet Aarne Kainlauri 9.25,2 Kauko Lusenius 9.36,2 Paavo Toivari 9.37,6 MaratonMaraton kilpailtiin Porin Pihlavassa 26. kesäkuuta. Aarne Jung 2.35.44,2 Paavo Laine 2.37.58,2 Vilho Partanen 2.39.58,6 Korkeushyppy Nils Nicklén 190 Martti Lipasti 190 Kaarlo Virolainen 185 Seiväshyppy Erkki Kataja 410 Valto Olenius 400 Jukka Piironen 400 Pituushyppy Jorma Valtonen 691 Lauri Kantee 691 Pentti Snellman 689 Kolmiloikka Pentti Uusihauta 14,57 Henning Åkermarck 14,45 Bruno Riihelä 14,35 Kuulantyöntö Jaakko Jouppila 15,72 Sulo Bärlund 14,92 Yrjö Lehtilä 14,90 Kiekonheitto Veikko Nyqvist 49,20 Kauko Jouppila 46,66 Tauno Karlsson 45,82 Moukarinheitto Lauri Tamminen 51,30 Sulo Heino 49,70 Reino Kuivamäki 48,93 Keihäänheitto Tapio Rautavaara 70,28 Toivo Hyytiäinen 70,02 Raimo Lunila 66,29 30 km kävely Iivari Salminen 2.41.28 Pekka Viljanen 2.49.08 Magnus Hyytiäinen 2.51.03 KymmenotteluKymmenottelu kilpailtiin Outokummussa 6.–7. elokuuta. Aarre Mattila 5976 Heikki Eränen 5900 Kaj Nummelin 5551 == Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1949 == Kilpailut järjestettiin Varkaudessa 14. elokuuta. === Mitalistit === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Hilkka Helenius 12,9 Pirkko Länsivuori 13,0 Aili Reiko 13,1 800 m Anna-Liisa Kurki 2.29,0 Martta Mäkelä 2.31,8 Irja Pesonen 2.32,0 80 m aidat Kyllikki Naukkarinen 12,5 Pirkko Länsivuori 12,6 Elsa Lehtonen 14,1 Korkeushyppy Maire Österdahl 145 Aune Rajala 140 Taimi Siitari 140 Pituushyppy Maire Österdahl 545 Lola Smidtslund 492 Aili Reiko 481 Kuulantyöntö Meeri Saari 11,26 Pirkko Yrjölä 10,92 Irja Sarnama 10,85 Kiekonheitto Elli Kahila 32,05 Meeri Saari 31,60 Martta Keski-Nikkola 30,52 Keihäänheitto Mirja Rekola 39,88 Regina Marjanen 37,40 Alli Alanko 36,63 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1949 yleisurheilu Luokka:Kotkan urheilutapahtumat Luokka:Varkauden urheilu
Kalevan kisat 1950

