EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paalutus

thumb|Paalutuskone Paalutus on pohjarakennustekniikka, jonka avulla perustuksilta/yläpuolisilta rakenteilta tulevat kuormat siirretään kantavaan/tiiviiseen maaperään tai kallioon. Paalutus mahdollistaa erilaisten rakenteiden perustamisen, kun perusmaa on liian heikko kantavuudeltaan tai painumat ovat suurempia, kuin sallitaan. Tekniikkana paalutus on satoja vuosia vanha, esimerkiksi Venetsian rakennukset ovat paalutettuja. Suomessa Turku on laajalti paalutettujen perustusten varassa, ja Malmin lentokenttä on rakennettu paalutetulle suoalueelle. == Paalutyypit == Aikaisemmin paalutuksessa käytettiin yksinomaan puuta, mutta sen rajallinen kestävyys ja lahoaminen ovat edistäneet erilaisten uusien materiaalien käyttöönottoa. Puupaalutukset ovat kärsineet erityisesti viime vuosikymmeninä, kun rakentaminen ja ojitus on laskenut pohjavesipintaa ja ennen vedessä olleet paalut ovat joutuneet pinnan yläpuolelle. Puupaalutusta käytetään kuitenkin yhä, erityisesti väliaikaisten rakenteiden alla (esimerkiksi kiertoteiden penkoissa). Yleisimmät nykyaikaiset paalutyypit ovat teräsbetonipaalut ja teräsputkipaalut. == Paalutuskoneet ja niiden käyttö == Paalutus tapahtuu erityisillä paalutuskoneilla, paalun päähän isketään suurimassaisella järkäleellä joka voi olla vapaasti pudotettu tai hydraulisesti kiihdytetty. Myös hydrauliseen puristukseen ja värinään perustuvia laitteita on kehitetty. Paalun päähän annettu iskuaalto kulkee pitkin paalua jolloin energia siirtyy paalun päähän ja kärki uppoaa maaperään. Paalua voidaan jatkaa kunnes saavutetaan kantava pohja, esimerkiksi peruskallio. Peruskallioon paalutettaessa käytetään paalun alapäässä kalliokärkeä, kun kallion pinta vaihtelee merkittävästi. Kun ei ole tarkoitus päästä kantavaan pohjaan asti puhutaan koheesio-, tiivistys- ja kitkapaaluista. Omana lukunaan on porapaalutus, jolloin teräsputki asennetaan poraamalla kallioon, jolloin se toimii tukipaaluna. Porapaalutuksessa teräsputki toimii porausputkena porauksen aikana ja valmiissa paalussa kantavana rakenteena. Porapaalutuksen etuna on, että sillä voidaan läpäistä kivisiä täyttöjä ja paalu saadaan varmasti kallioon asti. Lisäksi porausmenetelmästä johtuen porapaalut ovat asennustarkempia kuin perinteiset lyöntipaalut. == Paalutuksen kustannukset ja vaihtoehtoiset ratkaisut == Paalutuksen hinta määräytyy käytettävän materiaalin ja lyöntisyvyyden perusteella. Paalutuskustannuksien osuus rakennushankkeesta vaihtelee kohteen ja paalutussyvyyden mukaisesti noin 3-20 % välillä rakennuskustannuksista. Paalutus voidaan korvata talonrakennuskohteissa tekemällä massanvaihto, pitämällä ylipengertä rakennuskohteessa tai tekemällä kevennysrakenteita esim. kevytsorasta. Tie- ja ratarakennuskohteissa käytetään lisäksi ylipenkereen kanssa pystysalaojia. Tie- ja ratapuolella myös stabiliteetin parantamiseksi käytetään vastapengerratkaisuja. ==Katso myös== * Kaivinpaalu * Mikropaalu * Junttan, paalutuskonevalmistaja * Leimet, paalutarvikevalmistaja Luokka:Maa- ja vesirakennus Luokka:Perustus cs:Piloty en:Deep foundation
Discreet

Discreet (entiseltä nimeltään Discreet Logic) on ohjelmistovalmistaja, joka on erikoistunut 3D-grafiikan ja visuaalisten efektien tuottamiseen sekä HD-videon editointiin tarkoitettuihin sovelluksiin. Yhtiön tuoteperheeseen kuuluvat mm. flame, smoke, inferno, combustion, flint ja 3D Studio Max -ohjelmistot. Discreetin omistaa Autodesk, Inc. ==Aiheesta muualla== *Discreet Luokka:Kanadalaiset yritykset
MHM

MHM on Mikko Forsströmin kehittämä ja julkaisema tekstipohjainen jääkiekkomanagerointipelisarja. Forsström julkaisi MHM:stä kolme isompaa versiota: MHM 97 vuonna 1997, MHM 99 vuonna 1998 ja MHM 2000 vuonna 2000. MHM on lyhenne sanoista Maso Hockey Manager, mutta tekijä päätyi pelkkään lyhenteeseen, koska nimi sai aikaan epämiellyttäviä mielleyhtymiä. Alkuperäinen MHM 97 on tehty Iikka Ojansivun Pro Hockey Managerin pohjalta. Ensimmäinen julkinen versio julkaistiin 13. syyskuuta 1997. Peli sai joukon innokkaita kannattajia, ja se oli Mikrobitin kuukauden kotimainen peli joulukuussa 1997. == Ominaisuuksia == Pelissä jokaisella pelaajalla on oma jääkiekkojoukkueensa, jota hänen on tarkoitus johdattaa kohti mainetta ja kunniaa. Yhdellä tietokoneella peliä voi pelata samanaikaisesti neljä pelaajaa. MHM 99:stä lähtien pelaajat ovat todellisia ja ketjukoostumuksia on voinut säätää. Joka pelaajalla on taitotaso, kansallisuus, ikä, palkka, taidot yli- ja alivoimapelissä sekä jokin erikoisominaisuus kuten joukkueen poliisina toimiminen. Alusta asti pelissä on voinut tehdä toisille joukkueille jäyniä vaikkapa mukiloimalla vastustajan pelaajia. Versiossa 2000 pelissä on kolme sarjatasoa ja yhteensä neljä eri liigaa. Pelisarja on tunnettu myös sen huumorista, jota tulee jatkuvasti vastaan. Esimerkiksi useasta julkisuuden henkilöstä on pelissä hieman liioiteltu kopio. Virallisesti pelin viittaukset julkisuuden henkilöihin ovat kuitenkin tahattomia. == MHM Online == 17\. huhtikuuta 2006 pelin kehittäjä Mikko Forsström kertoi kehittävänsä uutta MHM Onlinea. MHM Onlinea voi pelata yksin- tai moninpelinä selaimessa. Peli toteutetaan PHP:llä. Försström pyrki alun perin saamaan MHM Onlinen valmiiksi vuonna 2009 tai viimeistään 25. helmikuuta 2010, jolloin MHM 2000:n julkaisupäivästä on kulunut kymmenen vuotta. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja seuraava takaraja oli ennen Duke Nukem Forever -pelin ilmestymistä, mutta peli ei valmistunut siihenkään mennessä.Mikko Forsström: MHM-online.org. Viitattu 02.07.2011. == Lähteet == Luokka:DOS-pelit Luokka:Jääkiekkoaiheiset pelit Luokka:Freeware-pelit Luokka:Suomessa kehitetyt videopelit
Gravitiino

