EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Comte de Flandre/Graaf van Vlaanderenin metroasema

Comte de Flandre (Graaf van Vlaanderen) on Brysselin metron asema Molenbeek- Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se avattiin vuonna 1981. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brysselin metroasemat
Otto Väinö Vartiovaara

Otto Väinö Vartiovaara, sukunimi vuoteen 1906 Weckman (18. marraskuuta 1878 Jäppilä – 8. marraskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Vartiovaaran vanhemmat olivat kirkkoherra, lääninrovasti William Weckman, myöh. Vartiovaara (1849–1924) ja Mirjam Salome Colliander (1853–1936). Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Joensuun lyseosta ja suoritti arkkitehtitutkinnon polyteknillisessä opistossa 1903.Otto-I. Meurman : Viipurin arkkitehdit. Viipurin Suomalaisen kirjallisuusseuran toimitteita 2. Helsinki 1977, Vartiovaarasta sivut 178-179 Vartiovaara toimi arkkitehtina Viipurissa ja Helsingissä. Hän suunnitteli yksityistaloja, huviloita, tehdasrakennuksia ja kansakoulurakennuksia eri puolille Suomea. Vartiovaara oli myös piirustuksenopettajana Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa ja hän harrasti itse vesiväri- ja öljymaalausta Vartiovaara oli naimisissa vuodesta 1911 Aino Sofia Kamppurin (1887–1959) kanssa. Vartiovaaran sisaruksia olivat Valtiokonttorin johtaja ja ministeri Jonathan Wartiovaara, metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara ja säveltäjä Lyyli Wartiovaara-Kallioniemi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Crainhem/Kraainemin metroasema

Crainhem (Kraainem) on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Lambertin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat. Vuonna 1988 avatun aseman yhteydessä on liityntäpysäköintitila. Tämän vuoksi Crainhem on yksi harvoista Brysselin metron asemista, joihin kuuluu maanpäällinen asemarakennus. == Aiheesta muualla == * Luokka:Brysselin metroasemat
Lääketieteen kaanon

Lääketieteen kaanon (arab. القانون في الطب‎ al-Qānūn fī al-Ṭibb) on vuonna 1025 valmistunut, persialaisen Avicennan ensyklopedinen teos lääketieteestä. Teos yhdisti antiikin Kreikan tiedot ja teoriat, Persian ja Intian perinteet, sekä parhaat lääketieteen aikalaiskäsitykset. Teoksessa on opetuksia esimerkiksi Hippokrateelta, Aristoteleeltä ja Galenokselta. Kaanon on pituudeltaan yli miljoona sanaa. Sen osat käsittelevät anatomiaa, fysiologiaa, yleispatologiaa ja yksittäisten tautien ja niiden hoitoon käytettävien lääkkeiden seikkaperäisiä kuvauksia. Teoksen latinankielinen käännös ilmestyi 1100-luvulla. Lääketieteen kaanonista tuli keskiajan käytetyin ja kattavin lääketieteen teos Euroopassa ja arabimaailmassa. Se säilytti asemansa vaikutusvaltaisena oppikirjana aina 1600-luvulle saakka. == Katso myös == * Islamilainen lääketiede keskiajalla * Käännökset latinaan keskiajalla ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Keskiajan lääketiede Luokka:Islamin kulta-aika
De Brouckèren asema

De Brouckère on Brysselin metron asema, jota käyttävät myös raitiovaunut (), Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat sekä raitiovaunulinjat 3 ja 4. Asema avattiin vuonna 1969, jolloin sitä käyttivät pelkät raitiovaunut. Ensimmäiset metrojunat otettiin käyttöön vuonna 1976. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brysselin metroasemat
Tutti Frutti (albumi)

