EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Joonas Utti

Joonas Utti(s. 1982) on suomalainen kuvittaja, animaattori, kirjailija ja yrittäjä. Hän on animaatioihin keskittyneen Gigglebug Entertainment- tuotantoyhtiön luova johtaja ja perustaja. Yhtiö on luonut esimerkiksi Kikattava Kakkiainen- ja Keltainen lumimies- sarjat. == Ura == Joonas Utti harrasti lapsena piirtämistä, hän piirsi esimerkiksi erilaisia Disney-hahmoja. Hän on opiskellut kuvittamista ja animointia Tampereen ammattikorkeakoulussa vuosina 2003–2007. Utti tutustui Anttu Harliniin työskennellessään helsinkiläisessä animaatiostudiossa. Utti ja Harlin perustivat Gigglebug Entertainment- yhtiön vuonna 2013. Miehet olivat tutustuneet vuonna 2011, kun Utti esitteli Harlinille ideaansa tarttuvasta naurusta ja he olivat alkaneet suunnittella idean ympärille pelisovellusta. Sovellus julkaistiin yrityksen ensimmäisenä toimintavuonna ja Utti ja Harlin alkoivat ideoida keskenään myös Keltainen lumimies -hahmoa. Hahmo sai inspiraatiota Utin kotona asuneesta costaricalaisesta vaihto-oppilaasta, josta hän sai itselleen "veljen" 1990-luvulla. Keväällä 2015 Kikattava Kakkiainen -sarja sai ensiesiintymisensä Pikku Kakkosessa ja Otava julkaisi ensimmäisen Kikattava Kakkiainen -kirjan. Yhtiö on tehnyt yhteistyötä muun muassa Disneyn kanssa, kun Utti ja Harlin suunnittelivat Disney Channelille uuden sarjan, joka pohjautui 101 dalmatialaisia -elokuvaan. == Tunnustuksia == *Vuonna 2016 julkaistu DJ Kakkiainen voitti Emman == Tuotantoja == === Animaatiosarjat === Utti on toiminut muun muassa *tuottajana Keltainen lumimies-sarjassa. *tuottajana Nickelodeonin julkaisemssa The BeadBuds, Let's Jam! -animaatiosarjassa === Kirjat === Utti on julkaissut useita lastenkirjoja erityisesti Harlinin kanssa: *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen: naurunappikirja, 2015, kuvitus Joonas Utti *Harlin & Utti & Tuire Harjola: Kikattava Kakkiainen ja jymy- yllätys: metelinappikirja, 2016, kuvitus Joonas Utti *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja bändi: musiikkinappikirja, 2017, kuvitus Joonas Utti ja Paula Mela *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Neiti Siilin avaruuskivi, 2018, kuvitus Joonas Utti, Paula Mela ja Janne Korsumäki *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja City-Kanin skeittilauta, 2018, kuvitus Joonas Utti, Paula Mela ja Janne Korsumäki *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Herra Hirven hiekkalinna, 2019, kuvitus Paula Mela ja Joonas Utti *Kaisa Happonen (teksti) & Joonas Utti (kuvitus): Piste, WSOY, 2019 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Setä Simarusinan käpygolf, 2020, kuvitus Joonas Utti ja Paula Mela === Muut === Utti ja Harlin ovat julkaisseet myös musiikkia ja muita äänitallenteita: *Kikattava Kakkiainen: DJ Kakkiainen -CD, 2016 *Kikattava Kakkiainen: Juostaan diskoon! -CD, 2018 *Aamusatu : Kikattava Kakkiainen ja Kukkuluuruu -äänitallenne, 2019 Joonas Utti tekee myös giffejä Giphy- palveluun. Joulukuuhun 2019 mennessä niitä oli ladattu yli 800 miljoonaa kertaa == Yksityiselämä == Utti on kotoisin Lappeenrannasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Utti Twitterissä Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Emma-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdystie 6792

Yhdystie 6792 on tie, joka johtaa Maalahdesta Åminneen. Tie kulkee Maalahdenjoen vieressä, kunnes joki yhtyy Pohjanlahteen. Tien osoitenimi koko matkalla on Åminnentie. Tien liikennemäärät ovat koko matkalla hieman alle 1000 autoa vuorokaudessa. == Lähteet == * * 6792 Luokka:Maalahden liikenne
Jelisei Sinitsyn

Jelisei Tihonovitš Sinitsyn (; 1909–1995) oli venäläinen kemian insinööri ja diplomaatti, joka toimi NKVD:n tiedustelupäällikkönä Suomessa talvisodan ja välirauhan aikana sekä uudelleen vuosina 1944–1945. Hän käytti peitenimeä Jelisei Jelisejev. Hän piti yhteyttä vaikutusvaltaisiin suomalaisiin henkilöihin ja sai heiltä luottamuksellisia tietoja. Sinitsyn toimi myöhemmin NKVD:n ulkomaantiedustelun Skandinavian osaston ja Saksan osaston päällikkönä. Vuonna 1995 julkaistiin Sinitsynin muistelmat, joissa on lista hänen suomalaisten yhteyshenkilöidensä peitenimistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://suomenhistoriaa.blogspot.com/2009/06/vaiettu-totuus.html Luokka:Neuvostoliittolaiset diplomaatit Luokka:Tiedustelu Luokka:Suomen ja Neuvostoliiton väliset suhteet
Seututie 662

Seututie 662 on tie, joka johtaa Tiukasta Kristiinankaupunkiin. Tien pituus on 5 kilometriä. Tie saa alkunsa Tiukassa, missä tie alkaa valtatien 8 liittymästä. Seututie kulkee Kristiinankaupunkia kohti kaupungin pohjoispuolelta, kunnes se päättyy Köydenpunojankadun risteykseen. Tästä reitti jatkaa matkaansa osana Kristiinankaupungin katuverkkoa Merikatuna. Tien osoitenimi on koko matkalla Kristiinankaupungintie. Vuonna 2021 tien liikennemäärät olivat koko matkalla noin 700 ajoneuvoa vuorokautta kohden. == Lähteet == Luokka: Kristiinankaupungin liikenne 662 Luokka: Pohjanmaa
Hugo Novoa

Hugo Novoa Ramos (s. 24. tammikuuta 2003 Bertamiráns) on espanjalainen jalkapalloilija, joka pelaa Saksan Bundesliigan RB Leipzigissa. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Hän on pelannut Leipzigin ykkösjoukkueessa kaudesta 2021–2022 lähtien. Kevätkauden 2023 hän pelasi lainalla Sveitsin Superliigan FC Baselissa ja kauden 2023–2024 hän on lainalla alankomaalaisessa FC Utrechtissa. Hän voitti vuonna 2022 Saksan Cupin RB Leipzigin paidassa. Hän on pelannut Espanjan U21-maajoukkueessa kymmenen ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keuruun kaupunginvaltuusto

Keuruun kaupunginvaltuusto on Keuruun kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja on Markku Puro (SDP), 1. varapuheenjohtaja on Lauri Oinonen (Kesk.) ja 2. varapuheenjohtaja on Harri Oksanen (PS).. Kaupunginvaltuuston paikkajako vuosina 2021–2025 on seuraava: keskusta ja SDP 8 paikkaa, perussuomalaiset 5 paikkaa, kokoomus 4 paikkaa, kristillisdemokraatit 3 paikkaa, vihreät 2 paikkaa ja vasemmistoliitto 1 paikka. == Lähteet == Luokka:Keuruu Luokka:Suomen kaupunginvaltuustot
Pirkko Siirilä