Gravitiino on hypoteettinen supersymmetrinen gravitonin partneri, jonka ennustavat yleisen suhteellisuusteorian ja supersymmetrian yhdistelmäteoriat, esimerkiksi supergravitaatioteoriat. Jos se on olemassa, se on fermioni, jonka spin on 3/2. Joissain malleissa gravitiino on kevyin supersymmetrinen partneri, jolloin se toimisi pimeänä aineena. Luokka:Fermionit Luokka:Supersymmetria
Skvarkki

Skvarkki on hiukkasfysiikassa kvarkin hypoteettinen bosonipartneri, jonka olemassaolon ennustaa supersymmetria. Skvarkkeja on kuusi kappaletta, yksi jokaista kvarkkia kohti. Skvarkin nimi saadaan lisäämällä vastaavan kvarkin nimen alkuun s-kirjain: skvarkit ovat siis salas, skaunis, slumo, souto, stosi ja sylös. Skvarkkien spin on nolla, mutta muuten niiden ominaisuudet massaa lukuun ottamatta vastaavat kvarkkien vastaavia. Skvarkkeja on etsitty CERNin LHC-kiihdyttimellä, mutta toistaiseksi viitteitä niiden olemassaolosta ei ole saatu. Luokka:Supersymmetria Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset he:סקווארק
Neutraliino

Hiukkasfysiikassa neutraliino on hypoteettinen hiukkanen, jonka olemassaolon supersymmetriset teoriat ennustavat. Koska Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereilla (zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa) on samat kvanttiluvut, niiden mittaominaistilat sekoittuvat muodostaen hiukkasen, jonka neljää massaominaistilaa kutsutaan neutraliinoiksi. Käytännössä havaitsemattomana se vuorovaikuttaa vain heikon vuorovaikutuksen ja gravitaatiovuorovaikutuksen kautta. Koska neutraliino on heikosti vuorovaikuttava massiivinen hiukkanen (WIMP), on se hyvä kylmän pimeän aineen ehdokas (30–5 000 protonin massallaan). Jotta kevein neutraliino voisi olla pimeän aineen kandidaatti, sen tulee olla myös kevein supersymmetrinen hiukkanen (LSP, lightest supersymmetric particle) sekä pysyvä. Useissa malleissa kevein neutraliino toteuttaa nämä ehdot, kun vaaditaan nk. R-pariteetin säilymistä. Tällöin kaikissa hiukkasreaktioissa, joissa jokin supersymmetrisistä hiukkasista on mukana, lopulta hajoamisketjun lopussa jää jäljelle kevein neutraliino sekä standardimallin hiukkasia. Koska neutraliinoja on hyvin hankala havaita, (tulevaisuudessa, kun Large Hadron Collider käynnistyy) hiukkaskokeissa havaitaan energian ja liikemäärän katoamista alku- ja lopputilojen välillä. Energian ja liikemäärän säilymislaki on kuitenkin edelleen voimassa, koska kadonneen energian kuljettaa pois neutraliino, jota ei havaita. Luokka:Supersymmetria Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Bad Taste

Bad Taste on Peter Jacksonin esikoisohjaus vuodelta 1987, noin 30 000 dollarin budjetilla tehty komediallinen splatterelokuva, jossa planeettojenvälisen hampurilaisketjun edustajat saapuvat pikkukaupunkiin testaamaan ihmislihan makua, ja neljän hengen pelastusjoukon on tehtävä muukalaisten aikeet tyhjiksi. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Vuoden 1994 Video-opas kuvaa elokuvaa ”aidosti oksettavan hauskaksi” ja antaa sille neljä tähteä viidestä. ==Lähteet== Luokka:Uusiseelantilaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1987 elokuvat Luokka:Peter Jacksonin ohjaamat elokuvat Luokka:Tieteiskauhuelokuvat Luokka:Mustan komedian elokuvat Luokka:Kauhukomediat
Väinö Myllyrinne

Väinö Myllyrinne (27. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen mies, joka on tunnettu suuren kokonsa ansiosta. Myllyrinne oli aikanaan Suomen ja Euroopan pisin mies sekä jonkin aikaa myös maailman pisin. Hän oli 247–251,4 senttimetriä pitkä, joskin tiedot vaihtelevat. Yleisemmin Myllyrinteen pituuden kerrotaan olleen 248 senttimetriä. Itse hän sanoi pituutensa olleen esiintymisaikoina 247. Myllyrinteen paino oli 175–180 kilogrammaa ja syli 275 senttimetriä. Hänen rinnanympäryksensä oli 170, kengännumero 58, hatun numero 66 ja paidan numero 52. == Elämä == Myllyrinteen vanhemmat olivat Kankaanpään Vihteljärveltä kotoisin ollut Nestor Manassenpoika Myllyrinne (1881–1968) ja Paltamossa syntynyt Anna Maria Keränen (1880–1958).http://personal.inet.fi/koti/vaino.myllyrinne/index_tiedostot/Page616.htm - Väinö Myllyrinteen sukupuu Lapsuudessaan Myllyrinne asui monissa eri paikoissa, sillä hänen perheensä muutti usein. Myllyrinne suoritti varusmiespalveluksensa Viipurissa raskaassa tykistörykmentissä. Mennessään sotaväkeen vuonna 1929 hän oli noin 220 senttimetriä pitkä ja hyvin vahva. Armeijan käytyään hän asui Helsingissä. Myllyrinne koki uuden kasvukauden vielä 40-vuotiaana. 1930-luvulla hän kiersi ympäri Eurooppaa showpainijana ja sirkusesiintyjänä, mutta palasi talvisodan syttyessä kotimaahan. Myllyrinne palveli talvi- ja jatkosodan aikana kotirintamalla muun muassa Katajanokalla toimineessa miinapajassa. Vuodesta 1946 lähtien Myllyrinne asui Järvenpäässä, missä hänellä oli pieni kanala. Viimeiset vuotensa Myllyrinne eli veljensä perheen luona ja kuoli Helsingissä huhtikuussa 1963. Hänet on haudattu Järvenpäähän. == Muistaminen == Myllyrinteen sotilasuraa esitellään Suomen Tykistömuseossa. Hänestä tehdyt vahanuket ovat esillä Järvenpään kirjastotalossa ja Merikarvian Korsumuseossa. Vuonna 2004 Myllyrinne äänestettiin Yleisradion Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 12.http://www.yle.fi/suuretsuomalaiset/100_suurinta/index.php?top100_id=0&nominee;_id=0&place;=0&gender;=0&alive;=0&province;=0&send;=N%E4yt%E4 Vuonna 2011 sai Visions du Reel -festivaaleilla ensi-iltansa Jani Peltosen ohjaama dokumenttielokuva Väinö Myllyrinteestä. == Katso myös == * Daniel Cajanus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kalervo Myllyrinne: Väinö Myllyrinne, Suomen pisin mies * Luokka:Suomalaiset jättikasvuiset henkilöt Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
NetBSD