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1950 Jyväskylässä 12.–13. elokuuta. Kisapaikkana oli Harjun kenttä. Kalevan maljan voitti Tampereen Pyrintö. Maratonjuoksu kilpailtiin Miehikkälässä 23. heinäkuuta. Kymmenottelu järjestettiin Lappeenrannassa 2.–3. syyskuuta. Naiset kilpailivat omissa mestaruuskisoissaan Valkeakoskella 12.–13. elokuuta. == Mitalistit == Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Esko Inkala 11,3 Reino Sirén 11,3 Aake Mäkelä 11,3 200 m Esko Inkala 22,4 Pauli Tavisalo 22,5 Reino Sirén 22,5 400 m Rolf Back 48,7 Ragnar Graeffe 49,1 Jaakko Suikkari 50,0 800 m Ilmari Taipale 1.52,5 Olavi Talja 1.52,9 Denis Johansson 1.53,5 1 500 m Ilmari Taipale 3.51,2 Denis Johansson 3.51,4 Väinö Mäkelä 3.52,0 5 000 m Väinö Mäkelä 14.20,2 Hannu Posti 14.20,4 Väinö Koskela 14.24,6 10 000 m Pentti Salonen 30.55,8 Salomon Könönen 31.08,4 Paavo Ukkonen 31.15,2 110 m aidat Väinö Suvivuo 15,5 Risto Syrjänen 15,6 Olof Nyberg 15,9 400 m aidat Arvo Hyökyranta 54,4 Jorma Koivisto 54,4 Rainer Pelkonen 54,8 3 000 m esteet Erik Blomster 9.12,2 Urho Julin 9.21,2 Pauli Springare 9.24,2 Maraton Vilho Partanen 2.39.59 Veikko Karvonen 2.43.51 Aarne Jung 2.48.14 Korkeushyppy Kalervo af Ursin 190 Nils Nicklén 190 Erkki Kauppila Onni Nieminen Martti Lipasti Olavi Fält 185 Seiväshyppy Valto Olenius 425 Jukka Piironen 420 Erkki Kataja 420 Pituushyppy Jorma Valtonen 704 Jorma Valkama 702 Pentti Snellman 697 Kolmiloikka Valdemar Rautio 14,83 Henning Åkermarck 14,33 Reino Hiltunen 14,24 Kuulantyöntö Helge Nylund 14,76 Lars Bexar 14,55 Reijo Koivisto 14,50 Kiekonheitto Tauno Karlsson 47,33 Olli Partanen 47,29 Veikko Nyqvist 47,22 Moukarinheitto Reino Kuivamäki 52,14 Lauri Tamminen 51,10 Arvid Mujunen 48,94 Keihäänheitto Toivo Hyytiäinen 71,10 Tapio Rautavaara 68,67 Pauli Vesterinen 67,74 30 km kävely Iivari Salminen 2.47.04 Pekka Viljanen 2.57.21 Hugo Kauri 3.07.13 Kymmenottelu Yrjö Mäkelä 6487 Veikko Naatti 6429 Heikki Eränen 6226 == Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1950 == Kilpailut järjestettiin Valkeakoskella 12.–13. elokuuta. === Mitalistit === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Hilkka Talvio 12,8 Kaisu Pelo 12,9 Irja Laitinen 13,0 800 m Anna- Liisa Kurki 2.19,8 Elvi Minkkinen 2.21,8 Anita Aittala 2.23,0 80 m aidat Sylvi Keskinen 12,2 Seija Pöntinen 12,7 Hely Sipilä 12,9 Korkeushyppy Sisko Heikkilä 145 Hilkka Hakola 142 Terttu Laine 142 Pituushyppy Maire Österdahl 560 Aili Reiko 509 Lola Smidtslund 495 Kuulantyöntö Meeri Saari 11,99 Kaarina Koivuniemi 11,50 Eila Karhu 11,20 Kiekonheitto Kaija Isosaari 33,67 Elli Kahila 33,27 Kaarina Koivuniemi 32,34 Keihäänheitto Kaisa Parviainen 40,65 Terttu Sarkkinen 40,07 Mirja Rekola 39,78 == Lähteet == * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1950 yleisurheilu Luokka:Jyväskylän urheilutapahtumat Luokka:Valkeakosken urheilutapahtumat
Jorma Valtonen (pituushyppääjä)

Jorma Olavi Valtonen (29. maaliskuuta 1923 Sakkola – 31. toukokuuta 2001) oli suomalainen pituushyppääjä. Yleisurheilussa Seinäjoen Urheilijoita ja Parikkalan Urheilijoita edustanut Valtonen voitti pituushypyn Suomen mestaruuden vuosina 1949 ja 1950. Kahdesti hän ylsi SM-hopealle (1951 ja 1953) ja kerran pronssille (1952). Kalevan kisoissa hän lisäksi sijoittui 110 metrin aitajuoksussa viidenneksi vuonna 1949. Valtonen sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten pituushypyssä parhaana suomalaisena viidenneksi tuloksella 716 cm. Seuraavana vuonna hän hyppäsi ennätyksekseen 736 cm. Hän osallistui urallaan 11 maaotteluun vuosina 1949–1953 ja voitti lajinsa kahdesti. Valtonen myös pelasi pesäpallon SM-sarjassa yhden kauden edustaen Seinäjoen Maila- Jusseja. Hän oli SVUL:n Etelä-Karjalan piirin yleisurheiluvalmentajana vuosina 1952–1965 ja toimi aktiiviuransa jälkeen muun muassa Parikkalan Urheilijoiden puheenjohtajana 1960–1982 sekä Suomen Urheiluliiton liittovaltuuston jäsenenä 1959–1978 ja johtokunnan jäsenenä 1963–1964. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pituushyppääjät Luokka:Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Kalevan kisat 1938