Pirkko Siirilä (17. lokakuuta 1927 Kerava – 4. huhtikuuta 2020 Helsinki)Kuolinilmoitus, Pirkko Siirilä-Aro, Helsingin Sanomat, 2020, No 106, sivu 78, julkaistu 19.4.2020Descendants of farmer Johan Johansson Kleemola and Beata Olofsdr. Kleemola Sinikka ja Tapani Friströmin sukututkimussivut, viitattu 4.1.2023 oli suomalainen sopraano ja musiikinopettaja.Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5Nimikkorahastot Suomen Kulttuurirahasto, viitattu 4.1.2023 Siirilä suoritti lauludiplomin. Hän esiintyi Suomen kansallisoopperassa Donna Elviran roolissa Wolfgang Amadeus Mozartin oopperan Don Giovanni esityksissä vuonna 1954.Pirkko Siirilä Suomen kansallisoopperan ja -baletin esitystietokanta, viitattu 4.1.2023 Siirilä lauloi Aarre Merikannon oopperan Juha kantaesityksessä, joka pidettiin Yleisradiossa 3. joulukuuta 1958 Nils-Eric Fougstedtin johtaman Radion sinfoniaorkesterin kanssa.Jakso 3: Aarre Merikanto: Juha-ooppera näytös 3 Yle Areena 5.2.2022, viitattu 4.1.2023 Siirilä teki äänityksiä myös Oskar Merikannon Elinan surma -oopperan ensimmäisestä näytöksestä, muiden suomalaisten säveltäjien lauluista ja kansanlauluista.Äänitetietokanta Fono.fi, viitattu 4.1.2023 Siirilän vanhemmat olivat kansakoulunjohtaja, laulaja ja kirjailija Väinö SiiriläOp. V. Siirilä 50-vuotias, Opettajain lehti, 1935, No 26, sivu 7, julkaistu 28.6.1935 ja opettaja Martta (o.s. Hoffren). Pirkko Siirilä oli vuodesta 1970 naimisissa viulisti Sulo Aron kanssa. Hänen testamenttinsa perusteella muodostunut Pirkko Siirilä-Aron ja Sulo Aron rahasto sai peruspääomaksi 243 610 euroa.Suomen Kulttuurirahaston vuosikertomus 2020-2021 Suomen Kulttuurirahasto, viitattu 4.1.2023 Rahaston tarkoitus on tukea klassisen musiikin laulajia ja viulisteja apurahoin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Hertzogia martiorum

Hertzogia martiorum on Agaricales-lahkoon kuuluva sienilaji. Se muistuttaa malikoita (Clitocybe) ja rusomalikoita (Lepista), mutta laji luokitellaan nykyään omaan Hertzogia-sukuunsa. == Kuvaus == Hertzogia martiorum on kanelinruskea tai viininpunainen sieni. Lakki on 3–6 senttimetriä leveä, kupera ja malikkamainen. Heltat ovat tasatyviset tai lyhytjohteiset. Toisin kuin malikoilla, lajin itiöpöly on vaaleanpunertavaa. Itiöt ovat sileät, pienet, 4,5–5 mikrometriä pitkät ja 1–2 mikrometriä leveät. Vaaleanpunertava itiöpöly on tyypillistä rusomalikoille, mutta rusomalikoiden itiöt eivät ole sileät kuten Hertzogia martiorum -lajilla. == Esiintyminen == Hertzogia martiorum kasvaa humuksella ja pitkälle lahonneella puulla. Laji on Suomessa puutteellisesti tunnettu, mahdollisesti hyvin harvinainen, laji. Sen ensisijaista elinympäristöä ovat kosteat lehdot. == Taksonomia == Hertzogia martiorum on aiemmin luokiteltu malikoihin tai rusomalikoihin, mutta geneettisesti se ei kuulu kumpaankaan sukuun. Vuonna 2022 laji siirrettiin omaan Hertzogia-sukuunsa. Suvun nimi tulee ranskalaisen sienitieteilijän Paul Hertzogin (1928–2020) nimestä. Hertzogia-sukua ei toistaiseksi luokitella mihinkään heimoon, mutta se kuuluu Tricholomatineae-alalahkoon. == Lähteet == Luokka:Tricholomatineae Luokka:Helttasienet
Yhdystie 6620

Yhdystie 6620 on tie, joka kulkee Kristiinankaupungissa Savilahdesta Karhusalmelle. Tien pituus on noin viisi kilometriä. Tie alkaa Savilahdessa, missä tie erkanee seututien 662 liittymästä. Tie kulkee kiertäen Kristiinankaupungin keskustan kaupungin länsipuolelta, kunnes se päättyy Leppäsalmella Karhunsaarenkadun risteykseen. Tien osoitenimi on koko matkalla Karhusaarentie. Vuonna 2022 tien liikennemäärät olivat tieosuudesta riippuen noin 170–190 autoa vuorokaudessa. == Lähteet == * 6620 Luokka:Kristiinankaupungin liikenne
Lapinjärven Porlammin työväentalo

Lapinjärven Porlammin työväentalo oli Lapinjärven kunnassa Porlammin kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Porlammin työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Yhdistyksen toiminta lähti vireästi liikkeelle, ja jäseniä oli seuraavana vuonna jo 90. Tämän jälkeen jäsenmäärä vaihteli vuosittain. Sosialistien kannatus oli vuoden 1907 eduskuntavaaleissa Porlammilla 65,5 %. Työväentalo rakennettiin vuonna 1908. Sos.dem. piirijärjestön vuosikertomuksen mukaan työväenyhdistyksellä ja osuuskaupalla oli yhteinen talo. Vuonna 1908 perustettu Porlammin Osuuskauppa osti riihirakennuksen, joka purettiin ja rakennettiin uudelleen työväentalon yhteyteen. Tämä toimi osuuskaupan ensimmäisenä liikerakennuksena vuoteen 1920 saakka. Tämänkin jälkeen talossa toimi osuuskaupan sivumyymälä. Vuonna 1948 se annettiin henkilökunnan käyttöön. Porlammin työväenyhdistyksen toiminta oli vaihtelevaa, välillä yhdistyksen toiminta oli vuosia pysähdyksissä.. Työväenyhdistys joutui 1960-luvulla konkurssitilaan ja lopettamaan toimintansa. Perustettu uusi yhdistys Lapinjärven Sosialidemokraatit osti työväentalon pakkohuutokaupasta. Työväentalo paloi vuonna 1967. == Toimintaa työväentalolla== Työväentalolla oli yhdistystoiminnan lisäksi näyttämö- ja muuta harrastustoimintaa. Siellä oli myös kirjasto, jonka kokoelmassa oli 32 nidettä vuonna 1909. Vuonna 1942 työväentalolla järjestettiin suuret kesä- ja arpajaisjuhlat. Päiväjuhlassa oli läsnä 600 henkeä ja iltajuhlassa niin paljon, että lipunmyynti piti keskeyttää. Ennen tulipaloa talolla oli toiminut elokuvateatteri. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Lapinjärven rakennukset ja rakennelmat
Porvoon työväentalo