NetBSD on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. NetBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan laitteistoriippumatonta käyttöjärjestelmää, joka toimii lähes jokaisessa yleiskäyttöisessä tietokoneessa erilaisista käskykannoista, väylistä ja muista eroavaisuuksista huolimatta. NetBSD:n juuret ovat 4.3BSD NET/2:ssa ja 386BSD:ssä. Projektin perustajia ovat Chris Demetriou, Theo de Raadt, Adam Glass ja Charles M. Hannum. NetBSD:n alkuperäinen kohde oli laatu ja riippumattomuus arkkitehtuurista. NetBSD tukee ladattavia ytimen moduuleja. Moduulien lataamisen rajapinta on suunniteltu samankaltaiseksi kuin SunOS:ssä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * NetBSD- projekti *
OpenBSD

OpenBSD on Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka on yksi Berkeley Software Distributionin (BSD) johdannaisista. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH- palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä. OpenBSD on forkattu NetBSD:stä kun Theo de Raadtia pyydettiin eroamaan NetBSD-projektista. Projektin tavoitteisiin kuuluvat siirrettävyys, standardisointi, virheettömyys, ennalta ehkäisevä turvallisuus ja integroitu salaus.https://www.openbsd.org Näiden painotusten vuoksi OpenBSD:tä käytetään varsinkin palvelimissa, mutta myös tavallisissa työpöytäkäyttöön tarkoitetuissa tietokoneissa. Yleisin tapa asentaa OpenBSD on käynnistää tietokone muutaman megatavun kokoiselta käynnistys-CD:ltä ja sitten hakea varsinaiset tiedostot FTP-palvelimelta. Versioon 6.0 saakka OpenBSD oli saatavilla ja myynnissä virallisilla CD-levyillä.OpenBSD Journal: OpenBSD 6.0 released, 1. syyskuuta 2016 viitattu 9. helmikuuta 2018 OpenBSD:stä julkaistaan uusi versio kahdesti vuodessa kuuden kuukauden välein siten, että julkaisupäivät tähdätään touko- ja marraskuuhun. OpenBSD-projektin maskotti on pallokala nimeltään Puffy. OpenBSD:ssä on mukana X.Orgiin perustuva graafinen ikkunointijärjestelmä Xenocara,Xenocara.org viitattu 9. helmikuuta 2018 joka sisältää vakiona kolme ikkunamanageria -- FVWM, twm ja OpenBSD:n oma cwm. Vuonna 2014 ytimestä poistettiin tuki ladattaville ytimen moduuleille. ==Taustaa== Unix-käyttöjärjestelmän omaan käyttöönsä kehittänyt AT&T; ei saanut 1970-luvulla toimia kilpailulainsäädännön asettamien rajoitusten vuoksi tietokoneteollisuudessa. AT&T; ei voinut myydä ohjelmistoaan muille ja julkaisi lähdekoodit nimellistä korvausta vastaan kaikille sitä pyytäville. University of California (Berkeley) kehitti AT&T;:n Unixiin omia muutoksia, jotka saivat nimen Berkeley Software Distribution (BSD). 1990-luvun alkupuolella BSD:stä poistettiin AT&T;:n tekemät osat ja puuttuvat kirjoitettiin uudestaan. BSD:lle perustuva 386BSD johti muihin versioihin. 386BSD:stä kehittyivät FreeBSD ja NetBSD. Theo de Raadt oli yksi NetBSD- kehittäjistä, kunnes häntä pyydettiin lähtemään projektista.https://www.theos.com/deraadt/coremail.html == Versiohistoria == OpenBSD 6.6 -versiossa esiteltiin automatisoitu järjestelmäpäivitys 'sysupgrade', joka helpottaa siirtymistä kahden perättäisen version välillä uudempaan.BSD Handbook: Upgrading OpenBSD Viitattu 27.10.2019 Versiossa 7.0 on lisätty tuki 64-bittiselle RISC-V-suorittimelle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *OpenBSD-projekti *OpenBSD-päiväkirja * Luokka:NetBSD
Lennonjohto

Lennonjohto tarkoittaa kaikkia niitä maanpäällisiä palveluja, joita on järjestetty ilmaliikenteen sujumiseksi turvallisesti ja joustavasti. == Lennonjohto alueittain == * Aluelennonjohto, jonka vastuualueena on lentotiedotusalue (, lyh. FIR, 1950-luvulle lennonvarmistusalue, Flight Safety Region, FSR), tai osa siitä. Suomessa aluelennonjohtopalvelujen antamista varten Suomessa toimi aikaisemmin kaksi aluelennonjohtokeskusta: Etelä-Suomen lennonvarmistuskeskus, joka sijaitsi Tampereella, ja Pohjois-Suomen lennonvarmistuskeskus Rovaniemellä. Vielä aiemmassa vaiheessa keskuksia oli tätäkin useampia (edellisten ohella Vaasa, Jyväskylä, Kemi). Vuonna 2010 nämä lakkautettiin ja tilalle perustettiin Helsinki-Vantaan lentoasemalle Suomen aluelennonjohto, jonka toimialueena on koko Suomi. * Lähestymislennonjohto vastaa lentoliikenteestä lähestymisalueella (, lyh. TMA). Erillinen lähestymislennonjohto on Suomessa vain vilkkaammilla lentoasemilla, kuten Helsinki-Vantaalla ja ilmavoimien tukikohdissa. Pienemmillä lentoasemilla lähestymislennonjohtopalvelusta vastaavat yhteistoiminnassa aluelennonjohto ja lentokentän lähilennonjohto. Maailmalla (esim. USA, Kanada) lähestymislennonjohtopalvelu on huomattavasti yleisempää. * Lähilennonjohto vastaa lentopaikan lähialueella (, lyh. CTR) ja lentokenttäalueella tapahtuvasta ilma- ja maaliikenteestä. == Lennonjohto Suomessa == Lennonjohtopalvelua annetaan Suomessa 19 lentokentällä. Lisäksi kahdeksalla lentokentällä annetaan lentopaikan lentotiedotuspalvelua (, lyh. AFIS). AFIS- palvelu antaa lentäjille turvallisen lentotoiminnan vaatimia sää- ja liikennetietoja, muttei ole juridisesti lennonjohtopalvelua. Käytännön ero AFIS-lentopaikan ja vähäliikenteisen, lennonjohtopalvelua antavan lentopaikan välillä jää kuitenkin usein pieneksi. AFIS otettiin käyttöön Suomessa 1970-luvun lopulla, ja sen tavoitteena oli alentaa lennonvarmistuksen kustannuksia. Lähes kaikilla nykyisillä Suomen AFIS-lentopaikoilla on aiemmin ollut täysimittainen lennonjohto. AFIS-palveluun siirryttiin pienillä kentillä enenevässä määrin 1990-luvun laman seurauksena. Lennonjohto- ja lentopaikan lentotiedotuspalveluiden antamisesta Suomessa vastaa (pois lukien Mikkelin ja Seinäjoen lentoasemat) valtion kokonaan omistama Fintraffic Lennonvarmistus, jonka pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Maaliskuun 2017 loppuun saakka lennonjohtopalveluista Suomessa vastasi Finavia. Suomessa Avia College kouluttaa lennonjohtajia ja lennontiedottajia. Suomeen yhtenäinen, standardinmukainen lennonjohtojärjestelmä perustettiin 1940-luvun puolivälissä, jolloin otettiin käyttöön myös ensimmäiset standardoidut elektroniset suunnistusjärjestelmät (NDB-majakat, 1946) Suomessa.Hanski, Jari: Torni kutsuu -- Suomen lennonjohtajien yhdistys 50 vuotta, SLJY 2002, s. 15- == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Ilmailu
Kuusiokuntien seutukunta