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1938 Helsingissä 6.–8. elokuuta. Kilpailut käytiin samana kesänä valmistuneella Olympiastadionilla. 5 000 metrin juoksussa kymmenen kilpailijaa alitti 15 minuutin rajan. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu järjestettiin Hangossa 17.–18. syyskuuta. == Mitalistit == Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Aki Tammisto 10,8 Abraham Tokazier 10,9 Toivo Häkkinen 10,9 200 m Aki Tammisto 21,8 Toivo Häkkinen 22,7 Toivo Ahjopalo 22,8 400 m Aku Räkköläinen 49,1 Sakari Aarniala 50,5 Einar Fabricius 50,9 800 m Tauno Peussa 1.54,6 Aarne Kainlauri 1.55,1 Manne Salminen 1.55,7 1 500 m Niilo Hartikka 3.55,3 Toivo Sarkama 3.55,6 Martti Matilainen 3.56,0 5 000 m Kauko Pekuri 14.27,4 Ilmari Salminen 14.28,4 Lauri Lehtinen 14.30,2 10 000 m Erkki Tamila 30.49,8 Matti Laihoranta 31.11,6 Eero Riikonen 31.26,6 110 m aidat Veikko Jussila 15,3 Nils Fabricius 15,7 Jukka Huovinen 15,9 200 m aidat Bertel Storskrubb 25,3 Åke Lindfors 25,8 Viljo Pällo 26,0 400 m aidat Arvo Salmela 55,8 Erkki Virta 56,0 Toivo Heinonen 56,9 3 000 m esteet Alf Lindblad 9.09,2 Kaarlo Tuominen 9.13,0 Martti Matilainen 9.13,0 Maraton Mauno Tarkiainen 2.46.36,8 Eljas Suoknuuti 2.53.36,8 Aarne Jung 3.07.18,2 Korkeushyppy Kalevi Kotkas 196 Lauri Kalima 196 Kalervo af Ursin 190 Seiväshyppy Eero Lähdesmäki 390 Aulis Reinikka 390 Veikko Kairento 380 Pituushyppy Onni Rajasaari 702 Toivo Sariola 698 Aaro Laine 693 Kolmiloikka Onni Rajasaari 15,20 Jouko Norén 14,73 Hannes Sonck 14,57 Kuulantyöntö Sulo Bärlund 15,38 Rurik Backman 14,86 Sulo Nurmi 14,62 Kiekonheitto Kalevi Kotkas 49,21 Arvo Huutoniemi 44,70 Oiva Mentula 44,20 Moukarinheitto Gösta Hannula 52,18 Jussi Anttalainen 51,64 Sulo Heino 50,54 Keihäänheitto Yrjö Nikkanen 72,81 Matti Järvinen 71,83 Kalervo Toivonen 71,10 30 km kävely Magnus Hyytiäinen 2.54.44,2 Hjalmar Ruotsalainen 2.54.57,0 Tauno Helppolainen 3.05.02,2 Kymmenottelu Aulis Reinikka 6304 Nils Fabricius 6055 Hannes Sonck 5999 == Lähteet == * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1938 yleisurheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Kalevan kisat 1939