Porvoon työväentalo on vuonna 1912 valmistunut työväentalo Porvoossa. == Historiaa == Porvoon työväenyhdistyksen perustava kokous pidettiin Palokunnantalossa 25. elokuuta 1901 ja rekisteröitiin SDP:n puoluetilaston tietoihin perustetuksi 27.10.1901. Tosin Porvoossa oli olemassa jo aiemmin, vuonna 1888 perustettu, wrightiläisen liikkeen työväenyhdistys. Uusi työväenyhdistys 111 jäsenineen liittyi sosialidemokraattiseen puolueeseen 5.5.1903. Yhdistys toimi useissa eri vuokrahuoneissa. Vihdoin 1.3.1912 pidettiin tupaantuliaiset nahkuri Saloselta ostetussa talossa, joka sijaitsi Kaivokadun varrella olevalla 1 200 neliön tontilla Näköalavuoren huipulla. == Rakennus == Vuonna 1912 ostettua rakennusta alettiin vuosina 1912–1913 talkoovoimin peruskorjata ja parannella. Korjausten jälkeen työväentalo vihittiin 28.9.1913 uuteen käyttöönsä. Vuoden 1918 sulkutilan jälkeen, jolloin talo oli toiminut punakaartin päämajana, yhdistyksen toiminta talossa jatkui entisellään, kun työväentalo vapautui käyttöön keväällä 1919. Vuonna 1928 päätettiin tehdä taloon suurmuutoksia, ja vuonna 1938 talo maalattiin talkoovoimin ja väriavustuksin. Talon juhlasalin tanssilattia uusittiin kovan käytön vuoksi vuonna 1945 ja ravintolan lattia vuonna 1947. Ennen elokuvateatterien tuloa rakennus liitettiin vesijohto- ja viemäriverkkoon. Vuonna 1972 talo vuokrattiin Kamras-Filmi Oy:lle, joka sijoitti taloon Alfa- Romeo-nimisen elokuvateatterin. Elokuvateatterit lopettivat toimintansa talossa 1980-luvun alussa, ja talon kunnostamiseen saatiin valtion tukia vuosina 1985–1992. Yhdistys myi työväentalon yksityisasunnoiksi vuonna 2001. == Toimintaa == Yhdistys toimi vilkkaasti heti aloittamisestaan lähtien. Esimerkiksi vuonna 1905 yhdistyksen kokouksia oli 16 kertaa, johtokunnan kokouksia 15 ja yleisiä työväen kokouksia kaksi kertaa. Iltamia oli vuonna 1905 kolmesti ja muita kansanhuveja kaksi kertaa. Urheiluseura Porvoon Veikot toimi talossa. 1930-luvulla talon toiminta oli erittäin vilkasta. Esimerkiksi vuonna 1937 talossa pidettiin 54 huvitilaisuutta arpajaisineen ja seuraavana vuonna 61. Kuorot, soittokunnat, työväen näyttämö, perhejuhlat, äitienpäivät ja vappujuhlat kuuluivat talon toimintaan. Suomen sotavuosina 1939–1944 työväentaloa käytettiin sotilasmajoitukseen, mutta jo vuonna 1945 talossa pidettiin 127 tanssit. Elokuvateattereiden toimintaa ei enää 1980-luvun jälkeen ole ollut, mutta yhdistykset ja yhteisöt, kuten yksityisetkin juhlivat ja kokoontuvat rakennuksessa edelleen. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Porvoon rakennukset ja rakennelmat
Lapinjärven Kimonkylän työväentalo

Lapinjärven Kimonkylä työväentalo oli Lapinjärven kunnassa Kimonkylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Kimonkylän työväenyhdistys mainittiin ensimmäisen kerran Sosialidemokraattisen puolueen tilastoissa vuonna 1909. Yhdistyksessä oli tuolloin 24 jäsentä. Siitä ei ole jäänyt tietoa, missä yhdistys kokoontui. Kirjasto sillä oli jo vuonna 1909. Kimonkylän työväenyhdistys aikoi ostaa Artjärven Kitulan työväentalon, mutta hanke ei toteutunut. Työväentalon rakentaminen oli kuitenkin aloitettu vuonna 1936. Yhdistys oli ostanut Anjalan Ahvion työväentalon ja siirtänyt sen omalle tontilleen Santapekkiin. Työväenyhdistys pyysi SPD:ltä lainaa vuonna 1950, jotta keskeneräisen työväentalon rakennustyöt saataisiin päätökseen. Lainan vakuudeksi talo ja tontti siirtyivät SDP:n omistukseen. Työväentalo myytiin vuonna 1956 yksityishenkilölle. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Lapinjärven rakennukset ja rakennelmat
BND

BND on lyhenne muun muassa seuraavista: *Bundesnachrichtendienst (BND), Saksan tiedustelupalvelu *Bank of North Dakota (BND), yhdysvaltainen pankki *Brunein dollari (BND), Brunein valuutta *Bandar Abbasin lentoasema (BND), lentoasema Iranissa
Hilkka Siipola

Hilkka Siipola (4. helmikuuta 1927 Mynämäki – 22. syyskuuta 2003 Turku) oli suomalainen kuoronjohtaja ja musiikinopettaja. Hän sai director musiceksen arvonimen vuonna 1977.Muistot: Hilkka Siipola Markku Vähätalo, Helsingin Sanomat 22.9.2003, viitattu 4.1.2023 Siipola suoritti tutkinnot Turun kirkkomusiikkiopistossa ja Sibelius-Akatemiassa. Hän opiskeli lisäksi laulua ja suoritti kuoronjohtajakurssin Klemetti-opistossa. Siipola johti kahdeksan vuoden ajan Turun akateemista naiskuoro Aurattaria ja vuosina 1966–1991Historia Turun Naislaulajat, viitattu 4.1.2023 Turun Naislaulajia. Turun Naislaulajat saavutti Siipolan johdolla sekä kotimaisia että kansainvälisiä voittoja kuorokilpailuissa. Siipola johti Turun Naislaulajia myös levytyksillä. Hän toimi kahdenkymmenen vuoden ajan Suomen Naiskuoroliiton taiteellisena johtajana. Hänestä tuli liiton kunniajäsen vuonna 1994. Kuoronjohtotyönsä lisäksi Siipola työskenteli Juhana Herttuan yhteiskoulun pitkäaikaisena musiikinopettajana Turussa. Hän toimi myös urkurina ja yksityisenä pianonsoiton opettajana. Eläkkeelle jäätyään Siipola oli jäsenenä Turun kaupungin musiikkilautakunnassa. Hän kuoli syyskuussa 2003 vaikeaan sairauteen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Morsiuspikari

Morsiuspikari on hopeinen kaksoispikari, jonka yläosassa on naishahmon kannattelema liikkuva pienempi pikari, ja alaosassa hahmon pitkästä hameesta muodostuva suurempi pikari. Suurempi pikari voidaan ottaa käyttöön kääntämällä esine ylösalaisin, jolloin pienempi pikari kääntyy saranansa varassa niin, että se voidaan myös täyttää viinillä, liköörillä tai muulla nesteellä. Tällaisia kaksoispikareita valmistivat taitavat saksalaiset hopeasepät etenkin 1500- ja 1600-luvuilla. Morsiuspikareita annettiin häälahjaksi morsiuspareille, jotta he voivat juoda siitä samanaikaisesti. Niitä on käytetty myös juomakilpailuissa, jolloin isompi astia pyrittiin juomaan tyhjäksi pienempää läikyttämättä. ==Lähteet== Luokka:Astiat
Malakiittimosaiikki