Kuusiokuntien seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä- Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 144. Nimi Kuusiokuntien seutukunta viittaa siinä olleiden kuntien lukumäärään seutukuntaa perustettaessa. Näistä kaksi jätti seutukunnan vuoden 2009 alussa. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Alavus % % % % Kuortane % % % % Ähtäri % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Kuusiokuntien seutukuntaan kuuluivat Alavuden ja Ähtärin kaupungit sekä Kuortaneen, Lehtimäen, Soinin ja Töysän kunnat. * 1. tammikuuta 2009 Lehtimäki jätti seutukunnan liityttyään Alajärven kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2009 Soini siirtyi Järviseudun seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Töysä liittyi Alavuden kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == ** Alavuden kaupungin kotisivut ** Kuortaneen kunnan kotisivut ** Ähtärin kaupungin kotisivut Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Järviseudun seutukunta

Järviseudun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää valtaosan Etelä-Pohjanmaan Järviseudusta. Siihen kuuluu viisi kuntaa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 146. == Murteet == Järviseudun murteet kuuluvat Keuruun-Evijärven välimurteisiin, jotka ovat savolaismurteista kaikkein läntisimpiä. Ne ovat suhteellisen lähellä suomen yleiskieltä. Kuitenkin myös Etelä-Pohjanmaan murteen vaikutusta on Järviseudun murteissa havaittavissa esim. intonaatiossa. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Alajärvi % % % % Evijärvi % % % % Lappajärvi % % % % Soini % % % % Vimpeli % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Järviseudun seutukuntaan kuuluivat Alajärven kaupunki sekä Evijärven, Kortesjärven, Lappajärven ja Vimpelin kunnat. * 1. tammikuuta 2009 Kortesjärvi jätti seutukunnan liityttyään Kauhavan kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2009 Lehtimäki Kuusiokuntien seutukunnasta liittyi Alajärveen ja tuli siten osaksi Järviseudun seutukuntaa. * 1. tammikuuta 2009 Soini siirtyi seutukuntaan Kuusiokuntien seutukunnasta. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == * Alajärven kaupungin kotisivut * Evijärven kunnan kotisivut * Lappajärven kunnan kotisivut * Soinin kunnan kotisivut * Vimpelin kunnan kotisivut Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Suupohjan seutukunta

Suupohjan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä- Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 141. Nimestään huolimatta seutukunta kattaa ainoastaan osan sitä laajemman Suupohjan alueen kunnista. Alueen ruotsinkieliset kunnat muodostavat Suupohjan rannikkoseudun, joka sijaitsee Suupohjan seutukunnan länsipuolella Pohjanmaan maakunnassa. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Isojoki % % % % Karijoki % % % % Kauhajoki % % % % Teuva % % % % yhteensä % % % == Yleistä == Alueella oli asukkaita yhteensä . Suupohja on merkittävä tyrnimarjan ja ruokaperunan tuotantoalue.http://www.kauhajoenkunnallislehti.fi/artikkeli.asp?uutinen=1563 Yli puolet Suomen ruokaperunasadosta tuotetaan Suupohjassa. Alueella sijaitsevat myös Suomen suurimmat spelttivehnän ja öljypellavan tuotantoalueet. == Historia == * 1. heinäkuuta 2001 Kauhajoki muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2009 Jurva jätti seutukunnan liityttyään Kurikan kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suupohjan seutuportaali ** Isojoen kunnan kotisivut ** Karijoen kunnan kotisivut ** Kauhajoen kaupungin kotisivut ** Teuvan kunnan kotisivut * Suupohjan elinkeinotoimen kotisivu Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Härmänmaan seutukunta

Härmänmaan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluivat Alahärmä, Kauhava ja Ylihärmä. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 145. == Kunnat == Vaakuna Kunta align=left Alahärmä (kunta) align=left Kauhava (kaupunki) align=left Ylihärmä (kunta) == Historia == * 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Härmänmaan seutukuntaan kuuluivat Kauhavan ja Lapuan kaupungit sekä Alahärmän ja Ylihärmän kunnat. * 1. tammikuuta 2007 Lapua siirtyi Seinäjoen seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2009 Härmänmaan seutukunta lakkautettiin. Järviseudun seutukunnasta Kortesjärven kunta yhdistyi Härmänmaan seutukunnan kuntien kanssa uudeksi Kauhavan kaupungiksi, joka siirtyi Seinäjoen seutukuntaan.Kauhava liittyy Seinäjoen seutukuntaan Ilkka, 1.12.2008 == Lähteet == Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat Luokka:Suomen entiset seutukunnat
Anarkokommunismi

Anarkistinen kommunismi (joskus myös anarkokommunismi tai kommunistinen anarkismi) on poliittinen ideologia, joka vastustaa hierarkiaa ja auktoriteetteja, tärkeimpinä viranomaiset ja kapitalismi. Anarkististen kommunistien mielestä omistusoikeus ja valtio ovat molemmat lähinnä haitallisia instituutioita. Anarkokommunistit kutsuvat itseään useimmiten vain anarkisteiksi, paitsi silloin, kun he haluavat erottaa itsensä anarkokapitalisteista tai tarkemmin omistusoikeudettomien anarkistien keskuudessa mutualisteista, individualistisista anarkisteista, kollektivistisista anarkisteista ja anarkosyndikalisteista. Vastaavasti libertariaania sosialismia ei myöskään tulisi sekoittaa libertarismiin. Anarkistisen sosialismin voidaan katsoa olevan sosialismin toinen päähaara, toinen on valtiososialismi. Mihail Bakunin anarkistien edustajana otti ensimmäisen internationaalin aikoina usein yhteen Karl Marxin kanssa, jota anarkistit pitivät autoritaarisena marxilaisen valtiollisuususkon takia. Molemmilla oli enemmän tai vähemmän päämääränä valtion lakkauttaminen, mutta marxilaiset uskoivat tämän tapahtuvan luonnollisesti vallankumouksen jälkeen, kun taas anarkistit uskoivat valtion olevan este vallankumouksen tapahtumiselle. == Kritiikkiä == Peruskritiikki niin ei-sosialististen libertaarien kuin ei-libertaarien sosialistien puolelta on, että markkinat syntyvät aina, jos niitä ei väkivaltaisesti tukahduteta. Heidän mielestään libertaari sosialismi on siis jo käsitteellinen ristiriita. Tämän kritiikin ovat kuitenkin useat antropologit ja kulttuurintutkijat osoittaneet virheelliseksi ja poliittiseksi todetessaan antropologisten tutkimusten osoittavan kiistatta markkinoiden niin sanotun luonnollisen syntymisen yhdeksi populistisen talousajattelun suurimmista myytteistäDavid Graeber: Debt: The First 5000 Years, Melville 2011. Cf. (http://libcom.org/library/debt- first-5000-years-david-graeber) s. 21-41. == Henkilöitä == *Joseph Déjacque *Pjotr Kropotkin *Carlo Cafiero *Andrea Costa *Errico Malatesta *Alexander Berkman == Katso myös == * Anarkososialismi == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Leijulauta