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1939 Helsingissä 26.–28. elokuuta. Kilpailut käytiin Olympiastadionilla. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa- VeikotSVUL:n toimintakertomus 1939 sivu 74 (pdf 36/50) . Kymmenottelu järjestettiin Joensuussa 2.–3. syyskuuta. == Mitalistit == Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Nils Kronqvist 10,9 Alpo Savolainen 11,0 Toivo Häkkinen 11,0 200 m Aki Tammisto 21,9 Nils Kronqvist 22,2 Martti Määttänen 22,6 400 m Aki Tammisto 49,4 Aku Räkköläinen 49,8 Jarl Vallikari 50,9 800 m Tauno Peussa 1.56,3 Väinö Kainula 1.56,5 Aarne Kainlauri 1.57,1 1 500 m Niilo Hartikka 3.54,4 Toivo Sarkama 3.54,6 Martti Salovaara 3.56,8 5 000 m Tauno Kurki 14.32,2 Kauko Pekuri 14.32,4 Matti Järvinen 14.43,4 10 000 m Taisto Mäki 30.09,4 Ilmari Salminen 30.46,6 Volmari Iso-Hollo 30.47,4 110 m aidat Väinö Suvivuo 15,1 Viljo Pällo 15,2 Jukka Huovinen 15,5 200 m aidat Bertel Storskrubb 24,8 Erkki Virta 24,8 Nils Fabricius 25,4 400 m aidat Erkki Virta 53,2 Bertel Storskrubb 53,8 Kaarlo Oksanen 55,6 3 000 m esteet Alf Lindblad 9.10,0 Martti Matilainen 9.13,2 Kaarlo Tuominen 9.19,0 Maraton Mauno Tarkiainen 2.37.31,2 Eljas Suoknuuti 2.42.02,0 Frans Lahti 2.44.41,2 Korkeushyppy Lauri Kalima 194 Kalervo af Ursin 194 Nils Nicklén 190 Seiväshyppy Aulis Reinikka 400 Eero Lähdesmäki 390 Veikko Kairento 380 Pituushyppy Aaro Laine 705 Martti Suovarjo 699 Birger Lindberg 697 Kolmiloikka Onni Rajasaari 15,49 Kaarlo Ilovaara 15,21 Leevi Välimaa 14,54 Kuulantyöntö Rurik Backman 15,48 Sulo Bärlund 15,44 Olavi Suomela 14,70 Kiekonheitto Vilho Hänninen 45,76 Oiva Mentula 45,21 Kalevi Kotkas 44,90 Moukarinheitto Uuno Veirilä 50,68 Sulo Heino 50,51 Harald Lampinen 50,15 Keihäänheitto Yrjö Nikkanen 72,66 Matti Järvinen 70,51 Runar Björkman 69,02 30 km kävely Hjalmar Ruotsalainen 2.48.59,8 Magnus Hyytiäinen 2.57.50,0 Tauno Helppolainen 2.59.28,6 Kymmenottelu Hannes Sonck 6547 Tapani Nurmi 6317 Felix Inkinen 5827 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Yle Elävä arkisto: Kalevan kisat 1939 Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1939 yleisurheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Mike Piazza

thumb|Mike Piazza Michael Joseph ”Mike” Piazza (s. 4. syyskuuta 1968) on yhdysvaltalainen entinen baseballpelaaja. Hän teki Major League -debyyttinsä 1. syyskuuta 1992. Viimeisen pelinsä Piazza pelasi 30. syyskuuta 2007. Piazza syntyi ja vietti lapsuutensa Pennsylvaniassa. Hänen veljensä kummisetä oli valmentajalegenda Tommy Lasorda, ja hän itse sai henkilökohtaista opetusta Ted Williamsilta. Hän on 12-kertainen All-Star-pelaaja. == Joukkueet == Piazza pelasi uransa aikana seuraavissa ammattijoukkueissa: * Los Angeles Dodgers (1992–1998) * Florida Marlins (1998) * New York Mets (1998–2005) * San Diego Padres (2006) * Oakland Athletics (2007) == Avioliitto == Näyttelijä-malli Alicia Rickter ja Piazza menivät naimisiin 29. tammikuuta 2005. Parin ensimmäinen lapsi, tytär Nicoletta Veronica Piazza, syntyi New Yorkissa 3. helmikuuta 2007. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset baseballpelaajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jack Kramer