__NOTOC__ Tutti Frutti on punkyhtye Kivesveto Go Gon esikoisalbumi, joka julkaistiin omakustanteisesti kesäkuussa 2014. Albumin julkistamiskeikka järjestettiin Tavastia-klubilla 4. heinäkuuta. == Vastaanotto == Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Jyri Kinnarin mukaan kyyniset sanoitukset sekä rosoinen ja hiomaton laulu luovat toimivan kokonaisuuden, ja yhtyeellä on tunnistettava tyyli tehdä kappaleita. Soundin arviossa todetaan yhtyeen onnistuvan humoristisessa ja inhorealistisessa ilmaisussaan, vaikka kappaleet sortuvatkin itsensä toistamiseen. Myös Desibelin Mika Roth mainitsee albumin aloittavan räyhäkkäästi, mutta kappaleiden menettävän albumin edetessä voimansa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvostelu * Kouvolan Sanomat: positiivinenKouvolan Sanomat: Levyarvostelu * Kaaoszine.fi: 8.5/10 * Keskisuomalainen: positiivinenKeskisuomalainen * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * iTunes Luokka:Vuoden 2014 esikoisalbumit Luokka:Kivesveto Go Gon albumit
Ponte (Italia)

Ponte on kunta Italiassa Campanian alueella Beneventon maakunnassa. Se on saanut nimensä Alentojoen ylittäneestä kivisillasta, joka oli osa roomalaisten rakentamaa tietä, Via Latinaa.Kunnan kotisivut ==Nähtävyyksiä== Ponten nähtävyyksiä ovat 1000-luvulta oleva linna sekä 700-luvulta oleva luostari Abbazia di Santa Anastasia. Tiedosto:Ponte_-_Sant'Anastasia.jpg|Abbazia di Santa Anastasia ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Beneventon maakunnan kunnat
Delacroix’n metroasema

Delacroix on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa, jota käyttävät linjojen 2 ja 6 junat. Entisen pääministeri Léon Delacroix’n mukaan nimetty asema sijaitsee sillalla kanavan yläpuolella. Se avattiin vuonna 2006. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Alden Ehrenreich

Alden Caleb Ehrenreich (s. 22. marraskuuta 1989 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen ensiesiintymisensä valkokankaalla nähtiin Francis Ford Coppolan elokuvassa Tetro (2009). Vuonna 2016 Ehrenreich esitti Hobie Doylen osaa Coenin veljesten elokuvassa Hail, Caesar!. Hän näytteli nuorta Han Soloa Tähtien sotaan sijoittuvassa elokuvassa Solo: A Star Wars Story (2018). == Filmografia == === Elokuvissa === Vuosi Nimi Rooli 2009 Tetro Bennie Tetrocini 2011 Twixt Flamingo 2013 Beautiful Creatures Ethan Wate 2013 Stoker Whip Taylor 2013 Blue Jasmine Danny Francis 2015 Running Wild Eli 2016 Hail, Caesar! Hobie Doyle 2017 The Yellow Birds Brandon Bartle 2018 Solo: A Star Wars Story Han Solo 2023 Oppenheimer === Televisiossa === Vuosi Nimi Rooli Huomioitavaa 2005 Supernatural Ben Collins Kausi 1, jakso 2 "Wendigo" 2006 CSI: Crime Scene Investigation Sven Jakso "Built to Kill, Part 2" 2020 Brave New World John the Savage pääosa 2025 Ironheart Joe McGillicuddy Disney+-alkuperäissarja ===Videopelit=== Vuosi Nimii Rooli Huomioitavaa 2017 Star Wars Battlefront II Han Solo Ääni ja ulkonäkö, pohjautuu elokuvaan Solo: A Star Wars Story. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1989 syntyneet
Deltan asema

Delta on metro- ja rautatieasema Auderghemin kunnassa Brysselissä. Sitä käyttävät linjan 5 metrojunat sekä Brysselin paikallisjunat. Vuonna 1976 avattu Delta on Brysselin metron ainoa asema, joka on nimetty jonkin ulkoisen piirteensä mukaan. Sen yhteydessä sijaitsee metrovarikko, joka ilmasta katsottuna on kreikkalaisen Δ-kirjaimen (delta) muotoinen. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat Luokka:Belgian rautatieliikennepaikat
Demeyn metroasema

Demey on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 1977 avattu asema oli linjan pääteasema vuoteen 1985, jolloin linjaa jatkettiin Herrmann-Debroux’n asemalle. == Aiheesta muualla == * Luokka:Brysselin metroasemat
Tuplaseiska

