Kangasalan lepokoti

thumb|Kangasalan lepokodin päärakennus Kangasalan lepokoti on 1910 perustettu lomailupaikka Kangasalla. Lepokoti sijaitsee lähellä keskustaa Ukkijärven rannalla. Lepokoti toimii museona, sitä voi vuokrata tilaisuuksien pitopaikaksi tai työtilaksi, siellä voi yöpyä ja Kangasalan Kädentaitajat pitävät siellä myyntinäyttelyäänTOP 5 vinkit Kangasalla; Visit Kangasala Lehtonen, sivut 7-11. Lepokodissa on noin 30 huonetta ja suuri keittiö. Lepokodin pihapiirissä on myös saunarakennus, jossa on takkahuone ja keittiöSauna; Kangasalan lepokoti . Lepokodilla on kesäteatterinäyttämö, jolla on ollut näytöksiä vuodesta 2016Salaseuran Teatteri – Kesäteatteria Kangasalla . == Historiaa == === Toiminta täysihoitolana === Vuonna 1910 perustettiin Kangasalan Lepo- ja Matkailijakoti Osakeyhtiö täysihoitotoiminnan ammattilaistamiseksi Kangasalla. Lepokodin rakennuksen paikalle siirretty runko on Kangasalta Suomen ensimmäisen kansanopiston päärakennuksesta, joka oli tehty 1890-luvun alkupuolella. Lepokodin rakennuksen suunnitteli Heikki Tiitola. Aluksi talon hoitajana toimi Ida Isaksson Tampereelta. 1912 Lepokodin isäntäpariksi tuli Hans ja Gustava Adler. 1921 osakeyhtiö purkautui ja Adlerit saivat talon omistukseensa. Tontti oli vuokralla läheiseltä Sorolan kartanolta. Myöhemmin toimintaa hoitivat Adlerien kolme tytärtä: Martta Aarnikotka, Olga Adler-Tyrkkö ja Kyllikki Kärkkäinen. Täysihoitolassa vieraili monia kuuluisia muusikkoja, kuvataiteilijoita, kirjailijoita, näyttelijöitä ja tiedemiehiä. Lepokodissa on lomaillut ja työskennellyt muun muassa Jean Sibelius, Tauno Palo, Juice Leskinen, Eeva-Liisa Manner ja Pentti Saarikoski.Lepokodin lyhyt historiikki; Kangasalan Lepokoti-säätiö Täällä Jean, Juice ja Tauno lomailivat – Kangasalan Lepokodin historia kuhisee taiteilijaelämää; Yle 3.7.2016Lehtonen, sivut 14-17 Kirjailija Jalmari Finne asui Kangasalla, lähinnä Lepokodilla, 11 viimeistä vuottaan. "Finnen huone" on yksi Lepokodin nähtävyyksistä.Lehtonen, sivu 64 === Säätiön perustaminen ja entisöinti === Vuonna 1986 täysihoitolan toiminta loppui, ja lepokoti toimi tämän jälkeen yksityiskotina. Täysihoitolatoiminnan hiivuttua rakennus aiottiin välillä jopa purkaa. 1996 perustettiin Kangasalan Lepokoti-Säätiö, jonka tehtävänä on irtaimiston säilyttäminen osittain museoituna ja eheänä kokonaisuutena. Lepokotia voidaan käyttää opastettuna matkailukohteena ja se voi tarjota työskentely- ja toimintatiloja kulttuurin eri tahoille.Kangasalan Lepokoti-säätiö, YTJ Säätiö on ylläpitänyt ja kunnostanut rakennusta. Tampereen ammatillinen aikuiskoulutuskeskus teki kunnostus- ja entisöintityöt kurssimuotoisesti vuosina 1996–2000Lehtonen, sivut 22-23. Työtä suunnittelemassa sekä työn toteuttamista valvomassa ja ohjaamassa on ollut arkkitehti Riitta Kuronen. Tarmo Marjamäki on konsultoinut, tehnyt kunnostustöiden tekniset kunnostusohjeet ja valvonut töitä. Lepokodin vesikatto kunnostettiin vuonna 1993. Kunnostuksen suunnitteluvaihe kesti vuoteen 1996. Entisöintityö aloitettiin Lepokodin huonokuntoisesta saunarakennuksesta. Saunan sisällä tehtiin suuria purku- ja muutostöitä. Lepokodin lasiveranta rakennettiin lähes kokonaan uusiksi. Lepokodin huoneet ja aulatilat sekä kalusteet kunnostettiin ja entisöitiin. == Kuvia Lepokodilta == Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Ukkijarven puolelta.jpg|Lepokoti Ukkijärven puolelta katsottuna Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Lasiterassi.jpg|Lasiterassi Ukkijärven puolella Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Maisema Ukkijarvelle.jpg|Maisema terassilta Ukkijärvelle == Lepokodin sisäkuvia == Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Kaytava.jpg|Käytävä Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Sali.jpg|Sali Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Huone 4.jpg|Radiohuone Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Huone 1.jpg Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Huone 2.jpg Tiedosto:Kangasalan Lepokoti Huone 3.jpg == Lähteet == * Lehtonen, Jussi: Tunnelmien talo, Kangasalan lepokoti; Promillion Oy 2013; ISBN 951-98866-4-8 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Kangasalan lepokodin kotisivut *Tuomas Marjamäki: LPV: Pelastakaa Lepokoti!; Lyhtypirtti 31.7.2018 - Lyhtypirtin viesti 61, 6/1992 uudelleen julkaistuna *Peltola, Veli-Matti: Lepokodin raatajan päiväkirja; Aapiskukko tietoaikaan -projekti, 1999; ISBN 952-91-1730-2 Lepokoti Luokka:Mäntyveräjä Luokka:Kangasalan kulttuuri