Malakiittimosaiikki on ohuista vierekkäin asetelluista malakiittilevyistä sommiteltu päällyste, jonka levyjen erilaiset vihreän vivahdukset muodostavat kuvioita. Hiottu malakiitti kiillottuu kauniisti, mikä on tehnyt siitä suositun antiikin ajoista lähtien. Tällaista mosaiikkia on käytetty seinien päällystämiseen sekä huonekalujen ja astioiden valmistamisessa. Koska malakiittia on saatu erityisesti Uralin alueelta, sen käsittelystä kehittyi etenkin Venäjällä suosittu taidekäsityön muoto. ==Lähteet== Luokka:Taidekäsityö
Aniliiniväri

pienoiskuva|Violetilla aniliinivärillä värjättyä kuitua Technische Universität Dresdenin väriainekokoelmasta (Die Historische Farbstoffsammlung). Aniliinivärit ovat hiiliyhdisteitä sisältäviä, synteettisesti valmistettuja väriaineita, joita käytetään esimerkiksi kuitujen värjäyksessä, painotöissä ja värikynissä. Nimensä nämä väriaineet ovat saaneet siitä, että niiden valmistukseen käytetään aniliinia ja sen johdannaisiin kuuluvaa toluidiinia. Tärkeimpiä aniliinivärejä ovat *Aniliinimusta eli indigomusta, jota muodostuu, kun aniliinia hapetetaan kaliumkromaatilla ja rikkihapolla tai kloraateilla. Sitä käytetään puuvillan värjäämiseen siten, että katalyyttejä hyödyntäen värjäys tehdään suoraan kuituun. Katalyytteinä käytetään kupari-, rauta- tai vanadiinisuoloja. *Aniliinipunainen eli rosaniliini eli fuksiini. *Aniliinisininen eli trifenyylirosaniliini, jota valmistetaan kuumentamalla rosaniliinia ylimääräisen aniliinin kanssa. Sen kloorivetypitoista suolaa on markkinoitu nimillä gentianasininen, himmeänsininen, opaalinsininen, spriinsininen ja vaaleansininen. Alkalinsininen on monosulfonihapon natriumsuolaa, jota käytetään villan värjäämiseen. Vedensininen on di- ja trisulfonihappojen suoloja, joilla värjätään puuvillaa sen jälkeen, kun puuvilla on peitattu tanniinilla ja oksennusviinikivellä. *Aniliinisinipunainen eli aniliinivioletti syntyy, kun rosaniliinin typpeen sitoutuneet amino-ryhmän vetyatomit korvataan metyylillä tai etyylillä. Näiden violettien väriaineiden värisävy on sitä sinisempi, mitä useampia vetyatomeja on näin korvattu. *Malakiittivihreä ==Lähteet== Luokka:Väriaineet
Kiiltonahka

Kiiltonahka eli lakeerinahka () on kiiltävän musta tai värillinen venymätön päällisnahkalaji. Se on tavallisesti kromiparkittua ja pellavaöljylakalla tai akryylihartsilla päällystettyä nahkaa, joka on peite- tai aniliinivärjätty. Värillisen kiiltonahkan valmistaminen on erilaista kuin mustan tuotelajin tekeminen. == Katso myös == * Mokkanahka ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Nahka
Mohamed Simakan

Mohamed Simakan (s. 3. toukokuuta 2000 Marseille) on ranskalainen jalkapalloilija, joka pelaa Saudi-Arabian valioliigassa pelaavassa Al- Nassrissa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja. Hän edusti aiemmin RC Strasbourgia Ranskan Ligue 1:ssä vuoteen 2021. Hän pelasi 38 Ranskan pääsarjaottelua ja teki yhden maalin. Simakan voitti vuosina 2022 ja 2023 Saksan Cupin RB Leipzigin paidassa. Hän on pelannut Bundesliigassa kesään 2023 mennessä 52 ottelua ja tehnyt kaksi maalia. Mestarien liigassa hän on tehnyt 11 ottelussaan yhden maalin ja antanut kolme maalisyöttöä. Eurooppa-liigassa hän on pelannut kolme ottelua. Syyskuussa 2024 Simakan siirtyi 45 miljoonan euron siirtosummalla Saudi-Arabian valioliigassa pelaavaan Al-Nassriin. https://www.getfootballnewsfrance.com/2024/official-mohamed-simakan-signs-for- al-nassr/ Hän on tehnyt yhden maalin Ranskan U20-maajoukkueessa ja pelannut yhden ottelun U21-maajoukkueessa. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Janis Blaswich

Janis Jonathan Blaswich (s. 2. toukokuuta 1991 Willich) on saksalainen jalkapalloilija, joka pelaa Saksan Bundesliigan RB Leipzigissa. Hänen pelipaikkansa on maalivahti. Blaswich edusti junioriaikojen seuraansa Borussia Mönchengladbachia vuoteen 2018 saakka, mutta pelasi vain seuran kakkosjoukkueessa Regionalligassa. Hän pelasi lainalla 3. Ligan Dynamo Dresdenissä kauden 2015–2016 ja saman sarjan Hansa Rostockissa kauden 2016–2017. Kausilla 2018–2022 hän edusti Heracles Almeloaa Hollannin Eredivisiessä, jossa pelasi 107 ottelua. Kesällä 2022 hän siirtyi Bundesliigan RB Leipzigiin, jossa pelasi tulokaskaudellaan 26 ottelua Bundesliigassa, kuusi peliä Mestarien liigassa ja viisi ottelua, mukaan lukien finaali, Leipzigin voittamassa Saksan cupissa. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Laura Save

Laura Katriina Save (10. lokakuuta 1983 – 24. maaliskuuta 2012) oli suomalainen kirjailija.Suurin askelin, kilpaa kuoleman kanssa Suvi Ahola, Helsingin Sanomat 13.1.2013, viitattu 4.1.2023 Save oli lääketieteen kandidaatti, joka sairastui kesken opintojensa aggressiiviseen osteosarkoomaan.Laura ei kuollut itseltään salaa Päivi Hietanen, Potilaan Lääkärilehti 18.5.2013, viitattu 4.1.2023 Hän jatkoi opiskelua vielä sairastumisen jälkeen.Laura jätti jäljen Lääkärilehti 17.5.2013, viitattu 4.1.2023 Save kuoli sairauteensa ennen kuin ehti saada tietoa ainoaksi jääneen teoksensa Paljain jaloin (WSOY, 2013) julkaisusta.Laura Save: Paljain jaloin Rauha Kejonen, Savon Sanomat 29.1.2013, viitattu 4.1.2023 Kustantaja kuvaili teosta dokumenttiromaaniksi. Se perustuukin osin kirjoittajansa omiin muistiinpanoihin ja blogiin. Teos kuvaa muun muassa nuoren henkilön sopeutumista kuoleman läheisyyteen. Savella oli puolisona toinen nuori nainen, ja hänellä oli pieni poika. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Anne Enger

Anne Enger (s. 9. joulukuuta 1949 Trøgstad) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko ja puolueen entinen puheenjohtaja vuosina 1991–1999. Hän on istunut suurkäräjillä 1985–2001 ja toiminut Norjan kulttuuriministerinä 1997–1999. Vuonna 1999 hän myös sijaisti äitiyslomalla ollutta Marit Arnstadia öljy- ja energiaministerinä. Myös Engerin sisko Inger Enger on istunut suurkäräjillä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Anne Enger Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan kulttuuriministerit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit Alaskassa 2022