__NOTOC__ Tuplaseiska on punkyhtye Kivesveto Go Gon kaksi 7" vinyyliä sisältävä EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2009 useamman levymerkin voimin. == Kappaleet == ;A-puoli #Tajuutsä jätkä #Mä en tajuu ;B-puoli # * Ostoskeskus #Taulasalo ;C-puoli # * Miss on mun stereot? #Ote elämästä ;D-puoli # * Nikkelienergiaa #Teijän äijä #Uhrin nimi muutettu == Kokoonpano == * Sumo – laulu, kitara * Mäntynen – kitara * Mannonen – basso * Kärkkäinen – rummut == Aiheesta muualla == * Finnmusic * Discogs Luokka:Kivesveto Go Gon albumit Luokka:Vuoden 2009 EP:t
Saatana kutsuu minua (EP)

Saatana kutsuu minua on punkyhtye Kivesveto Go Gon toinen EP-levy. Se julkaistiin 16. joulukuuta 2009 levymerkillä Morjekords. Lammaszinen Jaakko Hirvioja antoi albumille positiivisen arvostelun, kehuen eritoten äänimaailmaa ja sanoituksia. Pää Kii -yhtyeen keulakuva Teemu Bergman on ottanut jalkaansa EP:n aloituskappaletta siteeraavan tatuoinnin, jossa lukee ”Äiti hei – Mua saatana kutsuu”. == Kappaleet == ;A-puoli # # ;B-puoli # * # == Kokoonpano == * Sumo – laulu, kitara * Mäntynen – kitara * Mannonen – bassokitara * Kärkkäinen – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs * Finnmusic Luokka:Vuoden 2009 EP:t Luokka:Kivesveto Go Gon albumit
Oostvaardersplassen

Oostvaardersplassen on luonnonpuisto Lelystadin eteläpuolella, Alankomaiden keskiosassa. Sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Alueella on matalia järviä ja lammikoita sekä laajoja ruovikkoalueita. Se on osa polderia, joka vallattiin mereltä vuonna 1968. Se on luokiteltu merkittäväksi lintujen elinympäristöksi. Alueella pesii luhtahuitti ja pikkuhaikara, ja talvehtii säännöllisesti yli 30 000 lintua, joiden joukossa on sadasosa koko Pohjois-Euroopan harmaasorsista ja tukkasotkista. Alueen kuivissa osissa estetään umpeenkasvua laiduntamalla konik-hevosia, saksanhirviä ja Heckin alkuhärkiä. Oostavaardersplassen on Natura 2000 -alue ja Ramsar-alue. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Flevoland Luokka:Luonnonpuistot Luokka:Ramsar-alueet
Turbo (Kolumbia)

Turbo on kolumbialainen rannikkokunta ja Antioquian suurin kunta, joka sijaitsee 373 kilometrin päässä Medellínin kaupungista. Se sijaitsee myös lähellä Panamaa. Kunnassa asui vuoden 2005 tilastojen mukaan 121 919 asukasta. Turbo sai nimensä rannikon samean veden vuoksi. ==Historia== Turbon kunta perustettiin 28. elokuuta 1840 presidentti José Ignacio de Márquezin annettua luvan sen perustamiseen. Se on kuulunut historian aikana Chocón ja Caucan departementteihin. Osana Antioquian departementtia se on ollut vuodesta 1905 lähtien. Turboa modernisoitiin 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla paljon. Merelle johtava valtatie valmistui 1950-luvulla ja 1960-luvulla alueelle perustettiin ensimmäiset banaaniviljelmät. Banaaninviljely on nykyisin yksi Turbon elinkeinoista karjankasvatuksen ja kalastuksen ohella. 1990-luvulla alueella oli paljon sissitoimintaa ja myös puolisotilaalliset joukot terrorisoivat paikallisväestöä. Olot ovat Turbossa 2010-luvulle tultaessa rauhoittuneet huomattavasti, mutta alueella tiedetään vielä nykyään oleskelevan FARC-sissejä ja huumekauppaa pyörittäviä tahoja (esimerkiksi Los Urabeños) eikä alueella liikkumista suositella pimeän tultua. Useat siirtolaiset Afrikan maista, Haitista ja Kuubasta ovat kulkeneet Turbon läpi Panamaan jatkaen sieltä matkaansa Yhdysvaltoihin. Panama sulki Kolumbian vastaisen rajan toukokuussa 2016 rajoittaakseen maahan pyrkivien siirtolaisten määrää. == Ilmasto == thumb|left|Turbon satama Turbon ilmasto on trooppinen. Lämpötilat pysyvät keskimäärin 26:ssa lämpöasteessa. Kuivinakin kausina sataa paljon. Vuosittainen sademäärä on 2426 millimetriä. == Nähtävyydet == Turbossa on paljon tulivuoria ja siellä voi ottaa tuliperäisiä mutakylpyjä. Alueella sijaitsee myös Los Katíoksen kansallispuisto. Turbosta pääsee hyvin laivalla esimerkiksi Capurganáan. Jalkapalloseura Leones Fútbol Club S.A. on kotoisin Turbosta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Leones FC Urabá Antioquia Luokka:Antioquian kunnat
Itämainen molli

