Arvonimet Suomessa

Arvonimi on Suomessa kansalaiselle myönnetty julkisen arvonannon osoitus tämän yhteiskunnan hyväksi tekemästä työstä. Arvonimiä on käytössä noin sata. Arvonimeen ei liity oikeuksia eikä velvollisuuksia. Arvonimestä on maksettava vero. == Arvonimien myöntäminen == Arvonimet myöntää tasavallan presidentti. Arvonimilautakunta antaa arvonimiasioista lausuntonsa presidentille. Arvonimilautakunnan puheenjohtajana toimii pääministeri, ja hänen lisäkseen lautakuntaan kuuluu seitsemän jäsentä, jotka nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Arvonimilautakunnan jäsenten tulee edustaa yhteiskunnallisten asioiden, kulttuurin ja elinkeinoelämän erityisen hyvää asiantuntemusta. Lautakunnan jäseneksi ei voida nimittää henkilöä, joka on nimityshetkellä täyttänyt 66 vuotta. Arvonimilautakunnan jäsenet ovat yleensä olleet pitkäikäisiä; esimerkiksi professori Matti Klinge kuului lautakuntaan yhteensä 24 vuotta vuosina 1982–2006.Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2008, s. 220–225. Helsinki: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-21207-2. Suoranaisena jatkona suuriruhtinaskunnan ajan arvonimikäytännölle Suomessa tasavallan presidentti voi jakaa erilaisia arvonimiä ”todellisen viran niitä seuraamatta”. Tämä perustuu nykyään julkisista arvonannon osoituksista annettuun lakiin (1215/1999) ja sen nojalla annettuun asetukseen arvonimistä (381/2000). Kaiken kaikkiaan arvonimiä on myönnetty itsenäisyyden aikana (vuodesta 1918 lähtien) noin 13 000. Arvonimeä haetaan tasavallan presidentiltä kirjallisesti perustellulla hakemuksella. Hakijana voivat olla yksityiset henkilöt tai organisaatiot, jotka maksavat myös veron arvonimestä. Henkilölle haetun arvonimen tulee mahdollisuuksien mukaan kuvata hänen elämäntyötään. Arvonimiä koskevan asetuksen mukaan myöntämisen edellytyksiä ovat arvonimen saajan hyvämaineisuus ja nuhteettomuus. Rajoituksia on kolme: henkilö ei voi esittää arvonimeä itselleen, arkkiatrin arvonimi voi olla Suomessa vain yhdellä henkilöllä kerrallaan ja pitäjänneuvoksen arvonimen haltijana voi samassa kunnassa olla vain yksi henkilö kerrallaan. Arvonimen myöntämisen edellytyksenä on myös saajan suostumus. Käytännössä kuitenkin hyvin harva on kieltäytynyt hänelle tarjotusta arvonimestä. SDP:n kärkipoliitikot Rafael Paasio ja Kalevi Sorsa kieltäytyivät heille ehdotetusta valtioneuvoksen arvonimestä vedoten työväenliikkeen perinteisiin. Myöhemmin Nokian pääjohtaja ja Shellin hallituksen puheenjohtaja Jorma Ollila ei ole suostunut ottamaan vastaan hänelle tarjottua vuorineuvoksen arvonimeä. ==Muuta tietoa== Perinnöllisiä aatelin arvonimiä ei enää Suomessa myönnetä, mutta suvut, jotka on aikaisemmin aateloitu, voivat edelleen käyttää arvonimiään. Mitään erioikeuksia aatelilla ei Suomessa eikä muualla Euroopassa enää ole lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttia, jossa ylähuoneen pääreillä edelleen on hieman lainsäädäntövaltaa. Tuomarinkoulutuslautakunta myöntää auskultoinnin hyväksytysti suorittaneelle juristille varatuomarin arvonimen. Käräjäoikeuden lautamiehistä annetun lain (675/2016) nojalla laamanni (käräjäoikeuden päällikkötuomari) voi myöntää lautamiehelle tunnustukseksi pitkästä ja ansiokkaasta (käytännössä ainakin kahdeksan tai yhdeksän vuotta kestäneestä) toiminnasta herastuomarin arvonimen. Suomen hallintobyrokratiassa ministeriöiden korkeita virkamiehiä kutsutaan myös neuvoksiksi, ja tällöin on kyseessä virkanimike eikä arvonimi. Tällaisia virkanimikkeitä ovat muun muassa finanssineuvos, hallitusneuvos, maatalousneuvos ja teollisuusneuvos. Suomen evankelisluterilaisen kirkon korkeiden viranhaltijoiden virkanimike on kirkkoneuvos. Joidenkin perinteisten kestävyysurheilutapahtumien järjestäjät kutsuvat urheiluun liittyvissä yhteyksissä