Yhdysvaltain edustajainhuoneen vuoden 2022 vaalit Alaskan osalta pidettiin 8. marraskuuta. Siinä valittiin Alaskan osavaltion ainoa kongressiedustaja Yhdysvaltain alahuoneeseen. == Tausta ja vaalijärjestelmä == Alaskassa järjestettiin edustajainhuoneen paikasta ennenaikaiset vaalit (), kun edustaja Don Young kuoli yllättäen kesken kauden maaliskuussa 2022. Vaalit voitti yllättäen demokraatteja edustava Mary Peltola, joka astui virkaansa syyskuussa 2022. Vuonna 2020 Alaskassa otettiin käyttöön uusi vaalilaki, joka hyväksyttiin kansanäänestyksessä. Sen nojalla kaikki ehdokkaat, niin puolueiden nimeämät kuin sitoutumattomatkin, osallistuvat esivaaleihin, joista neljä eniten ääniä saanutta karsiutuu virallisena vaalipäivänä pidettäviin vaaleihin. Näissä vaaleissa sovelletaan painotettua vaalitapaa, eli äänestäjä asettaa ehdokkaat mieleiseensä järjestykseen. Mikäli yli 50 % äänestäjistä merkitsee tietyn ehdokkaan ensimmäiseksi vaihtoehdokseen, tämä tulee valituksi. Mikäli näin ei käy, vähiten ääniä saanut karsiutuu ja hänen äänensä siirtyvät äänestäjien mieltymysten mukaan jäljelle jääneille ehdokkaille. Tätä jatketaan, kunne joku ehdokkaista on saanut vähintään 50 % äänistä. Äänioikeutettuja vaaleissa ovat sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot: * Yhdysvaltain kansalainen * Vähintään 18-vuotias * On ollut kirjoilla Alaskassa vähintään 30 vrk ennen vaaleja * On rekisteröitynyt äänestäjäksi määräaikaan mennessä eikä ole rekisteröitynyt äänestäjäksi muun osavaltion tai territorion alueella == Ehdokasasettelu == Esivaalien jälkeen ehdokkaiksi pääsivät Peltola, Sarah Palin, Nick Begich III ja Chris Bye. Istuva edustaja Peltola ilmoitti lähtevänsä ehdolle voitettuaan ennenaikaiset vaalit aiemmin syksyllä. Peltolan ehdokkuus vaaleissa keräsi kannatusta myös demokraattien ulkopuolelta: republikaaneista mm. Alaskan senaattorin Lisa Murkowskin ja osavaltion senaatin entinen puhemies Rick Halford tukivat Peltolaa. Myös sitoutumaton entinen pormestari Santa Claus tuki Peltolaa. Republikaaneilta selvisi neljän parhaan joukkoon kaksi ehdokasta: entinen kuvernööri Sarah Palin ja Nick Begich III, joka on toiminut konservatiivisen Alaska Policy Forum -ajatushautomon hallituksessa. Näistä kahdesta vain Begich sai Alaskan republikaanipuolueen tuen. Myös Palinin entinen appi, Jim Palin, ilmoitti tukevansa Begichia. Sarah Palin sen sijaan sai entisen presidentin Donald Trumpin tuen. Kun republikaanien Tara Sweeney vetäytyi kisasta, hänen tilalleen neljänneksi vaalipäivän ehdokkaaksi nousi libertaaripuolueen edustaja Chris Bye. == Tulokset == Puolue Ehdokas I kierros II kierros III kierros Ääniä Osuus (%) Ääniä Osuus (%) Ääniä Osuus (%) Demokraatit Mary Pelotola 128 553 48,77 129 786 49,22 137 263 54,96 Republikaanit Sarah Palin 67 866 25,74 69 399 26,32 112 471 45,04 Republikaanit Nick Begich III 61 513 23,33 64 499 24,46 Libertaari Chris Bye 4 570 1,73 Muut ehdokkaat 1 108 0,42 Hyväksyttyjä ääniä 263 610 Hylättyjä ääniä 2 208 Lähde: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit Luokka:Yhdysvaltain vaalit 2022 Luokka:Alaskan historia
Lohjan Immulan työväentalo

Lohjan Immulan työväentalo on Lohjan kaupungissa Immulan kylässä sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Lohjan Immulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Oman talon hankinnasta tehtiin ensimmäistä kertaa päätös vuonna 1911, mutta hanke ei toteutunut. Vuonna 1920 vuokrattiin tontti, ja talon rakennustyöt myytiin huutokaupassa työväenyhdistyksen puheenjohtajalle Kustaa Ahlströmille. Työväentalon vihkiäisjuhla pidettiin heinäkuussa 1920. Talo alkoi käydä pieneksi, ja vuonna 1929 ostettiin nykyinen 4 000 m²:n tontti. Pienen työväentalon iltamakäyttö kiellettiin. Uusi työväentalo rakennettiin vuonna 1934 pääosin talkootyönä. Työväenyhdistyksen toiminta vilkastui talon rakentamisen myötä. ==Rakennus== Ensimmäisen vuonna 1920 rakennetun työväentalon pinta-ala oli vain 60 m². Rakennuksessa oli kuitenkin juhlasali, näyttämö, ravintola ja vaatesäilytys. Talossa järjestettyjen tilaisuuksien tuotoilla ostettiin muun muassa paloruisku ja kahvipannu sekä rakennettiin puuliiteri ja käymälä. Vuonna 1934 rakennettuun taloon vedettiin sähköt vuonna 1939. Vuonna 1983 talo maalattiin ja sinne vedettiin vesijohto. == Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1934 rakennetun työväentalon vihkiäisjuhlassa oli yli 300 henkilöä. Työväentalolla järjestettiin arpajaisia 1930-luvulla. Niiden tuotoilla pystyttiin kunnostamaan ja ylläpitämään taloa. Sotavuosina työväentalo oli useaan otteeseen sotilaiden majoituspaikkana. Vuonna 1943 sinne majoitettiin Inkerin pakolaisia. Talossa oli myöhemmin vuokralaisina useita yrityksiä. Talo otettiin uudelleen yhdistyksen omaan käyttöön vuonna 1966. Nuoriso-osaston toiminta aktivoitui, ja vuonna 1967 siellä aloitettiin myös bingo. Talossa toimi myös Nuoret Kotkat. Talo on edelleen toiminnassa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Lohjan rakennukset ja rakennelmat
Jarmo Parviainen

Jarmo Uolevi Parviainen (6. syyskuuta 1928 Helsinki – 12.elokuuta 1994 Espoo) oli suomalainen säveltäjä ja kirkkomuusikko.Parviainen, Jarmo Kansalliskirjaston hakupalvelu, viitattu 4.1.2023Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5 Hän oli yksi musiikkipedagogi Lauri Parviaisen (1900–1949) lapsista. Parviainen aloitti musiikkiopintonsa käymällä viulutunneilla. Sittemmin hän suoritti diplomin urkurina ja valmistui filosofian kandidaatiksi. Parviainen työskenteli Espoossa ja Helsingissä kanttori- urkurina vuodesta 1949, kunnes joutui vuonna 1961 terveyssyistä eroamaan virasta. Hänen uransa kirkkomuusikkona katkesi ja hänen Sibelius-Akatemiaan suunnitellun opetusvirkansa toteuminen estyi hänen sairastuttuaan vakavasti aivoverenvuodon seurauksena elokuussa 1958. Tuolloin Parviainen myös halvaantui. Hän sai valtion ylimääräisen taiteilijaeläkkeen toukokuusta 1987 alkaen. Parviaisen sävellyksiä ovat levyttäneet Alba Recordsille urkuri Tomi SatomaaABCD 397 – Ramus Virens Olivarum Alba Records, viitattu 4.1.2023 ja Esko Kallion johtama Hämäläis-Osakunnan Laulajat.NCD 39 – Among the Leaves Alba Records, viitattu 4.1.2023 Parviaisen säveltämästä teoksesta Partita suomalaisesta kansankoraalista Aurinko nyt mailleen vaipuu (1954) teki vuonna 1977 äänityksen Yleisradiolle urkuri Tauno Äikää.Kappaleen tiedot Fono.fi, viitattu 4.1.2023ylen ykkönen 9.00 Musiikkia vanhasta... Helsingin Sanomat 8.7.2001, viitattu 4.1.2023 Parviaisen tunnetuin urkuteos on Toccata con Fuga (1958). Sen ovat levyttäneet mm. Tauno Äikää ja James D. Hicks. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset kanttorit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Roger Livesey