Itämainen molli, unkarilainen molli eli mustalaismolli on molliasteikon muunnelma, joka sisältää kaksi ylinousevaa sekuntia. Harmonisesta mollista se eroaa siinä, että asteikon seitsemännen sävelen lisäksi myös neljäs sävel on ylennetty. Niinpä asteikossa on kokoaskel 1. ja 2. sävelen välissä, puoliaskelet 2. ja 3, 4. ja 5, 5. ja 6. sekä 7. ja 8. sävelen välissä ja ylinouseva sävelaskel 3. ja 4. sekä 6. ja 7. sävelen välissä. Esimerkiksi itämaiseen c-molliin kuuluvat sävelet c, d, es, fis, g, as, h ja c, itämaiseen a-molliin taas sävelet a, h, c, dis, e, f, gis ja a. == Lähteet == Luokka:Musiikin teoria Luokka:Musiikkitermit
Eddy Merckxin metroasema

Eddy Merckx on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 2003 avattu asema on nimetty belgialaispyöräilijä Eddy Merckxin mukaan. Asemalla on näytteillä Merckxiin liittyvää esineistöä, esimerkiksi pyörä, jolla hän teki tunnin ajon maailmanennätyksen vuonna 1972. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Elisabethin metroasema

Elisabeth on Brysselin metron asema Koekelbergin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat. Asema sijaitsee Simonisin metroaseman alapuolella. Ne muodostavat yhteisen asemakompleksin, ja niistä käytettiin yhteistä nimeä Simonis niiden avaamisesta vuonna 1982 vuoteen 2009 asti. Silloin linjojen uudelleenjärjestelyn myötä syntyivät kehämäiset linjat 2 ja 6, jotka pysähtyivät Simonisin asemalla kahdesti. Ylempi asema sai nimen Simonis (Leopold II) ja alempi Simonis (Elisabeth). Vuonna 2013 asemat saivat nykyiset nimensä Simonis ja Elisabeth. Luokka:Brysselin metroasemat
IG Farben -rakennus

IG Farben -rakennus on Frankfurt am Mainiin, Saksaan vuonna 1931 valmistunut rakennus, joka toimi kemianteollisuusyhtymä I.G. Farbenindustrie AG:n pääkonttorina. IG Farben oli maailman suurin kemianteollisuuden yritys sekä Saksan suurin ja maailman neljänneksi suurin yritys. Rakennuksen arkkitehtina toimi Hans Poelzig. Rakennus on toiminut myös yhdysvaltalaisen tiedustelupalvelu CIA:n konttorina. ==Aiheesta muualla== *Fritz Bauer Institute *Frankfurtin yliopisto *Dissing+Weitling *Valokuvia *Valokuvia vuodelta 1996 *3 valokuvaa rakennuksesta *Frankfurtin yliopiston promootioelokuva Luokka:Saksan rakennukset ja rakennelmat
RAP Amsterdam