John Albert ”Jack” Kramer (1. elokuuta 1921 – 12. syyskuuta 2009) oli yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän syntyi Las Vegasissa, Nevadassa, mutta muutti 13-vuotiaana perheineen Kalifornian San Bernadinoon. Kramer oli lajinsa suurimpia nimiä 1940-luvulla. Hän voitti yhden kaksinpelimestaruuden Wimbledonissa ja kaksi Yhdysvaltain avoimissa. Vuosina 1946 ja 1947 hän kuului Davis Cupin voittaneeseen joukkueeseen. Vuoden 1947 Wimbledon-finaalissa hän voitti maanmiehensä Tom Brownin ennätyksellisen lyhyessä ajassa, 47 minuutissa. Ottelussa pelattiin vain 24 peliä, mitä vähemmällä on miesten kaksinpelin Wimbledon-finaaleissa toisen maailmansodan jälkeen selvitty vain neljä kertaa. Kramer opiskeli floridalaisessa Rollins Collegessa ja sai vuonna 1968 paikan International Tennis Hall of Famesta Rhode Islandissa. == Kaksinpelivoitot Grand Slam -turnauksissa == Vuosi Turnaus Vastustaja loppuottelussa Tulos 1946 Yhdysvallat Tom Brown 9–7, 6–3, 6–0 1947 Wimbledon Tom Brown 6–1, 6–3, 6–2 1947 Yhdysvallat Frank Parker 4–6, 2–6, 6–1, 6–0, 6–3 == Aiheesta muualla == *Jack Kramer International Tennis Hall of Famen verkkosivuilla * Luokka:Yhdysvaltalaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Bill Brown (kriketinpelaaja)

William Alfred "Bill" Brown (31. heinäkuuta 1912 – 16. maaliskuuta 2008) oli australialainen maajoukkuetason kriketinpelaaja. Hän aloitti uransa 1930-luvulla ja palveli toisessa maailmansodassa, mutta jatkoi pelaamistaan ammattitasolla sen jälkeenkin. Brown syntyi Queenslandin Toowoombassa, mutta muutti 3-vuotiaana perheineen Sydneyyn. Hän kuului The Invinciblesiksi nimettyyn aussijoukkueeseen, joka lajin ensimmäisenä teki vuonna 1948 kierroksen Englannissa häviämättä kertaakaan. Hän oli vuonna 1939 yksi "Wisden Cricketers of the Year" -pelaajista ja eteni joukkuekapteeniksikin. Brown sai vuonna 2000 Australian ritarikunnan mitalin saavutuksistaan kriketin alalla. Hän eli 95-vuotiaaksi. Luokka:Australialaiset kriketinpelaajat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Frank Middlemass

Francis George "Frank" Middlemass (28. toukokuuta 1919 Eaglescliffe, County Durham – 8. syyskuuta 2006 Northwood, Lontoo) oli englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten vuosina 1992–1993 esittämästään Dr. Alex Ferrenbyn roolista tv-sarjassa Sydämen asialla sekä Rocky Hardcastlen roolista sarjassa Vanha suola janottaa. ==Nuoruus ja ura== Middlemass syntyi Eaglescliffessä vuonna 1919. Hän oli rahtiyhtiön johtajana työskentelevän isänsä nuorin lapsi, ja hänellä oli kolme siskoa. Middlemass liittyi brittiarmeijaan 19-vuotiaana ja haavoittui Dunkirkissä vuonna 1940. Hän erosi armeijasta 30 vuoden ikäisenä ollessaan everstiluutnantti. Erottuaan armeijasta Middlemass liittyi Penzancen teatterin jäseneksi ja esiintyi viikoittain repertuaareissa 1950-luvun aikana. Sen jälkeen hän näytteli Old Vic -teattereissa Lontoossa ja Bristolissa, kunnes vuonna 1984 hän liittyi Royal Shakespeare Companyn jäseneksi. Middlemass näytteli muun muassa Holofernesiä näytelmässä Turhaa lemmen touhua, munkkia Kesäyön unelmassa sekä Poloniusta Hamletissa. Vuonna 1982 Middlemass toimi Dan Archerin äänenä radiokuunnelmassa The Archers. Hän vieraili myös useissa komedia- ja draamasarjoissa, kuten esimerkiksi sarjoissa Kyllä, herra ministeri ja Neiti Marple. 1990-luvun alussa hän näytteli tohtori Alex Ferrenbyä draamasarjassa Sydämen asialla sen ensimmäisen 21 jakson ajan. Middlemass jätti Sydämen asialla -sarjan vuonna 1993, ja jo samana vuonna hän aloitti Rocky Hardcastlen roolissa komediasarjassa Vanha suola janottaa. Middlemassin roolihahmo oli Geoffrey Palmerin esittämän Lionelin arvaamaton isä. Sarjan ohella Middlemass esiintyi yhä teatterinäytelmissä. Middlemass jatkoi sarjassa sen päättymiseen vuonna 2005 asti. ==Yksityiselämä== Middlemass ei koskaan avioitunut. Hän asui yhdessä näyttelijä Geoffrey Toonen kanssa yli 40 vuoden ajan: heitä luultiin usein virheellisesti pariskunnaksi. Middlemass kuoli 87-vuotiaana näyttelijöiden lepokoti Denville Hallissa Lontoossa 8. syyskuuta 2006. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Claude Cheysson