Roger Livesey (25. kesäkuuta 1906 Barry, Wales – 4. helmikuuta 1976 Watford)Wikidata. Viitattu 5.1.2023. oli brittiläinen näyttelijä. Pitkä, komea ja persoonallisen karhealla äänellä puhunut”Roger Livesey had one of the most distinctive voices in British cinema. A purring growl that stopped just short of an asthmatic wheeze.” Livesey tunnetaan erityisesti keskeisistä rooleistaan kolmessa Michael Powellin ja Emeric Pressburgerin elokuvassa: Ystävykset (1943), Myrskyöitä (1945) ja Kysymys elämästä ja kuolemasta (1946). Laajaan teatterisukuun syntyneen Liveseyn ensimmäinen esiintyminen oli lapsiroolissa vuonna 1917, ja 1930-luvulla hän näytteli New Yorkin Broadwaylla, vastanäyttelijänään usein vaimonsa Ursula Jeans. ==Elokuvia== *Rembrandt (1936, ohj. Alexander Korda) *Vuoriston rummut (The Drum, 1938, ohj. Zoltan Korda) *Girl in the News (1941, ohj. Carol Reed) *Ystävykset (The Life and Death of Colonel Blimp, 1943) *Myrskyöitä (I Know Where I'm Going, 1945) *Kysymys elämästä ja kuolemasta (A Matter of Life and Death, 1946) *Vice Versa (1948, ohj. Peter Ustinov) *Vaarallinen ikä (That Dangerous Age, 1949, ohj. Gregory Ratoff) *Merten veijarit (The Master of Ballantrae, 1953, ohj. William Keighley) *Syyttävä sormi (Finger of Guilt / Intimate Stranger, 1956, ohj. Joseph Losey) *Kun hymy hyytyy (The Entertainer, 1960) *Pankkirosvojen kerho (The League of Gentlemen, 1960, ohj. Basil Dearden) *Tuittupää tyttäreni (No, My Darling Daughter, 1961, ohj. Ralph Thomas) *Elämän kahle (Of Human Bondage, 1964) *Moll Flandersin lemmenseikkailut (The Amorous Adventures of Moll Flanders, 1965, ohj. Terence Young) *Hamlet (1969, ohj. Tony Richardson) ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Aud Inger Aure

Aud Inger Aure (12. marraskuuta 1942 Averøy – 7. kesäkuuta 2023) oli norjalainen kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 1997–1999. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aud Inger Aure Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan oikeusministerit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Lohjan Koikkalan-Vaanilan työväentalo

Lohjan Koikkalan-Vaanilan työväentalo oli Lohjan kaupungissa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Koikkalan-Vaanilan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys osti noin puolen hehtaarin tontin, jolle päätettiin rakentaa työväentalo vuonna 1911. Talon rakennustarpeiksi ostettiin vanha talli. Vuonna 1912 valmistuneen työväentalon nimeksi annettiin Veljelä. Näyttämöllä laajennettu talo valmistui vuonna 1917, mutta vihkiäisjuhlat päästiin pitämään vasta vuonna 1919. Talo siirtyi vuonna 1953 Sos.dem. puolueen omistukseen. Talo oli huonokuntoinen, ja se päätettiin purkaa vuosina 1954–1955. ==Rakennus== Työväentalossa ei ollut sähköä, joten tilaisuuksia oli talvisin vaikea järjestää. Talossa oli juhlasali ja pieni näyttämö sekä laajennusosassa ravintola ja keittiö. Talossa oli myös talonmiehen asunto. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Lohjan rakennukset ja rakennelmat
Fayodiaceae

Fayodiaceae on Agaricales-lahkoon kuuluva sieniheimo. Se sisältää neljä sukua, joissa on napalakkimaisia, hiippomaisia ja vinokasmaisia sieniä. == Taksonomia == Suvut Fayodia, Gamundia ja nokilakit (Myxomphalia) sisältävät napalakkimaisia ja hiippomaisia sieniä, joita pidettiin toistensa sukulaisina jo ennen molekyylisystemaattisia tutkimuksia. Esimerkiksi Rolf Singer tunnusti vuonna 1986 laajan Fayodia-suvun, joka sisälsi myös suvut Gamundia ja Myxomphalia.Singer 1986, s. 428 Singer luokitteli Fayodia-suvun Tricholomataceae-heimoon ja Myceneae-tribukseen.Singer 1986, s. 155 Vuonna 2002 julkaistussa fylogeneettisessä tutkimuksessa paljastui, että vinokasmaisia sieniä sisältävä Conchomyces on läheistä sukua suvuille Fayodia, Gamundia ja Myxomphalia. Ulkomuotonsa takia Conchomyces-sukua on aiemmin pidetty ruostevinokkaiden (Crepidotus) sukulaisena. Uudistuneessa luokittelussa Conchomyces luetaan Fayodiaceae-heimoon, kun taas ruostevinokkaat kuuluvat Crepidotaceae-heimoon. == Levinneisyys == Singerin mukaan Fayodia (joka sisälsi myös suvut Gamundia ja Myxomphalia) on levinneisyydeltään lähes kosmopoliitti – sitä tavataan lähes koko maailmassa.Singer 1986, s. 429 Conchomyces-sukua puolestaan tavataan Aasiassa, Australaasiassa ja Etelä-Amerikassa. Fayodiaceae-heimon suomalaisia lajeja ovat hiipposavulakki (Fayodia bisphaerigera), viirusavulakki (Gamundia striatula) ja nokilakki (Myxomphalia maura). == Kuvagalleria == Ivory conch Conchomyces bursaeformis. (9188310439).jpg|Conchomyces bursaeformis Fayodia bisphaerigera (J.E. Lange) Singer 390737 crop.jpg|Fayodia sp. Myxomphalia maura 385969.jpg|Nokilakki (Myxomphalia maura) == Lähteet == * === Viitteet === *
Ruotsin ralli 1986

Ruotsin ralli 1986 (viralliselta nimeltään 36. International Swedish Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1986. Kilpailu järjestettiin 14.–16. helmikuuta 1986 Karlstadissa. Kilpailu oli kauden toinen, ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . Kilpailu oli Ford RS200 -auton debyytti rallin MM-sarjassa. Nastojen lukumäärää renkaissa rajoitettiin kauden alussa johtuen huolesta teille aiheutuvista vaurioista. Monte Carlossa sallittiin 12 nastaa kymmentä senttimetriä kohden, mutta Ruotsin kilpailuun määrä nostettiin 20 per kymmenen senttimetriä johtuen turvallisuushuolista. Fordilla oli kaksi autoa, joissa molemmissa kuljettajat olivat ruotsalaisia. Peugeotilla ja Lancialla oli kummallakin mukana kaksi autoa, joiden kuljettajat olivat suomalaisia. Austin-Roverilla oli kaksi autoa, jotka molemmat keskeyttivät. Kilpailussa nähtiin epätavallisen paljon keskeytyksiä moottorivikojen vuoksi. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Juha Kankkunen Juha Piironen Peugeot 205 Turbo 16 E2 5:09.19 0.0 2\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Delta S4 5:11.13 +1.54 3\. Kalle Grundel Benny Melander Ford RS200 5:15.35 +6.16 4\. Mikael Ericsson Reinhard Michel Audi 90 Quattro 5:24.39 +15.20 5\. Gunnar Pettersson Arne Pettersson Audi Coupé Quattro 5:24.57 +15.38 6\. Jean-Claude Andruet Annick Peuvergne Citroën BX4TC 5:33.05 +23.46 7\. Kenneth Eriksson Peter Diekmann Volkswagen Golf GTI 16V 5:34.30 +25.11 8\. Roger Ericsson Per Rosendahl Subaru Leone RX Turbo 5:38.01 +28.42 9\. Björn Johansson Anders Olsson Opel Kadett GSI 5:41.22 +32.03 10\. Sören Nilsson Åke Gustavsson Audi 90 Quattro 5:42.51 +33.32 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com Luokka:MM-rallikausi 1986 Luokka:Ruotsin ralli
Toimi Penttinen