Leijulauta tai Lentolauta on tieteisfiktiossa esiintyvä lauta, jolla voi lentää. Eräs tunnettu leijulaudan esiintyiminen on elokuvassa Paluu tulevaisuuteen II, jossa on skeittilaudan tapainen leijulauta. Oikeastikin leijulautaa yritetään kehittää. Vuonna 2019 keksijä Franky Zapata lensi kehittämällään leijulaudalla.https://www.is.fi/ulkomaat/art-2000006173578.htmlhttps://www.is.fi/ulkomaat/art-2000001170589.htmlhttps://www.iltalehti.fi/iltvuutiset/a/96ce00af-c4fe-4140-9fde-5baee642d595https://www.iltalehti.fi/iltvlive/a/2c2e0589-3e30-4b76-90e8-9fe806fab059 == Lähteet == Luokka:Science fictionin käsitteet Luokka:Kuvitteellinen tekniikka
L

L (l) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten kahdestoista kirjain. L-kirjaimen nimi on suomen kielessä äl (aiemmin myös el) ja äännearvo . Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista L-kirjainta vastaa lambda (Λ, λ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan Л (л). == Historiaa == Alkuperältään L-kirjain on peräisin muinaisseemiläisestä kirjainmerkistä lamed. Tästä kehittyi puolestaan kreikan lambda, josta taas syntyi latinan l-kirjain.Ravila, Paavo et al. Otavan Iso tietosanakirja. Helsinki: Otava 1963 == L suomen kielessä == L-kirjaimella merkitään suomen kielessä lateraalikonsonanttia . L ääntyy periaatteessa samalla tavalla kaikissa asemissa, mutta vokaaliympäristö vaikuttaa sen laatuun ja paikkaan jonkin verran. Eräissä murteissa l on vahvasti palataalistunut (i- tai j-värinen). Suomen kielessä on joitain l-kirjaimeen päättyviä sanoja. == Muita esitystapoja == == L-kirjaimen merkityksiä == === Pienen l:n merkityksiä === * l on arvosana laudatur. * l. on suomessa eli-sanan lyhenne. * l. on suomessa läänin lyhenne. * l tai L on litran tunnus. === Ison L:n merkityksiä === * L on roomalainen numero viisikymmentä. * L on fysiikassa induktanssin tunnus. * L on fysiikassa pyörimismäärän (kiertoliikemäärä, liikemäärämomentti, impulssimomentti) tunnus. * L tarkoittaa oikeustieteessä lakia. * L ajoneuvon kansallisuustunnuksena tarkoittaa Luxemburgia. * L merkitsee vaatteiden kokoluokituksessa suurta (). * L merkitsee suomalaisissa kalentereissa lauantaita (käytetään myös lyhennettä La). * L merkitsee kasvien ja eläinten tieteellisissä nimissä Carl von Linné. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen kielen kirjaimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Genjin tarina

Genjin tarina () on japanilaisen kirjallisuuden klassikko, joka ilmestyi noin vuonna 1000. Kirja on yksi maailman vanhimmista romaaneista ja sen on kirjoittanut Murasaki Shikibu. Genjin tarina on myös yksi ensimmäisistä japaniksi kirjoitetuista kirjoista, ja siinä kirjoitusmerkistönä käytettiin hiragana-merkistöä kiinalaisperäisten kanjien sijaan. Sen on kääntänyt nykyjapaniksi Akiko Yosano. Genjin tarinan näyttämö on tuhannen vuoden takainen Kioto, joka silloin oli nimeltään Heiankyō, "Tyynen rauhan pääkaupunki". Keisarin hovi ja hallitus toimivat siellä 790-luvulta 1860-luvun lopulle, vaikka Heian-kautena tunnettu ajanjakso päättyi vuonna 1185, kun poliittinen valta siirtyi hovilta sotilashallitukselle. Genjin tarina koostuu kaikkiaan 54 luvusta, jotka voidaan jakaa Hikaru Genjin elämäntarinan kertovaan alkuosaan ja hänen poikansa Kaorun elämästä kertovaan loppuosaan. Kirja kuvaa hovin elämää ja kirjan päähenkilön, Genjiksi kutsutun prinssin, kauneutta ja sekalaisia romansseja. Teoksen pääsisältö on päähenkilön rakkauselämä. Kirjaa rytmittää monenlaisten naisten saapuminen ja poistuminen hänen elämästään. Alussa keisarin vaimosta Fujitsubosta muodostuu äitinsä menettäneelle prinssille palvonnan kohde. Myöhemmin hän lähes ryöstää itselleen tytön, jolle kirjoittaja on jostain syystä antanut oman nimensä, tai jonka mukaan kirjailijatar sai lempinimensä. Murasakista tulee Genjin päärakkaus monien muiden rakkauksien joukossa. Kertojaääni puhuu välillä suoraan lukijalle kommentoidakseen tapahtumia ja jopa niiden kirjaamishetkeä. Shikibu Murasaki kirjoittaa kuin henkilöt olisivat todella kirjoittajan läheisyydessä eläviä ihmisiä. Heian-kauden ylimystölle tyypilliseen tapaan ihmiset keskustelevat toisilleen runojen välityksellä. Runoihin sisältyy paljon kulttuuriin sidottuja vihjauksia ja monimerkityksellisyyksiä, viittauksia vanhoihin tuolloin hyvin tunnettuihin tarinoihin. Suora keskustelu tapahtuukin usein naisen istuessa verhon takana. Naisella on oltava sivistystä ja ennen kaikkea sydämen sivistystä; runojen käsiala ja hienostuneisuus paljastavat yhteiskuntaluokan. Teoksen runojen suomentaja Kai Nieminen on palkittu Kääntäjien valtionpalkinnolla 1991.Valtio jakoi 145000 markkaa palkintoina yhdeksälle kirjailijalle, Helsingin Sanomat 2.7.1991, viitattu 16.11.2021Kirsikankukkajuhla ; Tuuli männyissä ; Pilviverho ; Luumupuun oksa, Kirjasampo, viitattu 16.11.2021 Genjin tarinan ensimmäinen kolmannes on käännetty suomeksi ja julkaistu neljänä niteenä. Suomentajat Kai Nieminen ja Marutei Tsurunen ovat pyrkineet selvittämään lukijalle kulttuurisia viittauksia. == Suomennetut teokset == * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *The Tale of Genji, Unesco Global Heritage Pavillion Luokka:Japanilaiset romaanit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:1000-luvun kirjat
Sotapsykoosi

Sotapsykoosi on sodan kielteisistä psykologisista vaikutuksista käytetty nimitys. Sotapsykoosilla voidaan viitata kirjaimellisesti taistelutilanteen aiheuttaman äärimmäisen stressin ja pelon laukaisemaan psykoosiin tai kuvaannollisesti ”sodan tai sen uhan joukossa aiheuttamaan hyvin kiihottuneeseen mielialaan” eli sotahysteriaan. Kyseessä ei ole kliininen mielenterveyden häiriö, eikä sotapsykoosia tai vastaavaa tilaa mainita erikseen ICD-10-tautiluokituksessa, joskin se huomioi ”onnettomuuden, sodan tai muut vihollisuudet” eräänä mielenterveysongelmien tai mielenterveyspalvelujen tarpeen mahdollisena aiheuttajana (Z65.5). Toisessa maailmansodassa psykiatriseen hoitoon siirretyillä suomalaissotilailla oli usein synnynnäisen kehitysvamman, perinnöllisten mielisairauksien tai kurjien kasvuolojen aiheuttamaa alttiutta. Huomattava osa potilaista olikin oireillut psyykkisesti jo ennen sotaa. Löyhemmässä merkityksessä ”sotapsykoosilla” on kuvattu esimerkiksi talvisodan alussa esiintynyttä lyhyttä piikkiä itsemurhatilastoissa. Sen uhreiksi joutui joulukuussa 1939 sekä sotilaita että siviilejä, joista suurin osa oli miehiä. Tilanteen normalisoiduttua itsemurhaluvut laskivat, eikä vastaavaa koettu myöhempinä sotavuosina. Huhtikuussa 2022 Erkki Tuomioja arvioi yhdysvaltalaiselle radiokanava NPR:lle antamassaan haastattelussa, että Suomessa tuolloista Nato-keskustelua hallitsi median ruokkima pelko, ja että ”media on tavallaan sotapsykoosissa”. Tällä Tuomioja tarkoitti pelkoa siitä, että Suomi saattaisi hetkenä minä hyvänsä joutua Venäjän hyökkäyksen kohteeksi, mikä hänen mukaansa oli epärealistinen käsitys. Tuomiojan toteamus herätti paheksuntaa ja häntä jopa vaadittiin eroamaan ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajan tehtävästä. Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa arvioitiin, ettei poliitikkojen ole viisasta käyttää psykiatrista terminologiaa vaan tämä tulisi jättää mielenterveyden ammattilaisille. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Kivimäki, Ville: Murtuneet mielet: Taistelu suomalaissotilaiden hermoista 1939-1945. Helsinki, WSOY, 2013. * Tepora, Tuomas: Sodan henki. Kaunis ja ruma talvisota, WSOY, 2015. Luokka:Psykologia
Jouppilanvuori

Jouppilanvuori eli Joupiska on Seinäjoen korkein kohta, 118 metriä merenpinnasta. Jouppiskaa on 1980-luvulta asti korotettu niin, että siellä pystyy laskettelemaan talvisin. Mäki sijaitsee Jouppilan alueella. Rinneravintola Joupiska on nykyään auki ympäri vuoden. Laskettelutoiminta oli pitkään kokonaan lakkautettu. Kukkulalta on laaja näkymä koko kaupunkiin. Ajorata johtaa kukkulan päälle. Kukkulalla on myös mastoja ja neljän hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka. Talvisin käytössä ovat 3 ja 5,5 kilometrin valaistut hiihtoladut, joita pitkin on yhteys Kyrkösjärvelle ja Ilmajoen Tuomikylään sekä Törnävälle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Joupiskan kotisivut Luokka:Seinäjoen luonto Luokka:Suomen talviurheilukeskukset Luokka:Suomen mäet
Bugi

Bugi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * bugi eli ohjelmointivirhe * bugin kieli, eräs Indonesiassa puhuttava kieli
WinZip

WinZip on macOS- ja Windows-käyttöjärjestelmälle tehty kaupallinen purku- ja pakkausohjelma, jonka on kehittänyt WinZip Computing (ent. Nico Mak Computing). WinZip on suljetun lähdekoodin sharewareohjelma, jonka kokeiluversio toimii 21 päivää. Kuitenkin jotkin versiot toimivat myös aikarajan jälkeen. Uudemmat Windows-käyttöjärjestelmät osaavat purkaa .zip- pakkauksia ilman tätä kyseenomaista ohjelmaa. WinZip osaa purkaa seuraavia pakettityyppejä: * `.arc` * `.arj` * `.b64` * `.bhx` * `.cab` * `.gz` * `.hqx` * `.lzh` * `.mim` * `.tar` * `.taz` * `.tgz` * `.rar` * `.tz` * `.uu` * `.uue` * `.xxe` * `.z` * `.zip` * `.zipx` == Lähteet == == Aiheesta muualla == * WinZipin virallinen sivusto * Tietoja WinZipistä Download.fi-sivustolla Luokka:Pakkausohjelmat Luokka:Windows-ohjelmat
Pakkausohjelma

Pakkausohjelma on tietokoneohjelma, joka pakkaa tietoa pienempään tilaan. Pienemmästä tiedostokoosta on etua etenkin Internetissä, sillä tiedostojen siirto käy nopeammin ja vie vähemmän siirtokaistaa. Pakkausohjelman teho riippuu pääasiassa pakkaukseen käytettävästä algoritmista. == Pakkausohjelmia == *7-Zip *ARJ *IZArc *Stuffit *PowerArchiver *TUGZip *Ultimatezip *WinZip *WinRAR *WinAce Luokka:Pakkausohjelmat
Delta

Delta (isona kirjaimena Δ, pienenä δ, ) on kreikkalaisen kirjaimiston neljäs kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa , kun taas nykykreikassa se äännetään (samoin kuin englannin soinnillinen th esimerkiksi sanassa this). Kreikkalaisissa numeroissa deltan lukuarvo on 4. Latinalaisessa kirjaimistossa deltaa vastaa kirjain D/d ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Д/д. Suomen kieleen delta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta d. == Muoto ja sen historia == Delta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta (dalet). Sen muoto on alun perin saattanut viitata esimerkiksi oviaukkoon tai kalan päähän. Delta esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sillä oli kirjaimistoissa kaksi perusmuotoa, joista toinen oli kolmiomainen ja toinen pyöreämpi muistuttaen nykyistä D-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa,Karali, M.: ”Writing systems”. Teoksessa johon se kopioitui tässä muodossa. Joissakin kirjaimistoissa esiintyi enemmän nykyistä lambda- kirjainta muistuttava muoto. Epigrafisissa lähteissä deltasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja: Greek Delta 05.svg Greek Delta 04.svg Greek Delta 06.svg Greek Delta vertical.svg Greek Delta 03.svg Greek Delta rounded.svg Greek Lambda normal.svg Greek Delta 01.svg == Merkityksiä == Matematiikassa * \Delta (iso delta) merkitsee kahden arvon erotusta: :: {y_2-y_1\over x_2-x_1} = {\Delta y \over \Delta x} * Laplacen operaattori: ::\Delta\, tai abla^2 * Toisen asteen yhtälön ratkaisukaavan diskriminantti: ::\Delta = b^2 - 4ac\,\\! * Kroneckerin delta, \delta_{ij}, lauseke, joka on 1, jos luvut i ja j ovat samoja, muutoin 0. * Diracin deltafunktio Fysiikassa * Delta-baryoni (Δ++, Δ+, Δ0, Δ−) on nimitys hiukkaselle, joka koostuu vain ylös- ja alaskvarkeista ja joiden spinien summa on 3/2. Delta-baryonit ovat epävakaita ja hajoavat usein pioniksi ja protoniksi tai neutroniksi *Δ (iso delta) merkitsee usein muutosta. Esimerkiksi lämpötilan muutos merkitään ΔT. Kemiassa * δ kuvaa molekyylien atomien osittaisvarauksia (katso elektronegatiivisuus ja sähködipoli). * δ tarkoittaa NMR-spektroskopiassa kemiallista siirtymää. * \Delta nuolen päällä tarkoittaa reaktioyhtälössä lämmitystä. Muita merkityksiä * d´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 4. * Jokien suistoja kutsutaan monissa kielissä deltoiksi kolmiomaisen muotonsa vuoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset kirjaimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Integrointi