Claude Cheysson (13. huhtikuuta 1920 – 15. lokakuuta 2012) oli ranskalainen sosialistisen puolueen poliitikko. Cheysson syntyi Pariisissa ja aloitti työnsä ulkoministeriössä vuonna 1948. Hän toimi muun muassa suurlähettiläänä Indonesiaan (1966–1969), Euroopan komission jäsenenä (1973–1981, 1985–1988), maansa ulkoministerinä (1981–1984) ja europarlamentaarikkona (1989–1995). Cheyssonille on myönnetty useita kunnianosoituksia, kuten Kunnialegioonan komentajan arvo. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset EU-komissaarit Luokka:Ranskalaiset europarlamentaarikot Luokka:Ranskan ulkoministerit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Kaakamon seisake

Kaakamon seisake () oli rautatieliikennepaikka Torniossa rataosalla . Liikennepaikka sijaitsi ratakilometrillä 870,3 Kaakamon kylässä, suunnilleen Kemin ja Tornion rautatieasemien välisen 26 kilometrin mittaisen rataosuuden puolessa välissä. Liikennepaikka avattiin liikenteelle Oulun–Tornion rautatien rakennustöiden yhteydessä 1900, ja se lakkautettiin 3. kesäkuuta 1984. Kaakamon pysäkkirakennuksen suunnitteli rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholm, ja se rakennettiin samoilla piirustuksilla kuin Tuiran, Kellon ja Lautiosaaren vanhan pysäkin asemarakennukset. Rakennus on nykyisin yksityisomistuksessa. == Lähteet == Luokka:Tornion rautatieliikennepaikat Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset Luokka:Lapin lakkautetut rautatieliikennepaikat
Seututie 303

Seututie 303 on seututie Valkeakosken ja Akaan kaupunkien alueilla. Tie lähtee Akaan Viialasta, Seututie 190:ltä ja kulkee valtatien 9 poikki Toijalan taajamaan ja sieltä edelleen valtatien 3 poikki ja päättyy seututielle 130, eli vanhalle valtatie 3:lle. 303 Luokka:Valkeakosken liikenne Luokka:Akaan liikenne Luokka:Toijala Luokka:Viiala Luokka:Sääksmäki
Raja (täsmennyssivu)