tapahtumaan toistuvasti osallistuneita kuntourheilijoita neuvoksiksi. Siten Finlandia-hiihdon 15 kertaa suorittanut hiihtäjä on hiihtoneuvos ja Helsinki City Marathonin 10 kertaa juossut maratoonari on maratonneuvos. Nämä eivät ole varsinaisia arvonimiä. == Käytössä olevat suomalaiset arvonimet == Suluissa olevat summat tarkoittavat arvonimestä maksettavan veron määrää. Jälkimmäinen summa osoittaa veron määrän silloin, kun arvonimen saaja on päätoimisessa virka- tai työsuhteessa taikka muussa siihen verrattavassa palvelussuhteessa valtioon, kuntaan tai kirkkoon. Muussa tapauksessa veroa maksetaan edellisen summan mukaan. Veron maksaa arvonimeä esittänyt taho, ei arvonimen saaja itse.Laki arvonimistä suoritettavasta verosta (21.12.2001) # ryhmä (vero ) :: valtioneuvos :: vuorineuvos # * ryhmä (vero ) :: energianeuvos :: erikoislähettiläs :: kauppaneuvos :: liikenneneuvos :: maanviljelysneuvos :: matkailuneuvos :: merenkulkuneuvos :: metsäneuvos :: ministeri :: rahoitusneuvos :: teollisuusneuvos :: valtiopäiväneuvos :: viestintäneuvos :: ylipormestari # * ryhmä (vero ) :: apteekkineuvos :: insinöörineuvos :: vakuutusneuvos :: yrittäjäneuvos # * ryhmä (vero ) :: kaupunginjohtaja :: kaupunkineuvos # * ryhmä (vero ) :: arkkiatri :: laamanni :: maaneuvos :: patenttineuvos :: rakennusneuvos :: ylisosiaalineuvos # * ryhmä (vero ) :: kanslianeuvos :: lehdistöneuvos :: maakuntaneuvos :: professori :: sairaalaneuvos # * ryhmä (vero ) :: budjettineuvos :: eläinlääkintöneuvos :: eräneuvos :: hallitusneuvos :: kalastusneuvos :: kenttäpiispa :: kulttuurineuvos :: kunnallisneuvos :: liikuntaneuvos :: lääkintöneuvos :: maanmittausneuvos :: metsätalousneuvos :: museoneuvos :: nuorisoasiainneuvos :: poliisineuvos :: pääkonsuli :: satamaneuvos :: työsuojeluneuvos :: verotusneuvos :: ympäristöneuvos # * ryhmä (vero ) :: ammattikasvatusneuvos :: balettineuvos :: elokuvaneuvos :: järjestöneuvos :: kalatalousneuvos :: kamarineuvos :: kaupallinen neuvos :: kihlakunnanneuvos :: kiinteistöneuvos :: kirjapainoneuvos :: kirjastoneuvos :: korkeakouluneuvos :: kotiseutuneuvos :: kotitalousneuvos :: kotiteollisuusneuvos :: kouluneuvos :: kunnanjohtaja :: käsityöneuvos :: luotsineuvos :: lähetystöneuvos :: musiikkineuvos :: opetusneuvos :: pitäjänneuvos :: pormestari :: puutarhaneuvos :: revisioneuvos :: seurakuntaneuvos :: sosiaalineuvos :: taideneuvos :: talousneuvos :: teatterineuvos :: terveydenhuoltoneuvos :: uittoneuvos # * ryhmä (vero ) :: yliagronomi :: yliarkkitehti :: yli-insinööri :: yli-intendentti :: ylimetsänhoitaja # * ryhmä (vero ) :: konsuli :: lähetystösihteeri :: taloustirehtööri :: ylikamreeri :: ylirakennusmestari # * ryhmä (vero ) :: rehtori :: varakonsuli # * ryhmä (vero ) :: yliopettaja # * ryhmä (vero ) :: asessori :: eläinlääkintöasessori :: lehtori # * ryhmä (vero ) :: intendentti :: kamreeri :: postimestari :: rovasti :: sotakamreeri # * ryhmä (vero ) :: lentokapteeni # * ryhmä (vero ) :: director cantus :: director musices \---- Viimeksi arvonimiluetteloa on muutettu tasavallan presidentin asetuksella syyskuussa 2017.Tasavallan presidentin asetus (615/2017) Tätä välittömästi edeltänyt muutos luetteloon tehtiin tammikuussa 2012.Tasavallan presidentin asetus (37/2012) Vuonna 2024 valtioneuvosto esittää arvonimiksi kahdeksaa uutta neuvosnimikettä: eurooppaneuvos, hyvinvointineuvos, hyvinvointipalveluneuvos, kansainvälisen yhteistyön neuvos, lääkehuoltoneuvos, pelastusneuvos, tapahtumaneuvos ja varhaiskasvatusneuvos. == Katso myös == * Luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana myönnetyistä arvonimistä == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == *Laki julkisen arvonannon osoituksista (23.12.1999/1215). Finlex. *Tasavallan presidentin asetus arvonimistä (20.4.2000/381). Finlex. *