Toimi Veikko Penttinen (5. syyskuuta 1905 Joensuu – 6. syyskuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, urkuri, pianisti ja musiikinopettaja.Toimi Penttinen, urkuri, säveltäjä (1905-98) Doria, viitattu 5.1.2023Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5Kuolleet: Säveltäjä Toimi Penttinen Pertti Avola, Helsingin Sanomat 6.10.1998, viitattu 5.1.2023 Penttinen kävi oppikoulua Säkkijärvellä ja valmistui Viipurin kirkkomusiikkiopistosta vuonna 1937. Viipurissa hänen opettajiinsa kuului Andrej Rudnev. Tämän jälkeen Penttinen jatkoi opiskelua Väinö Haapalaisen oppilaana. Hän suoritti Sibelius-Akatemiassa sävellysdiplomin vuonna 1943 opettajinaan Leevi Madetoja, Selim Palmgren ja Sulho Ranta. Penttinen suoritti siellä myös kapellimestarin tutkinnon Jussi Jalaksen oppilaana vuonna 1946 ja urkudiplomin Elis Mårtensonin johdolla vuonna 1947. Lisäksi hän kävi Sibelius- Akatemiassa musiikinopettajaseminaarin ja antoi käytännölliset opettajanäytteensä vuonna 1947 Suomalaisessa normaalilyseossa. Penttinen piti Helsingissä sävellyskonsertin vuonna 1942 ja urkukonsertin vuonna 1947. Myöhemmin hän soitti pianoa muun muassa säestäjän ominaisuudessa, orkesterissa ja ravintolaesiintyjänä. Penttinen tuli tunnetuksi ensimmäisen suomalaisen urkukonserton säveltäjänä. Vuonna 1943 aloitettu teos valmistui keväällä 1950, ja sen kantaesitti vuonna 1951 Helsingin konservatoriossa Helsingin kaupunginorkesteri solistinaan Tauno Äikää. Äikää tulkitsi konserton myöhemmin myös Lahdessa ja Kotkassa. Penttisen muuhun tuotantoon kuuluvat muiden muassa orkesterisarja Pilviä (1937), sävelruno Katukuva (1936), urkusävellyksiäToimi Penttinen Music Finland Core, viitattu 5.1.2023, kamarimusiikkia (kuten pianotrio, 1939) ja yksinlauluja. Penttinen työskenteli vuosina 1963–1971 Kotkan seudun musiikkiopiston rehtorina. Penttisen musiikin tunnuspiirteeksi on kuvailtu sen pianistisuutta, joka ilmeni varsinkin kamarimusiikissa ja yksinlauluissa. Kotkan seudun musiikkiopistosta eläkkeelle jäätyään hänen oli tarkoitus keskittyä säveltämiseen, mutta hänen puolisonsa halvaantui eikä tämän hoidolta jäänyt aikaa säveltäjänä tai pianistina toimimiseen. Myöhemmin Penttinen meni uusiin naimisiin. Penttiselle myönnettiin director musiceksen arvonimi kesäkuussa 1972. Lisäksi hänellä oli talvisodan muistomitali (1940), jatkosodan muistomitali (1957) ja II luokan vapaudenmitali (1942). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Lauri Parviainen

Lauri Parviainen (3. huhtikuuta 1900 Helsinki – 4. toukokuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen musiikinopettaja ja säveltäjä.Parviainen, Lauri Kansalliskirjaston hakupalvelu, viitattu 5.1.2023Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5 Parviainen opiskeli Armas Launiksen, Erkki Melartinin ja Selim Palmgrenin johdolla. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu runsaasti yksinlauluja. Parviainen julkaisi myös koulujen käyttöön laulukirjoja, joissa oli paljon hänen omia sävellyksiään. Näihin kuuluu Koulun laulukirja, josta otettiin lukuisia painoksia 1930-, 1940- ja 1950-luvuilla, sekä niihin kuuluva säestyskirja Sävelmistö sekä Koulun kuorolauluja (WSOY, 1936).Koulun kuorolauluja Finna, viitattu 5.1.2023 Myöhemmin Joulun toivelaulukirjaan sisällytettiin monia Parviaisen tekemiä joululauluja.Joulun toivelaulukirja Tampere University Foundation, viitattu 5.1.2023 Hänen lauluistaan on tehty lukuisia äänityksiä.Äänitetietokanta: Tekijähaku Fono.fi, viitattu 5.1.2023 Urkuri-säveltäjä Jarmo Parviainen, sellisti Heljä Parviainen ja Janne Raition kanssa avioitunut Seija-Sisko Raitio olivat Lauri Parviaisen lapsia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Alingsåskuriren

Alingsåskuriren on ruotsalainen vuonna 1969 perustettu ilmaisjakelulehti, jonka kotikunta on Alingsås. Se ilmestyy keskiviikkoisin ja jaetaan kaikkiin Alingsåsin sekä Vårgårdan kotitalouksiin, kerran kuussa myös Herrljungaan. Lehti kuuluu Stampen Media -konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset ilmaisjakelulehdet Luokka:Alingsåsin kunta
Kazakstanin kansanäänestys 2022