Integroinnilla tarkoitetaan * Matematiikassa seuraavista jompaakumpaa käsitettä, jotka liittyvät toisiinsa analyysin peruslauseiden kautta: ** (algebrallisen) integraalifunktion muodostamista, joka on derivoinnin käänteistoimitus ** (analyyttinen eli geometrinen) määrätty integraali eli Riemannin integraali, jolla voi laskea muun muassa pinta-aloja. * Yhteiskunnallisesti se tarkoittaa erilaista toiminnallista yhdistämistä. Sosiaalinen integraatio tarkoittaa ihmisten liittymistä tai liittämistä osaksi yhteiskuntaa ja sen sosiaalisiin suhteisiin, vastakohtana eristymiselle. * Kasvatustieteessä integraatio on erityisen tuen päätöksen saaneiden oppilaiden opetuksen järjestämistä yleisopetuksen ryhmissä. * Taloustieteessä integrointia on kansainvälisen talouden alalla pyrkimystä muodostaa yhtenäisiä, valtioiden rajat ylittäviä talousalueita. * Tekniikassa se tarkoittaa toimintojen, tietoaineistojen, palvelujen ja vastaavien liittämistä yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi.
Gravitoni

Gravitoni on hypoteettinen alkeishiukkanen, joka toimii gravitaation välittäjähiukkasena. Gravitaation ominaisuuksien vuoksi gravitonien pitää olla aina puoleensavetäviä eli attraktiivisiä (gravitaatio ei koskaan hylji), toimia minkä tahansa matkan yli (gravitaatio on universaali) ja esiintyä lukuisissa määrin. Kvanttiteoriassa tällaiset hiukkaset ovat bosoneita, joilla on parillinen spin ja joiden lepomassa on nolla. Gravitonit on postuloitu (oletettu) yksinkertaisesti siksi, että kvanttiteoria on ollut niin menestyksellinen muiden perusvoimien kuvaamisessa. ==Gravitonit ja kvanttigravitaation mallit== Kvanttiteorian diskreettisyys ei ole yhteensopiva Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian jatkuvien funktioiden kanssa. Ongelmat jatkuvuudessa, yhdessä muutamien käsitteellisten arvoituksien kanssa, sai monet fyysikot uskomaan, että yleistä suhteellisuusteoriaa täydellisempi teoria on voimassa lähellä Planckin pituuden mittakaavaa. Supersäieteoria on ollut lupaavin kaiken teoria; se on ainoa teoria, jossa minkä tahansa asteen gravitonisironnan kvanttikorjaukset ovat äärellisiä. Gravitoni on säieteoriassa suljettu säie, joka on hyvin erityisessä matalan energian värähtelytilassa. Gravitonien sironta säieteoriassa voidaan myös laskea korrelaatiofunktioista konformaalisessa kenttäteoriassa, kuten AdS/CFT- vastaavuus sanelee, tai matriisiteoriasta. On myös kvanttigravitaatioteorioita, jotka eivät ennusta gravitonia; esimerkiksi silmukkakvanttigravitaatioteoriassa ei ole vastaavaa hiukkasta. ==Gravitonit ja kokeet== Gravitonin havaitseminen on osoittautunut ongelmalliseksi. Gravitaatioaaltojen voidaan katsoa olevan gravitonien koherentteja tiloja, kuten sähkömagneettiset aallot ovat fotonien koherentteja tiloja. Gravitaatioaallon yksittäisen kvantin, gravitonin havaitseminen on vieläkin hankalampaa. Gravitaatioaaltoja olivat koettaneet havaita MIT:n LIGO (vuodesta 1992 alkaen) ja ranskalainen VIRGO-interferometri (vuodesta 2007 alkaen). Lisäksi suunnitteilla on ESAn ja NASAn yhteishankkeena alkanut LISA. 11\. helmikuuta 2016 julkistettiin tieto, että gravitaatioaalloista on tehty suoria havaintoja yhdysvaltalaisella LIGO-havaintolaitteella. ==Lähteet== Luokka:Bosonit Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Origo

Origo tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä: * origo, koordinaatiston nollapiste * Origo, kirjailija Jouni Lompolon pakinoissaan käyttämä nimimerkki * Origo, Burst-yhtyeen albumi * Origo, Joci Pápain esittämä laulu Eurovision laulukilpailussa 2017 * Origo, sukunimenä: ** Paolo Carlo Francesco Origo (1840–1928), italialainen katolinen piispa
Beta

Beta voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: * beeta, kreikkalaisen kirjaimiston kirjain * Beta, juurikkaiden suku * Beta, Love Kustannuksen levymerkki * Beta, italialainen moottoripyörävalmistaja * beetaversio, tietokoneohjelman kokeiluversio. * Hurrikaani Beta, Atlantilla vuonna 2005 riehunut hirmumyrsky * Beta, viiniköynnöslajike * Beta, intialainen draamaelokuva vuodelta 1992 * Beta, Nav-räppäri. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vanha kirkko

Vanha kirkko voi tarkoittaa useita kirkkorakennuksia: * Helsingin vanha kirkko * Hyvinkään vanha kirkko * Iisalmen vanha kirkko, Kustaa Aadolfin kirkko * Kempeleen vanha kirkko * Messukylän vanha kirkko * Petäjäveden vanha kirkko * Tampereen vanha kirkko * Tervolan vanha kirkko * Tyrvään vanha kirkko eli Tyrvään Pyhän Olavin kirkko Seutukunnalla on todennäköisesti sekä uusi että vanha kirkkorakennus, jolloin aiempaa kirkkoa on alettu kutsua vanhaksi kirkoksi.
Vanha kirkko (Tampere)

thumb|Vanha kirkko sisältä. Tampereen Vanha kirkko on vuonna 1825 käyttöön otettu puinen ristikirkko Tampereella Keskustorin kupeessa osoitteessa Keskustori 6. Vanha kirkko on pääasiassa Tampereen ruotsinkielisen luterilaisen seurakunnan käytössä. Kirkon suunnitteli Charles Bassi, ja se valmistui vuonna 1824. Carl Ludvig Engelin suunnittelema tapuli valmistui 1828. Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 2000. Merkittävin restaurointi tehtiin vuosina 1953–1954, jolloin kirkko palautettiin lähes alkuperäiseen asuunsa professori Nils Erik Wickbergin laatiman restaurointisuunnitelman mukaan. Vanha kirkko on vanhin Tampereen keskusta-alueella säilynyt rakennus. Viereinen kellotapuli on toiseksi vanhin. == Rakentamishistoria == Kirkon paikka oli merkittynä jo vuonna 1779 hyväksytyssä maanmittari Daniel Hallen tekemässä asemakaavassa. Torin varren kirkkotontti pysyi kuitenkin kauan rakentamattomana ja tamperelaiset kävivät jumalanpalveluksissa vuoroin Messukylän kirkossa ja vuoroin kaupungin laidalla sijainneessa kruunun omistaman viinanpolttimon rakennuksessa. Vuonna 1786 muutettiin tilapäiseksi saarnahuoneeksi Tammerkosken kartanon vanha rakennus, jonka eteläpää toimitti kirkon ja pohjoispää pappilan tehtävää. Näissä tiloissa pidettiin jumalanpalveluksia sitten 45 vuoden ajan. Rakennuksen viereen pystytettiin pylväiden varaan tilapäinen kellotapuli. Samana vuonna Tampereen kaupunki sai oman papin. Fanny Davidson : Satavuotias, Suomen Kuvalehti, 08.11.1924, nro 45, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 29.7.2024] Vuonna 1800 rakennusmestari Åkerblom laati jo piirustukset ja kustannusarvion uudelle kirkkorakennukselle. Rakentamiseen kerättiin sitten varoja muun muassa kolehdeilla ja lahjoituksilla. Suomen sota viivytti rakennushanketta mutta vuonna 1813 hallitus hyväksyi torin varren tontin kirkon rakennuspaikaksi. Tämän jälkeen rakentamista viivytti vielä kiista rakennetaanko kirkko puusta vai kivestä. Ensimmäisen kerran jumalanpalvelus pidettiin uudessa kirkossa adventtisunnuntaina 1824. Vanha pappilarakennus ja kellotapuli purettiin ja keisari Aleksanteri I myönsi Suomen valtiovaroista 10 000 ruplaa uuden kellotapulin rakentamiseen. Kellotapuliin tilattiin kirkonkello Tukholmasta ja ainoastaan täydet tunnit näyttänyt tornikello Könniltä. Vuonna 1831 kirkko sai Robert Ekmanin maalaaman alttaritaulun Vapahtaja yrttitarhassa ja vuonna 1848 Thulén rakentamat urut. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Vanha kirkko seurakunnan sivuilla * Tampereopas – Tampereen Vanha kirkko * Ilmapanoraamakuva Vanhasta kirkosta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com *Panoraamakuvia Tampereen vanhalta kirkolta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com * Fanny Davidson : Satavuotias, Suomen Kuvalehti, 08.11.1924, nro 45, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Tampereen Vanha kirkko 100-vuotias, Aamulehti, 30.11.1924, nro 279, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Tampereen kirkkorakennukset Luokka:Tampereen suojellut rakennukset Luokka:Suomen 1820-luvulla rakennetut kirkot Luokka:Suomen puiset ristikirkot Luokka:Tammerkoski
Pietaryrtti

Pietaryrtti eli rohtopietaryrtti (Tanacetum vulgare, syn. Chrysanthemum vulgare; nappikukka) on asterikasveihin kuuluva keltakukkainen monivuotinen ruoho. Se kasvaa alkuperäisenä Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa se on yleinen maan etelä- ja keskiosissa Oulun korkeudelle asti. Monin paikoin pietaryrttiä tavataan viljelyjäänteenä. Pohjois-Amerikkaan se on levinnyt viljelykasvien mukana rikkaruohona. == Kuvaus == Pietaryrtti kasvaa 20–120 cm korkeaksi. Sen varsi on jäykkä ja mykeröt kohoavat tasalatvaisena huiskilona, joka jää kasvin kuihduttua törröttämään pystyyn. Lehdet ovat pariosaiset, sinivihreät. Pietaryrtti on kuivien pientareiden ja joutomaiden kasvi, joka kukkii loppukesästä. Sen mykerökukinto muistuttaa päivänkakkaran kukinnon keskiosaa. == Käyttö == Pietaryrttiä on käytetty mausteena ja muurahaisten karkotteena. Pietaryrtin haju on voimakas ja vastenmielinen, mikä selittää kasvin käyttöä keskiajalla rohtona ja karkotteena. Sen ajateltiin auttavan esimerkiksi ruuansulatushäiriöihin, kuukautiskipuihin, hermosairauksiin ja matolääkkeenä. Pietaryrtti oli tärkeä rohtoyrtti ruotsalaisten luostarien yrttitarhoissa. Pietaryrtti kestää kuivuutta erittäin hyvin, ja siksi sen viljelyä on jälleen alettu kokeilla muun muassa piennaralueilla. Pietaryrtti on nyttemmin todettu myrkylliseksi, joten sen rohtokäyttö on kielletty monissa maissa. Kasvi sisältää muun muassa tujonia. Toisaalla se on apteekkitavaraa. Ongelmana on myrkkypitoisuuden vaihtelu kasviyksilöstä toiseen. Pietaryrttiä käytetään myös lankojen värjäykseen; lehdistä ja juurista saadaan vihreää väriä ja kukista keltaista.YLE == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Pietaryrtin eli rohtopietaryrtin (Tanacetum vulgare) levinneisyys Suomessa. * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) * Luontoportti: Pietaryrtti (rohtopietaryrtti) (Tanacetum vulgare) * Pohjolan kasvien pauloissa: Tanacetum vulgare – pietaryrtti, rohtopietaryrtti * Eliaksen yrttitarha: Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) (Internet Archive) * Valokki - nettikasvio: Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) * ITIS: Tanacetum vulgare * United States Department of Agriculture (USDA): Tanacetum vulgare * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Tanacetum vulgare Luokka:Pietaryrtit Luokka:Maustekasvit Luokka:Hyönteistorjunta-aineet Luokka:Värikasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zeeta

Zeeta (isona kirjaimena Ζ, pienenä ζ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston kuudes kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa todennäköisesti tai ja nykykreikassa eli soinnillinen s (vrt. esimerkiksi englannin tai ranskan z). Kreikkalaisissa numeroissa zeetan lukuarvo on 7. Latinalaisessa kirjaimistossa zeetaa vastaa kirjain Z/z ja kyrillisessä З/з. Suomen kieleen zeeta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta z. == Muoto ja sen historia == Zeeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta (zajin). Kreikkalainen zeeta muistutti alun perin foinikialaista esikuvaansa ja näytti enemmän suurelta päätteelliseltä I-kirjaimelta latinalaisessa kirjaimistossa kuin nykyiseltä zeetalta. Se kehittyi nykyiseen muotoonsa joonialaisessa kirjaimistossa. Zeeta oli käytössä useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta puuttui muun muassa Megaran, Fleiuksen ja Ithakan sekä joidenkin Suur-Kreikan siirtokuntien ja Kykladien saarten kirjaimistoista.Voutiras, E.: ”The introduction of the alphabet”. Teoksessa Karali, M.: ”Writing systems”. Teoksessa Epigrafisissa lähteissä zeetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja: Greek Zeta archaic.svg Greek Zeta 03.svg Greek Zeta 01.svg == Merkityksiä == Matematiikassa * ζ on matematiikassa joskus kulman merkkinä. * ζ voi matematiikassa tarkoittaa Riemannin zeta-funktiota. Muita merkityksiä * ζ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 7. == Tietokonejärjestelmissä == Tietokoneissa zeeta koodataan eri merkistöissä seuraavasti: Ζ ζ ASCII, koodisivut 437, 850, 852, 857, 860, 861, 862, 863, 864 0x5A ei ole ASCII, koodisivu 869 0xA9 0xE0 Unicode U+0396 U+03B6 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset kirjaimet