RAP Amsterdam oli jalkapalloseura Amsterdamin kaupungista. Seura perustettiin marraskuussa 1887. Seura lakkautettiin vuonna 1914, kun se liittyi VRA Amsterdamiin. RAP voitti historiansa aikana viidesti maansa mestaruuden kausina 1891–92, 1893–94, 1896–97, 1897–98 ja 1898–99, joskin näistä vain kahta viimeistä joissakin lähteissä pidetään virallisina Alankomaiden mestaruuksina. Alankomaiden cupin seura voitti vuonna 1899. ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloseurat Luokka:Amsterdamin urheilu Luokka:Vuonna 1887 perustetut urheiluseurat
Aleksei Murygin

Aleksei Murygin (s. 16. marraskuuta 1986 Habarovsk) on venäläinen jääkiekkomaalivahti. Luokka:Venäläiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chilenpussirotta

Chilenpussirotta (Dromiciops gliroides) on Etelä-Amerikassa tavattava pussieläinlaji, jota pidetään elävänä fossiilina. Chilenpussirotalle on annettu myös uusi nimi kolokolo. == Levinneisyys == Chilenpussirottaa tavataan Chilessä ja Argentiinassa. Laji on vähenemässä ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * ITIS: Dromiciops gliroides Luokka:Pussieläimet
Minimipari

Minimipari on kielitieteellinen käsite, jota tarvitaan kielen foneemien erottelussa. Minimiparissa on kaksi sanaa, jotka eroavat toisistaan vain yhden äänteen kohdalla ja joilla on eri merkitys. Tällöin voidaan osoittaa, että äänne-ero on myös merkitysero. Merkitystä erottelevat äänteet ovat keskenään fonologisessa oppositiossa, eli ne ovat eri foneemeja. Minimiparin muodostavat esimerkiksi suomen sanat pila ja pala, mikä osoittaa, että suomessa [i] ja [a] ovat eri foneemeja. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka: Fonologia
Metsäkylän koulu

Metsäkylän koulu on Ylöjärven Metsäkylässä sijaitseva koulu. Lukuvuonna 2015–2016 koulussa oli oppilaita noin 460 luokilla 1–6. Koulua laajennettiin, ja syksystä 2016 lähtien se muuttui vaiheittain yhtenäiskouluksi, jossa on luokat 1–9. Vuosina 2015–2017 tehdyn laajennuksen kustannusarvio oli noin 8,5 miljoonaa euroa. Nykyään koulussa on yli 800 oppilasta.https://www.ylojarvi.fi/metsakylan-yhtenaiskoulu/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koulun kotisivut Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Ylöjärven peruskoulut Luokka:Metsäkylä
Godin Tepe

Godin Tepe on arkeologinen löytöpaikka Kangavarin laaksossa, Kermānšāhin provinssissa Iranissa. Paikka asutettiin ainakin jo 5200 eaa., ja siellä oli islamilainen temppeli 15. vuosisadalla jaa. Godin Tepe oli muinaisten kauppareittien varrella. Muun muassa Halafin, Mesopotamian, Elamin ja Kura- Araxesin kulttuurit vaikuttivat paikan historiaan. == Kerrostumat == ==Ennen XI == "J-keramiikka", Godin ennen kerrostumaa XI. Kytköksissä Halaf- keramiikkaan. == XI/X == Dalman keramiikka, jollaista Dalmā Tepe:ssä Urmia- järven rannalla. == VIII == 4200-4000 eaa., Ubaidin loppuvaihe Mesopotamiassa. Täällä myöhäiskalkoliittinen 1, LC 1. merkkejä kaupan kasvusta, mm. lapislatsulia, jota saatiin Badahšanista, Afganistanista. == V == Mesopotamian Urukin kulttuurin vaikutusta: Uruk IV, Nippur, Susa. Cuyler-Young väittää paikan olleen elamilaisten kauppasiirtokunta. Paikallisesta kivestä tehtyjä leima- ja rullasinettejä. Näilläkin kytköksiä Urukiin, Susaan ja muihin Khūzestānin paikkoihin. Savitaulutkin muistuttavat Urukin ja proto-elamin savitauluja. 3200-3000 eaa. asutus hylättiin, tulipalon merkkejä. == VI == 3000-2650 eaa. pohjoisen Kura-Araxesin kulttuurin (mm. Yanik tepe) saapuminen. == III == Elamin vaikutusta 2600-1500/1400 eaa. Ehkä liitossa Elamin kanssa ainakin osan aikaa. Paikka hylättiin 1400 eaa., asutettiin uudestaan vasta 750 eaa. == II == Meedialaisen heimopäällikön keskus ja Persian vallan alla joskus 750-5500 jaa. Paikka hylättiin, kun Persian Kyyros valloitti sen. == I == Islamilainen temppeli 1400-luvulla jaa. == Lähteet == Luokka: Arkeologiset kohteet Iranissa Luokka:Kermānšāh (provinssi)
Litiumnitraatti