Raja voi tarkoittaa seuraavia: ==Yleisnimi== * raja, erilaisia hallinnollisia tai omistusoikeuteen perustuvia maa- ja vesialueita erottava linja maastossa tai kartassa ==Yleisnimeen raja liittyvä erisnimi== * Raja, Stam1na-yhtyeen albumi * Raja, Riikka Pulkkisen romaani * ”Raja” (Donner–Sinervo), laulu Pepe & Paradisen esikoisalbumilla Niin vähän on aikaa * Raja (The Border), Jack Nicholsonin ohjaama elokuva vuodelta 1982 * Raja, Indra Kumarin ohjaama elokuva vuodelta 1995 * Raja, Muppalaneni Shivan ohjaama elokuva vuodelta 1999 * Raja, Ezhilin ohjaama elokuva vuodelta 2002 * Raja, Jacques Doillonin ohjaama elokuva vuodelta 2003 * Raja 1918, Lauri Törhösen ohjaama elokuva vuodelta 2007 * Raja (Gräns), Ali Abbasin ohjaama ruotsalainen elokuva vuodelta 2018 * Raja – the Border (engl. The Border), kanadalainen televisiosarja == Sukunimi == * Allar Raja (s. 1983), virolainen soutaja * Doraisamy Raja (s. 1949), intialainen kommunistipoliitikko * Tuomas Raja, suomalainen rehtori, yleisurheiluvalmentaja ja -kommentaattori * Tuulikki Raja, oik. Airi Veijalainen, suomalainen kirjailija == Etunimi == * Raja’ al- Sani’ (s. 1982), saudiarabialainen kirjailija * Raja Gosnell (s. 1958), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Raja Ram (oik. Ronald Rothfield, s. 1941), australialainen muusikko * Raja Rao (1908–2006), intialainen kirjailija ==Muita== * Raja, rauskukalasuku * Raja Casablanca, marokkolainen urheiluseura * raja eli radža, intialainen hallitsijan arvonimi * rajajooga, hindulaisen filosofian koulukunta
Lentopallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus

Vuoden 2008 kesäolympialaisiin Pekingiin pääsee 12. lentopallomaajoukkuetta. Niistä kolme selviytyi kisoihin Maailmancupista, ja loput maanosien eri karsinnoista, ja myös maailmankarsinnoista. == Selviytyneet joukkueet == 1\. Kiina (Isäntämaa) 2\. Brasilia (1. maailmancup) 3\. Venäjä (2. maailmancup) 4\. Bulgaria (3. maailmancup) 5\. Egypti (Afrikan karsinnat) 6\. Japani (Aasian karsinnat) 7\. Serbia (Euroopan karsinnat) 8\. USA (Pohjois- ja Väli- Amerikann karsinnat) 9\. Venezuela (Etelä-Amerikan karsinnat) 10\. Saksa (Maailmankarsinnat) 11\. Italia (Maailmankarsinnat) 12\. Puola (Maailmankarsinnat) ==Loppusarja== Pronssiottelu: Venäjä-Italia 25-22, 25-19, 25-23 == Katso myös == * Kesäolympialaiset 2008 * Lentopallon maailmancup == Lähteet == * http://www.the-sports.org/volleyball-men-s-olympic-games-final- round-third-place-match-2008-results-s3-c0-b0-g68-t678-u218-m56336-a0.html Miesten turnaus
I Feel for You

I Feel for You on Princen vuonna 1979 kirjoittama diskokappale, josta tuli suuri hitti Chaka Khanin cover-version myötä vuonna 1984. Chaka Khanin versiolla vierailevat räppäämassä Melle Mel ja harmonikassa Stevie Wonder. Kappale oli kansainvälinen menestys, jota soitettiin diskoissa ympäri maailmaa. Se voitti Princelle lauluntekijä-palkinnon vuoden 1984 Grammy Gaalassa. Samana vuonna Prince keräsi palkintoja myös oman Purple Rain -levynsä ja elokuvansa ansiosta. Luokka:Vuoden 1979 kappaleet Luokka:Princen kappaleet
Fipresci

Fipresci (Fédération Internationale de la Presse Cinématographique) on kansainvälinen elokuvakriitikkojen järjestö, jonka jäseniä ovat eri maiden elokuvakriitikkojen ja -toimittajien järjestöt. Järjestö on perustettu kesäkuussa 1930 Pariisissa. Siihen kuuluu järjestöjä 50 maasta. Järjestö palkitsee elokuvajuhlilla, esimerkiksi Cannesissa ja Venetsiassa, rohkeita elokuvahankkeita. Vuodesta 2005 se on julkaissut verkkolehteä "Undercurrents," jonka päätoimittaja on kriitikko Chris Fujiwara. ==Aiheesta muualla== * Fiprescin sivusto Luokka:Elokuvajärjestöt Luokka:Elokuvakritiikki