Kansanäänestys kesäkuussa 2022 Kazakstanissa käsitteli perustuslaillisia muutoksia. Ne taas koskivat maan tammikuisten mielenosoituksien syihin puuttumista ja mielenosoittajien vaatimuksiin vastaamista. == Tausta == Laajat mielenosoitukset alkoivat vastalauseena korkeille bensan ja kaasun hinnoille tammikuussa 2022. Syynä tähän oli hallituksen päätös lopettaa nestekaasun hintasääntely, minkä vuoksi hinta kaksinkertaistui. Myöhemmin mielenosoittajat alkoivat vaatia myös poliittisia uudistuksia kuten korruption ja epätasa-arvon kitkemistä. Presidentti Kasym-Žomart Tokajev julisti maahan hätätilan, erotti pääministerin ja nosti itsensä kansallisen turvallisuusneuvoston johtajaksi edellisen presidentin Nursultan Nazarbajevin tilalle. Tokajev ilmoitti 11. tammikuuta, että rauhanturvaajiksi kutsutut kollektiivisen turvallisuusjärjestön joukot ovat alkaneet vetäytyä maasta. Hän myös arvosteli Nazarbajevia ja lupasi kansalaisille poliittisia uudistuksia. Tokajev väitti "ulkomailla koulutettuja terroristeja" mielenosoituksien taustajoukoiksi. Kazakstanin perustuslakia on muutettu vain kaksi kertaa aikaisemmin: vuosina 1995 ja 2017. Tokajev ilmoitti 5. toukokuuta, että maassa järjestetään kuukauden kuluttua kansanäänestys perustuslakiin ehdotetuista lisäyksistä ja muutoksista. == Keskeinen sisältö == Tokajev piti 16. maaliskuuta 2022 parlamentille puheen, jossa hän kertoi suunnitelluista perustuslain muutoksista ja lisäyksistä. Niihin kuuluivat muun muassa seuraavat: * Presidentin oltava puoluepolitiikan ulkopuolella virkakautensa ajan * Presidentti ei saa puuttua oblastien kuvernöörien tai kaupunkien pormestarien päätöksiin * Istuvan presidentin lähisukulaiset eivät saa toimia valtion huippuviroissa * Vähennetään senaatin valtaa tehdä lakialoitteita * Perustuslaillisen tuomioistuimen perustaminen uudelleen * Vähennetään parlamentin alahuoneen edustajien määrää Alun perin perustuslain muutoksiin kuului myös kolmen uuden oblastin luominen, mutta muutos toteutettiin ennen kansanäänestystä: Tokajev antoi 4. toukokuuta ukaasin, jolla perustettiin kolme uutta oblastia. == Tulokset == Vaihtoehto Ääniä Osuus (%) Kyllä 6 163 516 77,18 Ei 1 490 470 18,66 Hyväksyttyjä ääniä 7 779 845 Hylättyjä ääniä 205 924 Rekisteröityneitä äänestäjiä 7 985 769 Lähde: == Galleria == Tiedosto:2022 KZ constitutional referendum sheet.jpg|Kansanäänestyksessä käytetty äänestyslipuke Tiedosto:2022 Kazakh constitutional referendum logo.svg|Kansanäänestyksen logo Tiedosto:В связи к референдуму 5 июня 2022 года.jpg|Äänestämään kehottava juliste == Lähteet == 2022 Luokka:Vuoden 2022 kansanäänestykset
Saint Helierin räjähdysonnettomuus

Saint Helierin räjähdysonnettomuus tapahtui joulukuun 10. päivänä 2022 Kanaalisaariin kuuluvalla Jerseyn saarella sijaitsevassa Saint Helierin kaupungissa. Itse räjähdyksessä kuoli yhdeksän ihmistä, minkä lisäksi yksi ihminen kuoli naapuritalossa paineaallon seurauksena. Räjähdyksessä loukkaantui lievästi kaksi ihmistä, ja 40 ihmistä jouduttiin evakuoimaan alueelta räjähdyksen jälkeen. Räjähdys tapahtui kerrostalossa lähellä kaupungin satamaa. Räjähdys romahdutti koko kolmekerroksisen kerrostalon. Asukkaat olivat haistaneet kaasun hajua edellisenä päivänä ja palolaitos oli käynyt tarkastamassa tilanteen, mutta ei löytänyt vuotoa. Kuitenkin kello 3.53 talossa tapahtui räjähdys. Räjähdyksen ääni oli niin voimakas, että se kuultiin ympäri saarta ja jotkut kuvailivat sitä kuin maanjäristykseksi. Poliisi tutkii räjähdyksen syytä. Syyksi epäillään kaasuvuotoa. == Lähteet == Luokka: Vuoden 2022 onnettomuudet Luokka:Räjähdysonnettomuudet Luokka:Jersey
RAC-ralli 1987

RAC-ralli 1987 (viralliselta nimeltään 43. Lombard RAC Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan viimeinen kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 22. - 25\. marraskuuta 1987 Chesterissä. Ensimmäistä kertaa rallin historiassa nuotitus oli sallittu, tosin vain ensimmäisen päivän puistoerikoiskokeille. == Reitti == Erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ). Kilpailun kaikki muut tauot olivat Chesterissä paitsi tiistain ja keskiviikon välinen yö Carlislessa. Skotlannin ja etelä- Walesin erikoiskokeita jätettiin pois, mutta Yorkshiren erikoiskokeet palasivat reitille edellisvuoden tauon jälkeen. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Juha Kankkunen Juha Piironen Lancia Delta HF 4WD 5:26.36 0.0 2\. Stig Blomqvist Bruno Berglund Ford Sierra RS Cosworth 5:30.16 +3.40 3\. Jimmy McRae Ian Grindrod Ford Sierra RS Cosworth 5:33.15 +6.39 4\. Mikael Ericsson Claes Billstam Lancia Delta HF 4WD 5:35.11 +8.35 5\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Delta HF 4WD 5:35.26 +8.50 6\. David Llewellin Phil Short Audi Coupé Quattro 5:45.41 +19.05 7\. Mats Jonsson Johnny Johansson Opel Kadett GSI 5:48.36 +22.00 8\. Carlos Sainz Antonio Boto Ford Sierra RS Cosworth 5:49.16 +22.40 9\. Kenneth Eriksson Peter Diekmann Volkswagen Golf GTI 16V 5:49.16 +22.40 10\. Roger Ericsson Per Rosendahl Subaru RX Turbo 5:58.36 +32.00 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Pistetilanteet == Edellisen Sanremon osakilpailun voitti Miki Biasion, joka johti kuljettajien MM-sarjaa 14 pisteellä ennen toisen sijan jakanutta Kankkusta ja Alénia. Biasionia ei ilmoitettu mukaan RAC-ralliin koska hän oli jo ajanut kauden aikana seitsemän kilpailua, jotka hänelle oli suunniteltu. RAC-ralli oli sekä Alénille että Kankkuselle kauden seitsemäs kilpailu. Kilpailussa Kankkunen ja Alén molemmat ajoivat Lancialla ja kilpailivat kuljettajien mestaruudesta. Mestaruuden voitti Kankkunen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com Luokka:MM-rallikausi 1987 Luokka:Walesin ralli
RAC-ralli 1984

RAC-ralli 1984 (viralliselta nimeltään 40. Lombard RAC Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 25. - 29\. marraskuuta 1984 Chesterissä. Kilpailu oli kauden viimeinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Ari Vatanen Terry Harryman Peugeot 205 Turbo 16 9:19.48 0.0 2\. Hannu Mikkola Arne Hertz Audi Quattro A2 9:20.29 +0.41 3\. Per Eklund Dave Whittock Toyota Celica Twincam Turbo 9:37.07 +17.19 4\. Michèle Mouton Fabrizia Pons Audi Sport Quattro 9:37.28 +17.43 5\. Russell Brookes Mike Broad Opel Manta 400 9:48.06 +28.18 6\. Timo Salonen Seppo Harjanne Nissan 240RS 9:49.37 +29.49 7\. Jimmy McRae Mike Nicholson Opel Manta 400 10:04.20 +44.32 8\. Shekhar Mehta Yvonne Mehta Nissan 240RS 10:07.01 +47.13 9\. Bertie Fisher Austin Frazer Opel Manta 400 10:14.19 +54.31 10\. Mikael Ericsson Claes Billstam Audi 80 Quattro 10:15.03 +55.15 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla Luokka:MM-rallikausi 1984 Luokka:Walesin ralli
City Ground

City Ground on Englannin West Brigfordissa, Nottinghamin eteläpuolisessa kaupungissa sijaitseva jalkapallostadion. Se on toiminut Nottingham Forestin kotikenttänä vuodesta 1898 ja sen katsojakapasiteetti on 30 445. == Kuvia == Panoramara2.JPG|Stadion Trent Endista katsottuna CityGroundPanorama.jpg|Kenttä The Brian Clough Standista katsottuna Panorama from bridgford.jpg|Kenttä katsottuna Brigford Standista == Lähteet == Luokka:Englannin jalkapallostadionit Luokka:Nottinghamshiren rakennukset ja rakennelmat