EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous

Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ylin päättävä elin lukuun ottamatta kanonisia asioita. Kirkolliskokous kokoontuu säännöllisesti kerran vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää, mikäli kirkollishallitus, piispainkokous tai kaksi kolmasosaa kirkolliskokouksen edustajista pyytää sitä. Kirkolliskokous säätää myös kirkkojärjstyksen, joka antaa kirkkolakia tarkempia määräyksiä kirkon toiminnasta ja hallinnosta. Kirkolliskokouksessa on 36 edustajaa, joista puolet on maallikoita ja puolet papistoa ja kanttoreita. Piispat ovat kirkolliskokouksen itseoikeutettuja jäseniä. Kirkolliskokous tekee esityksiä kirkkokunnan keskeiseksi lainsäädännöksi ja hoitaa kirkon ylintä hallintoa, mm. valitsee piispat virkoihinsa. Uskonoppia ja kanoneita koskevat ratkaisut tarvitsevat Suomen ortodoksisten piispojen piispainkokouksen vahvistuksen. == Katso myös == *Luettelo Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokousedustajista *Ortodoksisuus *Ekumeeninen patriarkka *Patriarkka == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Suomen ortodoksisen kirkon kotisivut *Karjalan hiippakunnan kotisivut *Helsingin hiippakunnan kotisivut *Oulun hiippakunnan kotisivut *Ekumeeninen patriarkaatti *Arkkipiispa Leon kotisivut *Metropoliitta Ambrosiuksen kotisivut *Metropoliitta Panteleimonin kotisivut Luokka:Suomen ortodoksinen kirkko
Kirkollishallitus

Kirkollishallitus on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ja sen kolmen hiippakunnan yhteinen hallintoelin, jonka toimipaikka on Kuopiossa. Kirkollishallituksen kollegioon kuuluu kolmen hiippakuntapiispan lisäksi neljä valittua jäsentä, joista yhden tulee olla pappi ja yhden juristi. Eräät kirkollishallituksen kanslian virkamiehet toimivat kirkollishallituksen istunnoissa asioiden esittelijöinä. Kirkollishallitus toimeenpanee kirkolliskokouksen päätökset. == Katso myös == *Ortodoksinen kirkko *Ekumeeninen patriarkka *Patriarkka == Aiheesta muualla == *Kirkollishallitus | Suomen ortodoksinen kirkko *Ortodoksinen kirkollishallitus / Ortodoksi.net Luokka:Suomen ortodoksinen kirkko
Autokefalia

Autokefalia (kreik. auto 'itse' tai 'oma' ja kefalos 'pää') on muun muassa ortodoksisessa kirkossa paikalliskirkon täysin itsenäinen ja muista kirkoista hallinnollisesti riippumaton asema. Tällainen asema on ortodoksisen kirkon patriarkaattien lisäksi esimerkiksi Kreikan ja Kyproksen ortodoksisella kirkolla. Koko ortodoksisen kirkon piirissä autokefaalisiksi tunnustettuja kirkkoja on neljätoista. Lisäksi esimerkiksi Amerikan ortodoksisella kirkolla on sen kantakirkon Moskovan patriarkaatin vuonna 1970 tunnustama autokefalia, mutta tätä asemaa ei Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti ole tunnustanut. Autokefaaliseksi 1990-luvulla julistautuneen ukrainalaisen Kiovan patriarkaatin asemaa ei mikään muu ortodoksikirkko hyväksynyt ennen vuotta 2018. Tälloin Konstantinopolin patriarkka, vastoin Moskovan tahtoa, tunnusti Kiovan ortodoksisen kirkon autokefaalisen aseman. Päätös johti vakavaan välirikkoon Moskovan ja Konstantinopolin patriarkaattien välillä. ==Suomen ortodoksisen kirkon autokefaliahanke== Paikalliskirkon autonomia on autokefaliaa heikompi itsenäinen asema. Suomen ortodoksinen kirkkokunta on autonominen ja kuuluu kanonisesti Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen. 1970-luvulla käynnistettiin Suomen autokefaliahanke. Maa jaettiin uudelleen kolmeen hiippakuntaan ja perustettiin nyt vakituisena apulaispiispan virka sekä uusi Oulun metropoliitan virka. Hanke kohtasi kuitenkin niin suurta vastustusta, että se keskeytettiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Autokefalia / Ortodoksi.net *Autonomia / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt
Pyhä synodi

Pyhä synodi on jokaisen ortodoksisen patriarkaatin ja autokefaalisen kirkon korkein päättävä hallintoelin, joka käyttää myös kanonista valtaa. Sanalla synodi tarkoitetaan piispankokousta, joka kokoontuu kirkon päämiehen johdolla säännöllisesti päättämään toimeenpantavista asioista. Laajemmin synodi tarkoittaa myös yleiskirkollista kirkolliskokousta; sellaista on yritetty saada aikaan siitä alkaen, kun molemminpuolinen, väärinkäsityksistä alkanut kirkonkirous purettiin; toistaiseksi ei ole saatu aikaan edes yleisortodoksista kokousta. == Historia == Venäjällä patriarkan virka korvattiin Pietari Suuren valtakaudella pyhällä synodilla, joka oli maallisen virkamiehen, yliprokuraattorin valvonnassa. Pyhä synodi perustettiin vuonna 1721. Yliprokuraattorin nimitti tsaari. == Katso myös == *patriarkka *autonomia == Lähteet == Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt
Klobukki

Klobukki on päähine, joka muodostuu kamilavkasta eli tasalakkisesta päähineestä ja siihen kiinni ommellusta hunnusta. Klobukkia käyttävät ortodoksiset piispat ja munkit. Itsenäisen (autonomisen tai autokefalisen) kirkkokunnan päämies, kuten esimerkiksi Suomen ortodoksisen kirkkokunnan arkkipiispa Leo, käyttää klobukissaan valkoista huntua. Tällöin päähineeseen kuuluu myös etuosassa kannettava briljanttiristi. Aivan alun perin, vielä vuonna 1898, valkoinen klobukki briljanttiristein oli piispan ansiomerkki: sellaisen sai Suomen hiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa Antoni silloin, kun hänet ylennettiin ja hän lähti Suomesta. Suomen itsenäisyyden aikana ansiomerkistä tuli itsenäisen kirkon päämiehen tunnus, kun isä arkkipiispa Herman sai sellaisen heti arkkipiispakautensa aluksi. Venäjällä valkea klobukki briljanttiristein on edelleen ansiomerkki. Moskovan patriarkan valkea klobukki on hieman erimallinen kuin muut: sen päähineosa on kypärän mallinen ja valkoiseen huntuun liittyy otsassa ja molemmin puolin olkapäille ulottuvissa kaistoissa olevat ikonit. Ikonit vaihtelevat kunkin patriarkan mukana, esimerkiksi nykyisellä patriarkalla on ikoneinaan kerubeja. == Katso myös == *Arkkipiispa == Aiheesta muualla == *Klobukki / Ortodoksi.net Luokka:Liturgiset tekstiilit Luokka:Päähineet
Kontakki

Kontakki on varhaiskristillisen bysanttilainen hymnografian perustyyppi, joka on raamatullisiin tapahtumiin perustuva lyhyt johdanto kontakion runoelmaan. Nykyään kontakilla tarkoitetaan ortodoksisessa kirkossa lyhyttä veisua, joka sisältää vietettävän juhlan aiheen tai henkilön dogmaattisen ja historiallisen merkityksen. Yleensä kontakki seuraa troparia. Akatistos on pitkä kontakki- runoelma. Alun alkaen kontakki oli runomuotoinen laulettava saarna. == Katso myös == *Suomen ortodoksinen kirkko == Aiheesta muualla == *Kontakki / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt
Tropari

