Aristide Bruant

Aristide Bruant (French: [aʁistid bʁyɑ̃]; 6. toukokuuta 1851 Courtneay, Loiret - 11\. helmikuuta 1925) oli ranskalainen kabareelaulaja, koomikko ja yökerhon omistaja. Hänet tunnetaan parhaiten Henri de Toulouse-Lautrecin maalaamasta julisteesta miehenä, jolla on iso punainen kaulahuivi ja musta viitta. Häntä pidetään myös chanson réaliste -musiikkigenren luojana.Conway, Kelly (2004). Chanteuse in the City: The Realist Singer in French Film. University of California Press. p. 6. Moore Whiting, Steven (1999). Satie the Bohemian: From Cabaret to Concert Hall, Oxford University Press. p. 20. Robb, David (2007). Protest Song in East and West Germany Since the 1960s, Boydell & Brewer. p. 36. . == Elämäkerta == Louis Armand Aristide Bruant syntyi Courtenayn kylässä Loiret'ssa Ranskassa. Bruant lähti kotoaan 15-vuotiaana vuonna 1866 isänsä kuoleman jälkeen etsimään työtä. Ollessaan matkalla Pariisin Montmartren kaupunginosaan hän sai tilaisuuden esitellä musiikillisia taitojaan työväenluokan kapakoissa. Vaikka hän taustaltaan olikin porvarisperheestä, hän omaksui pian tavallisten ihmisten käyttämän puhetavan ja kirjoitti lauluja, jotka kertoivat köyhien ihmisten taistelusta elannon saamiseksi. Bruant alkoi esiintyä kahvila-konserteissa ja kehitti laulu- ja komediaesityksen, jota hän päätyi esittämään Le Chat Noir -klubille. Hän otti käyttöön taiteilijanimen Aristide Bruant. Pukeutuneena punaiseen paitaan, mustaan samettitakkiin, korkeakorkoisiin kenkiin ja pitkään punaiseen huiviin hänestä tuli pian Montmartren tähti, ja kun taiteilija Henri de Toulouse-Lautrec alkoi kierrellä kabareissa ja klubeilla, Bruantista tuli yksi taiteilijan ensimmäisistä ystävistä. Vuonna 1885 Bruant avasi oman Montmartre-klubinsa, jonka nimeksi tuli Le Mirliton. Vaikka hän palkkasi myös muita esiintyjiä, Bruant esitti itse omat laulunsa. Klubin seremoniamestarina hän hauskuutti yleisöä kommentoimalla yläluokkaista väkeä, jotka olivat tulleet hakemaan hauskanpitoa pahamaineisesta Montmartresta. Vaudevillestä innoituksen saanut esitystyyli oli sekoitus laulua, satiiria ja viihdettä ja se kehittyi musiikkilajiksi nimeltä chanson réaliste (realistinen kappale).Robb, David (2007). Protest Song in East and West Germany Since the 1960s, Boydell & Brewer. p. 36. .Schechter, Joel (2003). Popular Theatre: A Sourcebook, Routledge. pp. 181-183. Wilson, Elizabeth (2003). Bohemians: The Glamorous Outcasts, Tauris Parke Paperbacks. p 224. . Bruant kuoli Pariisissa ja haudattiin Sublignyn hautausmaalle. Rue Bruant Pariisissa XIII kaupunginosassa nimettiin, ei Aristiden kunniaksi, vaan arkkitehti Libéral Bruantin (1637–1697) mukaan, jonka Salpêtrièren sairaalan kirkko rakennettiin kadun pohjoispuolelle.Hillariet, Jacques. "Dictionaire Historique des Rues de Paris", Les Editions de Munuit, Paris, 1963, vol 1, p246. == Laulut == Joitakin Bruantin tunnetuimmista kappaleista ovat: * Nini Peau d'Chien * A la Bastille * A la Villette * Meunier tu es cocu * Batignolles * Serrez Vos Rangs * A la Roquette * La chanson des Michetons * Poissy * A la Place Maubert * Les petits joyeux * Belleville-Menilmontant * La Greviste * Le Chat Noir * Les Mômes de la Cloche == Populaarikulttuuri == * Doctor Who -lehdessä Tom Bakerin tavaramerkiksi tulleen ulkoasun loi pukusuunnittelija James Acheson, joka on sanonut saaneensa osittain tiedostamattomia vaikutteita Bruantista.http://findarticles.com/p/articles/mi_qn4155/is_20050715/ai_n14856898 * Yakuza 3:ssa Kamurochon irlantilainen Bantam-pubi on koristeltu Toulouse- Lautrecin Bruantin maalauksilla. * Runossa "Sinun Pariisi" ( syntymäpäiväkirjeet ) Ted Hughes mainitsee, että Sylvia Plath "kutsui [häntä] Aristide Bruantiksi". == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Bruantin tekemiä tai häntä esittäviä teoksia Internet archivessa * Toulouse-Lautrec Metropolitan-taidemuseossa, Metropolitan-taidemuseon näyttelyluettelo, joka sisältää materiaalia Aristide Bruantista Luokka:Ranskalaiset laulajat Luokka:Impressionistit Luokka:Kabaree Luokka:Ranskalaiset koomikot Luokka:Vaudeville-esiintyjät Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet