Huhtia–Pyhäjärvi

Huhtia–Pyhäjärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Se kuuluu Jämsän reitin Kintauksen haaraan. Myös Jämsässä on Huhtia-niminen järvi. == Maantietoa == Huhtia–Pyhäjärvi on 3,0 kilometriä pitkä, 2,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 192 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Järven seutu on mäkimaata, jossa pohjoispuolella kohoavat mäkien rinteet laskeutuvat veteen asti. Länsirannasta kohoava Palvavuori kohoaa 220 metrin korkeuteen mpy. ja se näkyy selvästi järvelle. Samoin tekee koillispuolella yhtä korkeana kohoavana Rahamäki. Huhtiaa ja Pyhäjärveä yhdistävä vesiväylä on kapea, niitä erottaa pohjoiseen työntyvä Kiviniemi. Huhtia on huomattavasti Pyhäjärveä suurempi. Järvi on rannoiltaan muodokas, ja siinä on useita pitkiä ja kapeita lahtia, kuten luoteeseen suuntaava Palvalahti, jonka pohjoispuolitse kulkee Petäjävedentie. Järvellä on 11 saarta, joiden yhteispinta-ala on 20,8 hehtaaria, mikä tekee 11 % järven pinta-alasta. Saarista kaksi ovat alle aarin kokoisia, seitsemän on alle hehtaarin, ja kaksi on yli hehtaarin kokoisia. Suurin saari on pääaltaan keskellä sijaitseva yli viidentoista hehtaarin laajuinen Isosaari. Muita saaria ovat Pienisaari, Ykspuinen, Pyöreäsaari, Pieni Jänsissaari, Jänissaari ja Kalliosaari. Pyhäjärvi puolestaan on lähes saareton. Huhtia–Pyhäjärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,26 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00326 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys löytyy Palvalahden syvänteessä oleva 9,4 metriä. Järven itäisessä osassa on noin kahdeksan metriä syvää. Pyhäjärveä ei ole luodattu. Järven rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä. Orivesi–Jyväskylä- rautatie seuraa Huhtian pohjoisrantojen rantaviivaa tiukasti, kun taas valtatie 18 kulkee hieman kauempana rannasta. Parin kilometrin päässä lännessä sijaitsevalla Petäjäveden kirkonkylän asutus ei ylety järvelle. == Vedenlaatu == Huhtian vedenlaatu luokiteltiin 2000-luvun alussa hyväksi, Pyhäjärven laatu luokiteltiin puolestaan erinomaiseksi. == Vesistösuhteet == Huhtia–Pyhäjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Huhtian alueeseen (14.551) se kuuluu. Suurin tulojoki on Ala-Kintauksesta alkava laskjoki, joka virtaa matkallaan padotun Kipposen (31 ha) läpi. Pian padon ja naulatehtaan ohitettuaan joki muodostaa Rautajalan (6 ha) järven, johon pohjoisesta tuleva ja Salmijärven kautta virtaava Saukkopuro laskee. Huhtian itäpäähän tulee idästä virtaava Koisjärvenjoki, joka laskee Huhtiaan Pajulammen (8 ha) kautta. Koisjärvenjoen valuma-alueella (14.558 ) sijaitsevat esimerkiksi Pieni Koisjärvi (19 ha) ja Iso Koisjärvi (54 ha). Muita Huhtiaan laskevia tulo-ojia ovat Saarijärvestä alkava oja, joka laskee Palvalahden suulle, ja Virattomanpuro, joka laskee Pyhäjärven eteläpäähän Pyhälahteen. Huhtian laskujoki Könkköjoki on samalla Ala-Kintauksen (721 ha) laskujoki. Se laskee Jämsänvesi–Petäjänveden Karikkoselkään useiden koskien kautta. Huhtia–Pyhäjärven vedenpinta sijaitsee 127,8 metrin korkeudella mpy., joten puolentoista kilometrin matkalla kertyy joelle pudotusta 16,7 metriä. == Lähteet == Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Ala- Kintauksen valuma-alue