Tropari (kreikaksi tropárion) on historiallisesti ortodoksisen hymnografian peruselementtejä, säkeistön yleisnimi. Suppeasti ymmärrettynä tropari on lyhyt veisu, joka luonnehtii vietettävän juhlan sisältöä tai sinä päivänä muisteltavan pyhän elämää. Laajasti ymmärrettynä troparilla tarkoitetaan kaikkia ortodoksisen jumalanpalveluksen lauluja. Esimerkiksi ortodoksisissa pääsiäisliturgiassa toistetaan pääsiäistroparia Kristus nousi kuolleista, kuolemalla kuoleman voitti ja haudassa oleville elämän antoi. Tätä voidaan käyttää myös ortodoksikodeissa pääsiäisajan ateriaa siunatessa. Tropari syntyi 400-luvulla. Suomessa vain apolyktionia ja kanonin irmossia seuraavia säkeistöjä kutsutaan tropareiksi. == Katso myös == *Suomen ortodoksinen kirkko ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Tropari / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksinen kirkkomusiikki
Irmossi

Irmossi on kunkin kanoniveisun (kahdeksan tai yhdeksän veisun sarjan) ensimmäinen säkeistö. Kaikkien ortodoksisen kirkon liturgisessa käytössä olevien kanonien irmossit on perinteisesti koottu irmologion-nimiseen jumalanpalveluskirjaan. Täydellistä irmologionia ei kuitenkaan ole vielä julkaistu suomeksi. == Lähteet == == Katso myös == *Suomen ortodoksinen kirkko Luokka:Ortodoksinen kirkkomusiikki
Orari

Orari ( ) on ortodoksisen diakonin ja ipodiakonin jumalanpalveluspukuun kuuluva arvon tunnus, pitkä kapea olkanauha, joka on koristeltu seitsemällä ristillä. Diakonilla orari kiinnitetään stikarin vasempaan olkapäähän napilla, ja ekteniaa lausuessaan diakoni kohottaa oikealla kädellään oraria sivulle rukouksen merkkinä. Ipodiakonit pukevat orarin ristinmuotoisesti rinnan yli. Oraria vastaava läntisen kristillisyyden jumalanpalvelusvaate on stoola. Orari kuvaa kantajalleen diakonin rukouksellista vastuuta ja Pyhän Hengen armoa. Kaikilla pappeuden asteiden tunnuksena on nauha: diakonilla orari, papilla epitrakiili ja piispalla omofori. Papin epitrakiili ja piispan omofori kuvaavat samoja asioita laajennettuna kuin orari diakonille. Orarin (nauhan) kaksi päätä kuvaavat Uutta ja Vanhaa testamenttia. Kierreorari on arkki- ja ylidiakonin käyttämä pitkä orari. Tavallisesta diakonin orarista kierreorari poikkeaa siinä, että se on leveämpi ja lähes kaksi kertaa pidempi. Nimensä se on saanut siitä, että vasemmalle olkapäälle kiinnitetty orari kiertää oikean kyljen ympäri. Venäläisen tavan mukaan kierreorariin on kirjailtu kolmesti sana Pyhä, useimmiten slaavinkielellä. Joillakin ylidiakoneilla on myös suomenkielisellä kirjailulla varustettuja kierreorareita. Kierreorarit tehdään yksilöllisinä käsitöinä. Helsingin ortodoksisessa seurakunnassa erittäin huomattava näiden tekijä oli seurakunnan kirkkoleivän paistajana toiminut Valeria Snow. Kreikassa eroa ei ole, vaan kaikki diakonit käyttävät kierreoraria. Suomessa noudatetaan käytäntöä, jonka mukaan ansioitunut diakoni voi saada oikeuden käyttää kierreoraria vaikkei olekaan nimitetty ylidiakoniksi. == Katso myös == *Epitrakiili *Omofori *Diakoni *Stikari == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Orari / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
SModem

SModem on suomalaisen Arisoft Oy:n kehittämä kaksisuuntainen tiedostonsiirtoprokolla, jota käytettiin pääasiassa BBS-järjestelmissä. SModem oli asennettavissa lähes kaikkiin yleisimpiin BBS-ohjelmistoihin. SModemista mullistavan teki se, että sen kautta pystyi käyttämään tiedonsiirron aikana Arisoftin GroupChat-keskusteluohjelmaa, jolla BBS:n käyttäjät pystyivät jutustelemaan keskenään reaaliajassa. Myös muissa suosituissa kaksisuuntaisissa protokollissa, HS/Linkissä ja HydraComissa, oli tuki tiedonsiirron aikaiseen keskusteluun, mutta ohjelmistotuen puutteellisuuden vuoksi keskustelukumppanina saattoi olla vain fyysisesti BBS-koneella istuva henkilö, yleensä järjestelmän ylläpitäjä. Ohjelman toimintaperiaate poikkesi oleellisesti muista yleisistä modeemeilla käytettävistä tiedonsiirtoprotokollista. Toiminta oli jaettu kahteen osaan, joista alempi, Multiplexed Serial Link Protocol (MSLP), loi yleiskäyttöisen pakettivälitteisen tiedonsiirtokerroksen virheenkorjauksineen. Ylempänä kerroksena MSLP:n päällä toimi tiedonsiirto ja keskustelusovellukset. Suurikokoinen lähetysikkuna ja dynaaminen paketin koon optimointi mahdollistivat protokollan toiminnan sellaisissakin vaikeissa yhteystilanteissa, joissa muilla protokollilla tiedonsiirto ei enää ollut mahdollista siirtovirheiden vuoksi. Piraatit levittivät SModemista editoitua versiota, joka muutti käyttäjän lempinimen muotoon eLiTe ja kirjoitetusta tekstistä kaikki konsonantit isoiksi. Vaikka "piraattiversio" oli toiminnallisesti huonompi kuin varsinainen ilmainen ohjelmaversio, monet tavalliset käyttäjät käyttivät tätä versiota SModemista, koska olivat saaneet sen käsiinsä, eivätkä osanneet tai jaksaneet vaihtaa alkuperäiseen versioon. Tämän "piraattiversion" oli koemielessä laittanut levitykseen Arisoft itse. AriSoft Oy Ohjelmasta oli BBS järjestelmien ylläpitäjille myytävänä ryhmäkeskustelun mahdollistava versio, jonka pystyi integroimaan osaksi yleisimpiä BBS ohjelmistoja. Kopiointisuojauksena ohjelmassa käytettiin erikoista menetelmää, jossa ohjelman tilaaja joutui luomaan itselleen salaisen avaimen, jonka tiivisteen oli oltava yhteensopiva tilatun ohjelman kanssa. Mikäli ohjelman ja käyttöön tarvittavan avaimen kopioi eteenpäin, tuli samalla luovuttaneeksi ohjelman takaportin avaamiseen käytetyn salaisen avaimen. Tiedon tultua näin julkiseksi, muuttui kyseinen ohjelmaversio tilaajalleen käyttökelvottomaksi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * SModem 1.0 -ohjelma * Arisoft Oy:n kotisivut Luokka:Tietoliikenneprotokollat Luokka:BBS- järjestelmät
Stikari

Stikari (; ) on täyspitkä suora hihallinen ortodoksisen kirkon jumalanpalveluspuku, jota käyttävät kaikki vihkimyksen saaneet jumalanpalvelusten toimittajat aina lukijasta diakoneihin. Papin pukua nimitetään feloniksi ja piispan pukua sakkokseksi. Nykyisin stikaria voivat pitää toimittavan papin luvalla kaikki palveluksessa avustavat miespuoliset henkilöt; useimmilla seurakunnilla on myös pienten poikien (yli 6-vuotiaiden) ylle sopivia stikareita. Erityisesti suurina juhlapyhinä kirkonpalvelijoina näkee runsaasti pieniä poikia; huomattava osa on papiston tai luottamushenkilöiden poikia. Alusstikariksi nimitetään papin ja piispan käyttämän täydellisen ortodoksisen jumalanpalveluspuvun alimmaiseksi puettavaa yleensä valkoista pitkää vaatetta, joka symboloi kastepukua ja tahrattomuutta. == Katso myös == *Diakoni *orari == Aiheesta muualla == *Stikari / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
Ektenia

Ektenia (kreikaksi ekténia eli verkkaisuus) on ortodoksisessa jumalanpalveluksissa vuorolukuna lausuttava rukoussarja, joka koostuu lyhyistä anomuksista. Anomusten välillä lauletaan rukous "Herra armahda" tai "Anna Herra". Ektenian anomukset lausuu yleensä diakoni. Ajatuksena on että seurakunta rukoilee yhdessä esilukijan - papin tai diakonin - lausumin sanoin. Liturgian, ehtoollisjumalanpalveluksen alussa oleva suuri ektenia muistuttaa etäisesti läntisten kirkkojen messun Kyrie-osaa joka on itse asiassa jäänne kirkon alkuaikojen yhteisestä esirukouksesta, josta Kyrie-hymnissä on jäljellä vain seurakunnan laulettavaksi tai sanottavaksi tarkoitettu akklamaatio; Kyrie, eleison. Suuren eli Rauhan ektenian ohella on olemassa useita muitakin: pieni ektenia, hartauden ektenia, anomusektenia ja litanian ektenia. Suuren ektenian lisänimi tulee siitä, että sen ensimmäisessä osiossa rukoillaan rauhaa korkeudesta ja sieluille pelastusta. Toisessa osiossa rukoillaan rauhaa koko maailmalle. == Katso myös == *Suomen ortodoksinen kirkko *liturgia *vigilia == Lähteet == Luokka:Ortodoksiset kirkolliset toimitukset Luokka:Kristilliset rukoukset
Harhaanjohtava vihje

Harhaanjohtava vihje, harhautus, hämäys tai harhautuskeino, myös red herring (englantia, "punainen silli" eli 'savusilli') tai savusilli tarkoittaa helposti huomion varastavaa, mutta muilta osin täysin tarpeetonta tai hyödytöntä esinettä, asiaa, henkilöä jne. Se on myös yksi ignoratio elenchi -virhepäätelmätyyppiHurley s. 136. Kielikuva tuli englannin kielessä nykyiseen käyttöönsä 1800-luvun lopulla. Tarinan mukaan punaiseksi savustettuja, voimakashajuisia sillejä olisi vedetty perässä harhauttamaan esimerkiksi vankikarkurin kannoilla olevat vainukoirat. Toinen mahdollisuus on, että sillejä olisi käytetty metsästyskoirien koulutuksessa. Termi laajentui muuhun puheeseen tarkoittamaan asian vierestä puhumista huomion vetämiseksi tärkeämmästä asiasta, esimerkiksi Talking about the new plant is a red herring to keep us from learning about downsizing plans. ("Uudesta tehtaasta puhuminen on hämäystä, jolla yritetään salata suunnitelmat vähentää työntekijöitä.") ==Katso myös== * Tšehovin ase * MacGuffin == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Argumentaatiovirheet Luokka:Narratologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vigilia

Vigilia (lat. ’valvominen’) on ortodoksisen kirkon ehtoo- ja aamupalveluksesta sekä ensimmäisestä hetkestä koostuva (yleensä iltaisin vietettävä) juhlapalvelus, joka edeltää sunnuntain tai kirkollisen juhlapäivän liturgiaa. Alkuaan jumalanpalvelussääntö edellytti liturgian toimitettavaksi tiettyinä päivinä illalla ehtoopalveluksen jälkeen. Suomessa vigilia toimitetaan yleensä slaavilaisen perinteen mukaisesti lauantai-iltaisin ja juhlapäivien aattoiltana ja se kestää 1-2 tuntia.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 5, s. 619. Helsinki 1979. ISBN 951-1-05295-0 Vigilia voi myös tarkoittaa läntisessä kirkossa, erityisesti benediktiinisessä perinteessä, yöllistä rukoushetkeä, jota seurasi aamurukoushetki eli laudes. Tunnettuja vigilia-palveluksen tekstien sävellyksiä on Sergei Rahmaninovin vigilia op. 37 vuodelta 1915. Suomalaisista tunnetuin on Einojuhani Rautavaaran säveltämä Vigilia. Ensimmäisen suomenruotsalaisen vigilian sävelsi Mikko Sidoroff vuosina 2018–2023 Mikael Sundqvistin muokkaamaan tekstiin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Vigilia *Vigilia / Ortodoksi.net Luokka:Ortodoksisen kirkon jumalanpalvelukset
Iltajumalanpalvelus

Iltajumalanpalvelus eli vesper, ortodokseilla ehtoopalvelus, katolisella kirkolla ja muilla läntisen perinteen kirkoilla vesper ( = "ilta"), on kristillisissä kirkossa liturgisen vuorokauden ensimmäinen palvelus, joka toimitetaan illalla periaatteessa ennen auringonlaskua. Koska kirkollinen vuorokausi alkaa illasta (Raamatun mukaan: "Tuli ilta ja tuli aamu, näin meni ensimmäinen päivä." (1. Moos. 1:3)), luetaan ehtoopalvelus jo seuraavaan päivään kuuluvaksi. Katolinen vesper alkaa lausumalla tai laulamalla Deus, in adiutorium meum intende. Domine, ad adiuvandum me festina. Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto. Sicut erat in principio, et nunc et semper, et in saecula saeculorum. Amen. Alleluia (Jumala, ole armollinen, pelasta minut. Riennä avukseni, Herra.Kunnia Isälle ja Pojalle ja ja Pyhälle Hengelle, niin kuin aolissa, nyt on ja aina). Vesperiin kuuluu virsi, psalmeja antifoneineen, lukukappale, responsorio, Marian kiitosvirsi antifoneineen, rukous, Isä meidän -rukous, loppuylistys ja loppusiunaus. Vesperin järjestys on periaatteessa sama kaikissa läntisen perinteen kirkoissa, kuten Suomen evankelis- luterilaisessa kirkossa. Ortodoksisilla kirkoilla on kolmenlaisia ehtoopalveluksia. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalvelusten kirjan vesper on perinteinen läntisten kirkkojen vesper. Vesperin järjestys * Johdanto ("Herra, avaa minun huuleni/ niin suuni julistaa sinun kunniaasi. Jumala, ole armollinen, pelasta minut - -".) * Virsi tai hymni (voidaan jättää pois) * Psalmi antifoneineen * Raamatunlukua * Lyhyt vastauslaulu (responsorio) * Puhe (voidaan jättää pois) * Marian kiitoslaulu, (Magnificat) antifoneineen * Rukousjakso * Herran rukous * Ylistys * Siunaus * Mahdollisesti päätösmusiikki. == Katso myös == *Phos hilaron *Liturgia *Vigilia *Aamupalvelus *Jumalanpalvelus *Iltarukous == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Catholic encylopedia *Vesper / Evl.fi *Ehtoopalvelus / Ortodoksi.net *Ehtoopalvelus Luokka:Jumalanpalvelukset Luokka:Katolinen liturgia Luokka:Kristilliset rukoukset Luokka:Ortodoksiset kirkolliset toimitukset
Aamupalvelus

Aamupalvelus on ortodoksisessa ja katolisessa kirkossa kirkollisen vuorokauden neljäs palvelus, joka nimensä mukaisesti toimitetaan useimmiten aamulla. Slaavilaisessa perinteessä juhlapäivien ja sunnuntaiden aattona aamupalvelus muodostaa yhdessä ehtoopalveluksen ja ensimmäisen hetken kanssa niin sanotun vigiliapalveluksen. == Katso myös == *Suomen ortodoksinen kirkko *Katolinen kirkko Suomessa *Liturgia *Jumalanpalvelus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Liturgia *Vigilia *Ehtoopalvelus *Aamupalvelus Luokka:Ortodoksiset kirkolliset toimitukset Luokka:Katolinen liturgia Luokka:Jumalanpalvelukset
Ilmakiekko

thumb|Peli käynnissä Ilmakiekko on kahden pelaajan pelattava peli, jossa on tarkoituksena tehdä maaleja vastapelaajan maaliin. == Välineet == Ilmakiekon pelaamiseen tarvitaan ilmakiekkopöytä, kaksi mailaa ja kiekko. Tyypillinen ilmakiekkopöytä koostuu suuresta, kitkattomasta pelipinnasta, sitä ympäröivästä pelivälineiden pöydältä putoamisen estävästä suojakaiteesta, sekä kaiteessa olevista maaliraoista pöydän molemmilla puolilla. Pöydän päätyjen takana ja alapuolella on yleensä kiekon palauttaja. Lisäksi pöydissä on usein jonkinlaista koneistoa, joka saa ilman kohoamaan pelipinnassa olevista raoista, tarkoituksena kitkan vähentäminen ja pelinopeuden kasvattaminen. Joissakin pöydissä koneistoa kartetaan valmistus- ja huoltokustannuksien vuoksi. Tällaiset pöydät eivät ole varsinaisesti ilmakiekkopöytiä, mutta nekin yleensä käsitetään sellaisiksi. Kiekot ovat yleensä noin senttimetrin paksuisia ja halkaisijaltaan useita senttejä leveitä muovilevyjä. Mailat muodostuvat laakeasta kiekkoa muistuttavasta levystä, johon on kiinnitetty yksinkertainen kahva. Yleisimmät mailat muistuttavat pientä muovista sombreroa. == Pelaaminen == Molemmat pelaajat seisovat pöydän vastakkaisilla puolilla. Toinen pelaaja aloittaa lyömällä kiekkoa mailallaan kohti vastustajaansa. Pelaajat lyövät kiekkoa niin kauan, kunnes se menee toisen pelaajan maaliin tuoden näin vastakkaiselle pelaajalle yhden pisteen. Maalin päästänyt pelaaja on oikeutettu syöttämään. Peli jatkuu, kunnes toinen pelaaja saavuttaa seitsemän pistettä. Useimmissa pöydissä on myös aikaraja, jonka saavutettaessa peli lopetetaan automaattisesti. Jos aika loppuu, enemmän pisteitä saanut pelaaja voittaa. Jos molemmilla pelaajilla on saman verran pisteitä, tulee tasapeli. Ilmakiekko on melko epämuodollinen peli ja säännöt yleensä sovitaan ennen pelin alkua. Seuraavat ovat yleisiä sääntöjä: * Pelaajat saavat lyödä kiekkoa vain mailallaan, ruumiinosat eivät saa olla kosketuksissa kiekkoon. * Pelaajat eivät saa laittaa mailaansa kiekon päälle. * Pelaajan maila ei saa ylittää omaa pelialuetta. Myös seuraavia sääntöjä noudatetaan yleisesti epävirallisissa peleissä: * Jos kiekko putoaa pöydältä, sen noutanut pelaaja saa aloittaa. * Jos kiekon toista puolta pidetään parempana kitkattomuutensa vuoksi, on sallittua kääntää se ympäri, jos kiekko on kääntynyt kitkallisemmalle puolelle. * Jos automaattinen maalijärjestelmä ei tunnista tehtyä maalia, maalin päästäneen pelaajan tulee käsin laittaa kiekko omaan maaliin, jotta pistelasku korjaantuisi. == Kilpaileminen == Joka vuosi pidetään vähintään yhdet ilmakiekon maalimanmestaruuskisat. Nämä tapahtuvat hyväksyy Yhdysvaltojen ilmakiekkoyhdistys, joka perustettiin vuonna 1978 pelin virallisten sääntöjen valvomiseksi. == Aiheesta muualla == * Air Hockey World * Air Hockey Forums * USAA United States Air Hockey Association - Yhdysvaltojen ilmakiekkoyhdistys * AirHockeyCatalunya * Russian Table Hockey Association * Boston Air Hockey * Texas Air Hockey * Georgia Air Hockey Association * Florida Air Hockey Association Luokka:Pöytäpelit Luokka:Mailapelit
Psytrance

Psytrance eli psykedeelinen trance on goa trancen seuraajaksi 1990-luvun loppupuoliskolla kehittynyt elektronisen musiikin muoto. Tunnetuimpia tyylisuuntauksia ovat full on, dark, progressive, minimal (Zenonesque), tribal, forest, hi tech, suomisaundi, psybreaks ja psybient (psychill). Musiikki on yleensä nopeatempoista (135-180 bpm), ja sen äänimaailma on muuta trancea moniulotteisempi, futuristisempi. Toisinaan käytetään myös fyysisiä instrumentteja, kuten huilua tai kitaraa muistuttavia tai niistä samplattuja ääniä. Tunnettuja psytrance-artisteja ovat esimerkiksi 1200 Micrograms, Total Eclipse, Koxbox, Tsuyoshi Suzuki, Goa Gill, Alien Project, Astral Projection, Hallucinogen, Infected Mushroom, Juno Reactor, Sesto Sento, Astrix ja Man With No Name. Israel on yksi merkittävimmistä psytrancen tuottajamaista. Suomessa on muutamia ulkomailla tunnettuja alan edustajia, kuten Texas Faggott ja Squaremeat. Suomalaista psytrancea kutsutaan yleisesti termillä "suomisound" tai Suomessa "suomisaundi". Se on luonteeltaan usein humoristisempaa ja vapaamuotoisempaa kuin kansainvälinen psytrance ja samalla myös kauempana perinteisestä trancesta. == Artisteja == * 1200 Micrograms * Alien Boy * Alien Project * Astral Projection * Astrix * Astroschnautzer * Avalon * Beat Hackers * Bliss * Brethren * Cyber Cartel * Derango * Dreaml4nd * DNA * Eat Static * Elec3 * Electric Universe * Electrypnose * Entheogenic * Fungus Funk * Gataka * GMS * Hallucinogen * Headroom * Hilight Tribe * Human Dextroid * Hydraglyph * Hypersonic * Indra * Infected Mushroom * Janus Syndrome * Kindzadza * Kluster * Lost Buddha * MacDethix * Magoon * Melicia * MFG * Naked Tourist * Oforia * Opposite8 * Optokoppler * Penta * Phanatic * Protoculture * Psycraft * Psykovsky * Psysex * Sangeet * Silent Sphere * Sirius Isness * Skazi * Smuhg * Space Buddha * Space Cat * Space Monkey * Spectrum * Shpongle * Star-X * System Nipel * Talamasca * Triptych * Troll Scientists * Twisted Reaction * U-Recken * Vertical * Vibe Tribe * Vini Vici * Wizard Lizard * Wrecked Machines * XSI * Yab Yum == Lähteet == * www.psyshop.com * www.discogs.com == Aiheesta muualla == * Documentary "Mexicodelico" directed by Nacho Cox * Elixiria * Psynews *
Benedictus IX

Paavi Benedictus IX (s. noin 1012 – k. ehkä 1055, 1065 tai 1085) oli paavina ensimmäisen kerran elo–syyskuulta 1032 syyskuulle 1044, toisen kerran 10. maaliskuuta 1045 – 1. toukokuuta 1045 ja vielä kolmannen kerran lokakuulta 1047 heinäkuulle 1048.Hanska 2005, s. 320. Oikealta nimeltään hän oli Theophylactus. Hän oli Tusculumin kreivin Albrekt III:n poika ja paavi Benedictus VIII:n ja paavi Johannes XIX:n veljenpoika. Theopylactuksen isä hankki pojalleen paaviuden, joka myönnettiin tälle lokakuussa 1032 Johannes XIX:n kuoltua. On väitetty, että Benedictus olisi paaviksi tullessaan ollut vain kahdentoista. Jotkut lähteet väittävät hänen olleen vain yksitoistavuotias. Jos nämä väitteet pitäisivät paikkansa, hän olisi kaikkien aikojen nuorin paavi. Todennäköisesti hän oli kuitenkin 18–20-vuotias. Koska hänen tarkkaa syntymäaikaansa ei tiedetä, voidaan varmuudella sanoa vain, että hän on ollut yksi nuorimmista paaveista. Benedictus vietti varsin hurvittelevaa elämää, vaikka olikin teologisissa näkemyksissä ja tavanomaisissa kirkon toimissa täysin oikeaoppinen. Vuonna 1036 hänet pakotettiin pois Roomasta ja hän tarvitsi keisari Konrad II:n tukea palatakseen. Tammikuussa 1044 hänet pakotettiin taas lähtemään, ja hänen tilalleen tuli Sylvester III, jota joskus pidetään vastapaavina. Benedictuksen joukot palasivat huhtikuussa ja karkottivat kilpailijan. Benedictus luopui virasta kesäkuussa, mahdollisesti siksi että halusi mennä naimisiin. Hän myi paikkansa kummisedälleen, arkkipiispa Johannekselle (mahdollisesti yli 650 kilosta kultaa). Tämä nousi paaviksi Gregorius VI toukokuussa 1045. Ilmeisesti Benedictus pian katui kauppaa ja yritti suistaa Gregoriuksen vallasta. Myös Sylvester III palasi vaatimuksineen. Benedictus valloitti Rooman ja pysyi valtaistuimella kesäkuuhun 1046 asti. Kuningas Henrik III puuttui asioihin ja joulukuussa 1046 Sutriumin kirkolliskokouksessa, johon Benedictus ei osallistunut, Benedictukselta ja Sylvesteriltä riistettiin heidän asemansa ja Gregoriusta kehotettiin eroamaan. Saksalaisesta piispa Suidgerista tuli paavi Klemens II. Benedictus ei hyväksynyt tätä, ja kun Klemens II kuoli lokakuussa 1047, Benedictus palasi marraskuussa. Hänet kuitenkin karkotettiin heinäkuussa 1048 ja Poppo Bressanonelaisesta tuli Klemensin seuraaja Damasus II. Vuonna 1049 Benedictus ei suostunut vastaamaan syytteisiin kirkollisten virkojen myynnistä ja hänet julistettiin pannaan. Benedictuksen kohtalo on epäselvä. Hän on saattanut luovuttaa valtataistelun ja kuolla vuonna 1065 Grottaferratan luostarissa. Toisten lähteiden mukaan hän kuoli vuonna 1085. Paavi Pyhä Leo IX saattoi kumota hänen pannansa. Erään tiedon mukaan hän jatkoi tuen etsimistä paluutaan varten, mutta kuoli tammikuussa 1055 tai 1065. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:1010-luvulla syntyneet Luokka:1000-luvulla kuolleet
Nikolaus II

Paavi Nikolaus II (n. 990–27. heinäkuuta 1061) oli paavina joulukuusta 1058 – 27. heinäkuuta 1061.Hanska 2005: 320. Hänen oikea nimensä oli Gerard Burgundilainen. Kun hänet valittiin paaviksi, hän oli Firenzen piispa. Hänen valintansa takana olivat Hildebrand (myöhemmin paavi Pyhä Gregorius VII), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Agnes de Poitou ja Lothringenin herttua Godfrey, jotka vastustivat Rooman aatelisten ehdokas Benedictus X:tä. Nikolaus kruunattiin Roomassa 24. tammikuuta 1059, kun Benedit oli karkotettu. Hänen aikanaan paavina kirkkoa uudistavat Clunyn liikkeen muutokset jatkuivat. Varmistaakseen asemansa hän loi välittömästi yhteydet normanneihin, jotka olivat saaneet vakaan jalansijan Etelä-Italiasta. Uusi liitto vahvistettiin Melfissä, jossa Nikolaus II seuranaan Hildebrand, kardinaali Humbert ja Monte Cassinon apotti Desiderius myönsivät Robert Guiscardille Apulian, Calabarian ja Sisilian kreivikunnat sekä Rikhard Aversalaiselle Capuan ruhtinaskunnan vastineeksi valasta puolustaa kirkon oikeuksia. Sopimuksen ensimmäinen seuraus oli vastapaavi Benedictus X:n pakopaikan, Galeran kaupungin, valtaaminen normannien avulla ja paavin riippuvuuden lopettaminen roomalaisista aatelisista. Samaan aikaan paavi oli lähettänyt Peter Damianin ja Luccan piispa Anselmin Milanoon selvittämään selibaattia vaatineiden patariinien erimielisyyksiä arkkipiispan ja papiston kanssa. Tapaaminen oli voitto Nikolaukselle, kun Arkkipiispa Widon oli pakko hyväksyä lähettiläiden ehdot, joihin kuului Milanon alistaminen Roomalle. Tässä kirkolliskokouksessa tiukennettiin kirkonmiesten kuria ja ennen kaikkea siellä julistettiin, ettei maallisilla johtajilla ole oikeutta osallistua paavin valintaan (ks. investituurariita). ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:990-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1061 kuolleet
Europa (raketti)

Europa oli European Launcher Development Organisationin (ELDO) kantorakettiprojekti, joka alkoi 1960-luvun alussa ja päättyi epäonnistumiseen 1970-luvun alkupuolella. Iso-Britannia kehitti 1950-luvulla oman keskimatkan ydinohjuksensa Blue Streakin. Ohjuksen suunnittelussa britit saivat käyttöönsä yhdysvaltalaisen Atlas-ohjuksen tietotaitoa. 1960-luvun alussa Blue Streak oli asejärjestelmänä auttamattoman vanhentunut: se piti tankata ennen laukaisua ja tämä olisi johtanut nk. vastaiskuun ennen vastapuolen ohjusten lähettämistä. Iso-Britannia ehdotti oman ohjusteollisuutensa työllisyyden tukemiseksi eurooppalaisen kantoraketin rakentamista. Ranska, Saksa ja Italia hyväksyivät idean. Tämä synnytti European Launcher Development Organisationin eli ELDOn vuonna 1964. ELDO alkoi kehittää Europa-nimistä kantorakettia, joka oli kolmivaiheinen. Ensimmäisestä rakettivaiheesta vastasi Iso-Britannia, se oli Blue Streak. Toinen rakettivaihe, joka oli nimeltään Coralie, perustui ranskalaisen Diamant-kantoraketin rakettimoottoriin. Kolmannen vaiheen kehitti Pohjois-Saksassa ERNO-yhtiö. Italia lupautui valmistamaan raketin nokkakartion ja koesatelliitin. Europa-raketin koelaukaisuja tehtiin ensin Woomerassa Australiassa. Koelaukaisut epäonnistuivat. Vain Blue Streak -rakettivaihe toimi joka laukaisuyrityksessä moitteettomasti. Ensimmäinen laukaisu oli elokuussa 1967. Viimeinen laukaisu tehtiin Kourousta Etelä-Amerikasta. Europan seuraajaksi kaavailtiin ELDOn piirissä L3S-rakettia. ELDO oli kuitenkin tuolloin luhistumassa ja toisaalta yhdistymässä ESROn kanssa Euroopan avaruusjärjestöksi. Ranskan CNES kehitti LS3-raketin hyvin pitkälle omin neuvoin ennen kuin toi sen Ariane 1-nimisenä ESA:n ohjelmaksi. == Hankkeet== Europa-ohjelma jakautui kolmeen hankkeeseen: * Europa 1: neljä epäonnistunutta laukaisua * Europa 2: yksi epäonnistunut laukaisu * Europe 3: peruutettiin, ei laukaisuyrityksiä ==Europa kantoraketin laukaisut == Lento Pvm Malli Vaihe Laukaisupaikka 01 5\. kesäkuuta 1964 Europa 1 1 Woomera 02 20\. lokakuuta, 1964 Europa 1 1 Woomera 03 22\. maaliskuuta 1965 Europa 1 1 Woomera 04 24\. toukokuuta 1966 Europa 1 1 Woomera 05 15\. marraskuuta 1966 Europa 1 1 Woomera 06 4\. elokuuta 1967 Europa 1 2 Woomera 07 5\. joulukuuta 1967 Europa 1 2 Woomera 08 30\. marraskuuta 1968 Europa 1 3 Woomera 09 31\. heinäkuuta 1969 Europa 1 3 Woomera 10 6\. kesäkuuta 1970 Europa 1 3 Woomera 11 5\. marraskuuta 1971 Europa 2 4 Guyanan avaruuskeskus ==Aiheesta muualla== Luokka:Kantoraketit
Gregorius VI

Paavi Gregorius VI oli paavina 1. toukokuuta 1045 – 20. joulukuuta 1046.Hanska 2005: 320. Hänen oikea aikaisempi nimensä oli Johannes Gratianus. Hän oli maineeltaan oppinut ja oikeamielinen. Gregorius seurasi paavina Benedictus IX:tä, joka myi paaviuden Gregoriukselle suuresta summasta rahaa. Gregorius myös osti pois kilpailijansa Sylvester III:n ja Johannes XX:n. Keisari Henrik III:n joulukuussa 1046 pitämässä Sutrumin kirkolliskokouksessa Gregoriusta syytettiin kirkollisten virkojen kauppaamisesta, minkä hän suoraan myönsi, joten hänen valintansa tuomittiin epäviralliseksi. Tämä johti hänen arvonsa alentamiseen, minkä jälkeen hän vetäytyi Saksaan, missä hän kuoli seuraavana vuonna 1047. Gregoriuksen seuraaja oli Klemens II. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1048 kuolleet
Pegasus (raketti)

Pegasus on kolmivaiheinen, kiinteää ajoainetta käyttävä kantoraketti. Se on toistaiseksi ainoa lentokoneesta laukaistava siivellinen kantoraketti. Lentokone on laukaisujärjestelmän neljäs vaihe. Pegasus-raketin kehitti ja sitä tuottaa vuonna 1982 perustettu yhdysvaltalainen Orbital Sciences Corporation (OSC). Raketin ensilento tapahtui 5. huhtikuuta 1990. Sen perusversion viimeinen lento tapahtui 9. lokakuuta 2000. Sillä tehtiin kaikkiaan 10 laukaisuyritystä, joista 9 onnistui. Myöhemmin käytössä on ollut kehittyneempi versio Pegasus XL. == Tekniset tiedot == * Massa: 23 130 kilogrammaa * Pituus: 16,9 metriä * Halkaisija: 1,27 metriä * Kärkiväli: 6,7 metriä * Suurin työntövoima: 486 640 newtonia Kuljetuslentokoneena toimi aluksi Boeing B-52, nyttemmin Lockheed L-1011. Se pudottaa raketin 12 kilometrin korkeudesta. Raketilla voidaan laukaista 375 kilogrammaa painavia piensatelliitteja 200 kilometriä korkealle kiertoradalle. == Aiheesta muualla == * Encyclopedia Astronautica * Orbital Sciences Corporation * Pegasus Rocket * Pegasus Mission History Luokka:Kantoraketit
Noviisi

pienoiskuva|Kaksi nunnaa Sevillassa, Espanjassa. Vasemmanpuoleinen on noviisi, minkä takia myös asu eroaa toisesta asusta. Noviisi tarkoittaa kirkollisessa kielenkäytössä kilvoituselämää luostarissa harjoittelevaa miestä tai naista, joka ei ole vielä tehnyt pysyvää päätöstä asettua asumaan luostariin. Noviisi on munkki- tai nunnakokelas. Perinteisesti luostarin johtaja (ortodoksisessa kirkossa igumeeni, katolisessa kirkossa apotti) voi ottaa harkintansa mukaan kokelaaksi eli noviisiksi täysi-ikäisiä, sitoumuksista vapaita henkisesti tasapainoisia ihmisiä. Perinteisesti noviisiaika on kolme vuotta. Voimassa olevan katolisen kirkko-oikeuden (Corpus iuris canonici) mukaan novisiaatin tulee kestää vähintään vuoden ajan. Eräissä sääntökunnissa pidempi novisiaatti on yleinen. Novisiaattia edellyttää kausi postulanttina, jolloin sääntökuntaelämästä kiinnostuneet voivat tutustua joidenkin kuukausien ajan elämään sääntökunnan jäsenenä. == Katso myös == *munkki *nunna == Lähteet == Luokka:Kristillinen luostarilaitos
Genrih Altšuller

Lihavoitu teksti'Genrih Saulovitš Altšuller' () (15. lokakuuta 1926 Taškent, Uzbekistan, Neuvostoliitto – 24. syyskuuta 1998 Petroskoi, Karjalan tasavalta, Venäjä) oli luovuuden tutkija ja tieteiskirjailija, hän työskenteli Neuvostoliitossa ja Venäjällä. Altšuller laski perustan luovuusteorialle, jonka kansainvälisesti vakiintunut nimi on TRIZ. Lyhenne tulee venäjän sanoista "teorija rešenija izobretatelskih zadatš", jotka tarkoittavat teknisen ongelmanratkaisun teoriaa. Englanninkielinen käännös on "The Theory of Inventive Problem Solving", mutta tavallisesti puhutaan TRIZistä. Altshuller osoitti, että tekniset järjestelmät kehittyvät tiettyjen sääntöjen mukaan. Löydettyjä säännönmukaisuuksia voi hyödyntää uuden tekniikan kehittämisessä. TRIZ on 1990-luvulta alkaen levinnyt etenkin Yhdysvalloissa, Japanissa, Koreassa ja Keski-Euroopassa. Teoriaa on alettu soveltaa myös erilaisten ei-teknisten ongelmien ratkaisemiseen. Luokka:Neuvostoliittolaiset tieteiskirjailijat Luokka:Neuvostoliittolaiset tieteilijät Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Mittabosoni

Mittabosonit ovat alkeishiukkasia, jotka välittävät perusvuorovaikutusta, joka liittyy johonkin jatkuvaan sisäiseen symmetriaan. Hiukkasfysiikan standardimallin mittabosoneihin kuuluvat sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävä fotoni, heikkoa vuorovaikutusta välittävät W- ja Z-bosonit sekä vahvaa vuorovaikutusta välittävä gluoni. Standardimallin mittabosonit Standardimallin mittabosonit Hiukkanen Vuorovaikutus fotoni sähkömagneettinen vuorovaikutus W- ja Z-bosonit heikko vuorovaikutus gluoni vahva vuorovaikutus Jos vuorovaikutuksen taustalla oleva symmetria on tarkka, on vastaava mittabosoni massaton. Mikäli symmetria on rikkoutunut, voivat mittabosonit saada massan (ns. Higgsin mekanismi). Fotoni ja gluonit ovat massattomia, kun taas W- ja Z-bosonit ovat massallisia. Mittabosonien spin on aina kokonaisluku, kuten muillakin bosoneilla. Kaikkien edellä mainittujen bosonien spin on 1. Usein oletetaan, että myös gravitaatiota välittäisi mittabosoni, gravitoni, jonka spin olisi 2. Gravitonit käsittävää kvanttigravitaation teoriaa ei toistaiseksi ole onnistuttu muotoilemaan matemaattisesti mielekkäällä tavalla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Particle Data Group – Gauge and Higgs Bosons * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Seitsenottelu

Seitsenottelu on moniottelulaji, joka koostuu seitsemästä yleisurheilulajista. Seitsenottelu kilpaillaan kahden päivän aikana. Olympialajina seitsenottelu on ollut vuodesta 1984. Ulkoratojen arvokilpailuissa vain naiset kilpailevat seitsenottelussa, kun miehet kilpailevat kymmenottelussa. == Historia == Naiset ovat kilpailleet seitsenottelussa 1980-luvun alun jälkeen, jolloin se korvasi viisiottelun naisten ulkoratojen moniotteluna. Kalevan kisoissa seitsenottelu oli ensimmäisen kerran lajina vuonna 1981. Sisäradoilla naisten nykyinen kilpailumuoto on viisiottelu. ==Lajit== Naiset kilpailevat seitsenottelussa ulkoradoilla. 1\. päivä: * 100 m aidat * korkeushyppy * kuulantyöntö * 200 m juoksu 2\. päivä: * pituushyppy * keihäänheitto * 800 m juoksu Miehet kilpailevat seitsenottelussa sisäradoilla. 1\. päivä: * 60 m juoksu * pituushyppy * kuulantyöntö * korkeushyppy 2\. päivä: * 60 m aidat * seiväshyppy * 1000 m juoksu ==Pisteytys== Pisteytys on samankaltainen kummassakin versiossa. Jokaisesta lajista urheilijoille jaetaan pisteet tuloksensa mukaan. Suurimman pistemäärän viimeisen lajin jälkeen kerännyt urheilija voittaa kilpailun. == Maailmanennätys == Seitsenottelun maailmanennätys on tällä hetkellä: * 7291, Jackie Joyner-Kersee, 24. lokakuuta 1988, Soul == Lähteet == *
Luna 1

Luna 1 () oli Neuvostoliiton tammikuussa 1959 lähettämä avaruusluotain, joka ensimmäisenä miehittämättömänä avaruuslaitteena ohitti Kuun läheltä. Tarkoitus oli osua Kuuhun, mutta tässä ei onnistuttu. Luna 1:ssä oli tieteellisiä laitteita, jotka mittasivat muun muassa Auringon hiukkassäteilyä. Se oli Luna- ohjelman ensimmäinen onnistunut laukaisu. Luna 1 on vieläkin avaruudessa. Pallomaisen, antenneja täynnä olevan avaruusluotaimen massa oli 361 kg. Sen läpimitta oli 1,2 metriä. Luotaimessa ei ollut radankorjausmoottoreita, ja sen lentorata riippui kantoraketin ohjausjärjestelmästä. Suurin osa luotaimen massasta koostui paristoista.Westman 1995 s. 58 Luotaimen perässä oli kiinni viimeinen rakettivaihe Blok E. Luotain sisälsi radiolaitteiston, seurantalähettimen, kaukomittausjärjestelmän (telemetria) ja lukuisia planeettojenvälisen avaruuden mittalaitteita mukaan lukien magnetometri, geigerlaskuri, tuikelaskuri ja mikrometeoroidilaskuri. == Luotaimen matka == Luna 1 -kuuluotain laukaistiin 2. tammikuuta 1959 kello 16.41.21 UTC kohti Kuuta. Sen kantorakettina oli R-7 eli 8K72. 2. tammikuuta 1959 Luna 1 saavutti ensimmäisenä ihmisen tekemänä avaruuslaitteena Maan pakonopeuden kun se irtautui 1472 kg painavasta kantoraketin kolmannesta vaiheesta. Kolmas vaihe (pituus 5,2 m, halkaisija 2,4 m) kulki luotaimen kanssa samalla radalla. 3. tammikuuta, ollessaan 113 000 km:n etäisyydellä Maasta, Luna 1 laski mukanaan kulkevasta Blok E -vaiheesta 1 kg:n natriumkaasupäästön, mikä teki luotaimesta myös ensimmäisen keinotekoisen komeetan, kun Auringon säteily viritti natriumatomit. Tämä oranssinvärisenä hehkuva kaasuhuntu näkyi Intian valtameren yllä kuudennen kirkkausluokan tähden voimakkuudella ja auttoi tähtitieteilijöitä luotaimen seuraamisessa. Se oli samalla myös tieteellinen koe kaasun käyttäytymisestä avaruudessa. Luna 1 ohitti Kuun 4. tammikuuta 1959 5 995 kilometrin etäisyydeltä 34 tuntia laukaisun jälkeen. Siitä se jatkoi Aurinkoa kiertävälle radalle "Kuuraketti ohittaa kuun ja jäänee kiertämään aurinkoa", Helsingin Sanomat 4.1.2009 - 3.1.1959 50-vuotisartikkeli Maan ja Marsin väliin. thumb|273x273px|Luna 1 museossa Moskovassa, Venäjällä, vuonna 2011. Kesäkuussa yritettiin vastaavanlainen Luna 1959A lähettää kohti Kuuta, mutta se ei ohjauslaitteiston vian vuoksi onnistunut pääsemään edes Maan kiertoradalle. == Tieteellinen anti == Luotaimen avulla saatiin uutta tietoa Maan säteilyvyöhykkeestä ja ulkoavaruudesta. Kuulla ei havaittu mitattavaa magneettikenttää ja aurinkotuulen, Auringon ionisoituneen plasmavirtauksen, havaittiin virtaavan aurinkokunnassa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Miehittämättömät avaruuslennot Luokka:Luna-ohjelma Luokka:Vuoden 1959 avaruustoiminta
Puolukat

thumb|Kolme Vaccinium-sukuun kuuluvaa lajia: oikeassa yläkulmassa juolukka (Vaccinium uliginosum), keskivasemmalla mustikka (Vaccinium myrtillus), vasemmassa alakulmassa puolukka (Vaccinium vitis-idaea). Puolukat (Vaccinium) on kanervakasveihin (Ericaceae) kuuluva kasvisuku, joka käsittää sekä varsinaiset puolukat että mustikat, karpalot ja juolukat. Karpalot erotetaan toisinaan omaksi suvukseen Oxycoccus. Ryhmä on polyfyleettinen, ja joutunee siten tulevaisuudessa uudelleenmääriteltäväksi. Sukuun kuuluu monivuotisia varpuja, jotka kasvavat toisinaan maanmyötäisesti. Lehtiasento on kierteinen, ja lehdet ovat usein talvivihreitä. Kukat ovat kaksineuvoisia ja nuokkuvia. Kukkien verhiö on pieni ja liuskainen. Teriö on yhdislehtinen, neli- tai viisilukuinen. Marja on sininen tai punainen, joskus harvoin valkoinen. Kaikki viihtyvät vähäkalkkisilla mailla. == Luokittelu == Puolukat jaetaan 33 sektioon, joihin kuuluu yhteensä 150–450 lajia: * Incertae sedis ** Vaccinium membranaceum – lännenmustikka ** Vaccinium ovalifolium – soikkomustikka ** Vaccinium praestans – hurmemustikka * Batodendron * Brachyceratium * Bracteata ** Vaccinium cercidifolium ** Vaccinium horizontale ** Vaccinium summifaucis * Ciliata * Cinctosandra * Conchophyllum ** Vaccinium nummularia * Cyanococcus ** Vaccinium angustifolium – kanadanmustikka ** Vaccinium corymbosum – pensasmustikka ** Vaccinium tenellum * Cyanophtalmos * Disterigmopsis * Eococcus ** Vaccinium fragile ** Vaccinium meridionale * Epigynium * Galeopetalum ** Vaccinium caudatifolium ** Vaccinium gaultheriifolium * Hemimyrtillus ** Vaccinium cylindraceum – azorienmustikka ** Vaccinium hirtum – punamustikka ** Vaccinium padifolium – madeiranmustikka ** Vaccinium smallii – idänmustikka * Herpothamnus ** Vaccinium crassifolium * Macropelma ** Vaccinium dentatum ** Vaccinium reticulatum * Monanthos * Myrtillus ** Vaccinium deliciosum ** Vaccinium myrtillus – mustikka eli kangasmustikka ** Vaccinium parvifolium * Nemochaeton * Neojunghuhnia * Nesococcus * Neurodesia ** Vaccinium crenatum * Oarianthe ** Vaccinium finisterrae ** Vaccinium leptospermoides * Oreades ** Vaccinium poasanum * Oxycoccoides * Oxycoccus ** Vaccinium macrocarpon – amerikankarpalo ** Vaccinium oxycoccos – isokarpalo ** Vaccinium microcarpum – pikkukarpalo * Pachyanthum * Polycodium * Praestantia * Pseudocephalanthos * Pseudodisterigma * Pyxothamnus ** Vaccinium consanguineum ** Vaccinium floribundum * Rigiolepis ** Vaccinium filiforme ** Vaccinium lancifolium * Vaccinium ** Vaccinium uliginosum – juolukka eli taigajuolukka * Vitis-idaea ** Vaccinium vitis-idaea – puolukka eli taigapuolukka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Puolukat (Vaccinium) * Funet: Puolukat (Vaccinium) * iNaturalist: Puolukat (Vaccinium) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Vaccinium * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Vaccinium * United States Department of Agriculture (USDA): Vaccinium * Flora of China: Vaccinium *
Pensasmustikka

Pensasmustikka (Vaccinium corymbosum) on Pohjois-Amerikasta peräisin oleva mustikan lähisukulainen. Se kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa, mutta nykyisin myös viljeltynä muissakin maanosissa. Vaccinium-suvun kasvit kuuluvat kanervakasveihin. Pensasmustikka kasvaa jopa kaksi metriä korkeaksi. == Pensasmustikka viljelyskasvina == Pensasmustikka on sukunsa lajeista yleisimmin viljelty. Sen viljelys ja jalostus aloitettiin Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa. Nykyisin sitä viljellään myös Euroopassa, eniten Lüneburgin alueella Saksassa, sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Suomessa sen viljelystä kokeili ensimmäisenä Olavi Meurman 1940-luvulla Piikkiössä. 1960-luvulla sitä ryhdyttiin jalostamaan. Risteyttämällä se juolukan kanssa siitä on saatu kehitetyksi paremmin talvea ja kasvitauteja kestäviä lajikkeita. Pensasmustikka viihtyy happamassa maaperässä ja puolivarjossa tai auringossa. Se on pidettävä tuulelta suojassa, mutta se kestää pakkasta melko hyvin -25 asteeseen asti. Kasvualustaa voi parantaa esimerkiksi rodomullalla tai kahvinpuruilla jotka tuovat maaperään pensasmustikan tarvitsemaa happamuutta (pH 4,5 – 5,5). Pensasmustikkaa on hyvä lannoittaa alppiruusuille tai perunalle tarkoitetuilla lannoitteilla. Pensasmustikka alkaa tuottaa satoa noin parivuotiaana, mutta parhaimmillaan sadontuotanto on kuudesta vuodesta eteenpäin. Satoa voidaan saada jopa 10 l per pensas. Pensasmustikan marjat eivät ole niin mehukkaita ja aromisia kuin tavallisen mustikan. Sitä vastoin marjat ovat kookkaampia, mutta hedelmäliha on väritöntä ja siemenet puuttuvat. Mustikkapensaat pidetään sopivan harvana leikkaamalla.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut Palat, Reader's Digest Ab, 1981.. Pölyyntymistä parantaa kahden lajikkeen, esimerkiksi Alvarin ja Ainon, rinnakkain kasvattaminen. Kuva:Vaccinium corymbosum0.jpg | kukkia Kuva:Vaccinium corymbosum(01).jpg | marjoja ja lehtiä Kuva:Vaccinium corymbosum Strauch.jpg | kasvutapa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Pensasmustikka (Vaccinium corymbosum) * Luokka:Puolukat Luokka:Viljeltävät ravintokasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karpalo

Karpalo voi viitata seuraaviin asioihin: * karpalo, Vaccinium-suvun kasvilajit ** isokarpalo (Vaccinium oxycoccos) ** pikkukarpalo (Vaccinium microcarpum) ** amerikankarpalo (Vaccinium macrocarpon) * Karpalo, yhtye * Karelian Pallo (lyh. Karpalo), jalkapalloseura. * Sukunimenä: ** Olavi Karpalo (1916–1988), suomalainen SS-vapaaehtoinen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kanadantuija

Kanadantuija (Thuja occidentalis) on sypressikasveihin kuuluva havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Kanadan kaakkoisosassa ja Yhdysvaltojen koillisosassa. Kanadantuija oli varhaisimpia Pohjois-Amerikasta Eurooppaan tuotuja puita (noin vuonna 1566). == Kuvaus == Kanadantuija kasvaa yleensä 10–20 metrin korkuiseksi ja 40 cm paksuksi. Suurin tunnettu yksilö on 34 metriä pitkä ja halkaisijaltaan 175 cm. Kaarna on punaruskeaa, uurteista ja siitä irtoaa kapeita pitkittäisiä suikaleita. Vanhin tunnettu elävä yksilö on yli tuhatvuotias, mutta kuolleesta puusta on laskettu yli 1 500 vuosirengasta.Gymnosperm Database: Thuja occidentalis Nämä vanhat yksilöt ovat iästään huolimatta pienikokoisia ja kitukasvuisia kasvupaikastaan johtuen. == Kasvupaikat == Kanadantuijan kasvupaikkoja ovat kosteat metsät, suot, jokien ja järvien rannat, rinteet ja jyrkänteet. Kanadantuija voi olla tietyissä kasvuolosuhteissa erittäin pitkäikäinen puu. Huomattavan vanhoja yksilöitä kasvaa jyrkänteillä, missä ne ovat suojassa metsäpaloilta ja sitä ravinnokseen käyttäviltä hirvieläimiltä. == Käyttö == Kanadantuijaa käytetään yleisesti koristekasvina esimerkiksi aitakasvina, puistoissa ja hautausmailla. Lajikkeita on jalostettu yli 120. == Lajikkeita == *kartiotuija, ('Pyramidalis', 'Pyramidalis Compacta') *kultatuija, ('Europe Gold', 'Golden Globe') *pallotuija, ('Danica', 'Globosa') *pilarituija ('Columna', 'Fastigiata') *timanttituija ('Smaragd') == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Kanadantuija (Thuja occidentalis) *Arboretum Mustila: Thuja occidentalis – kanadantuija *ITIS: Thuja occidentalis *United States Department of Agriculture (USDA): Thuja occidentalis *Flora of China: Thuja occidentalis *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Thuja occidentalis Luokka:Tuijat