Litiumnitraatti (LiNO3) on litium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pyrotekniikassa, suolasulana vulkanoinnissa ja orgaanisissa synteeseissä reagenssina. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa litiumnitraatti on väritöntä ja voimakkaasti hygroskooppista kiteistä ainetta. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Muiden nitraattien tavoin yhdiste on voimakas hapetin. Kuumennettaessa litiumnitraattia se hajoaa litiumoksidiksi. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen trihydraatti (LiNO3·3H2O). Aine muodostaa useiden muiden ioniyhdisteiden kanssa matalan sulamispisteen omaavia eutektisia seoksia. ==Valmistus ja käyttö== Litiumnitraattia valmistetaan liuottamalla litiumoksidia, litiumhydroksidia tai litiumkarbonaattia typpihappoon. :Li2O + 2 HNO3 → 2 LiNO3 \+ H2O :LiOH + HNO3 → LiNO3 \+ H2O :Li2CO3 \+ 2 HNO3 → 2 LiNO3 \+ H2O + CO2 Litiumnitraattia voidaan käyttää pyrotekniikassa esimerkiksi iloitulitteissa yhdessä strontiumnitraatin kanssa punaisen värin aikaansaamiseksi. Sen ja muiden suolojen sulatteita käytetään kumien vulkanoinneissa. Orgaanisessa kemiassa sitä voidaan käyttää yhdessä trifluorietikkahappoanhydridin kanssa valmistettaessa alkoholeista niiden nitraattiestereitä. Litiumnitraattia voidaan lisätä sementin joukkoon estämään halkeamien syntymistä. ==Lähteet== Luokka:Litiumyhdisteet Luokka:Nitraatit
Miro Rastas

Miro Petteri Rastas (s. 29. toukokuuta 1997) on suomalainen korkeushyppääjä. Rastas edustaa Raision Kuulaa ja hänen valmentajanaan toimii hänen isänsä Ari Rastas. == Ura == Kalevan kisoissa Rastas on ollut parhaimmillaan hopealla vuonna 2016 ja pronssilla vuonna 2017. Vuonna 2015 Rastas hyppäsi halliennätyksekseen 212 cm, mutta loukkaantui ennen kesää, eikä hypännyt ulkona lainkaan. Vuoden 2016 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Rastas voitti kultaa tuloksella 211 cm. Rastaan ennätys on 23. heinäkuuta 2016 Kalevan kisoissa Oulussa hypätty 215 cm. == Ennätykset == === Ulkoradoilla === * korkeushyppy: 215 cm (Oulu 2016) === Sisäradoilla === * korkeushyppy: 212 cm (Turku 2015) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset korkeushyppääjät Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Albert Lindfors

Albert Lindfors (13. heinäkuuta 1860 Somero – 15. elokuuta 1922 Forssa) oli suomalainen taidemaalari ja elokuvateatterinomistaja. Lindfors kuuluu kultakauden taiteilijoihin. Forssassa lapsuutensa ja myöhemmän aikuisikänsä asunut lasimestarin poika Lindfors opiskeli Tukholman teollisuuskoulussa. Kesken opintojen hän matkusti pariksi vuodeksi Keski-Eurooppaan ja Italian opiskelemaan ja työhön. Hän palasi Ruotsiin 1886 ja suoritti piirustuksenopettajan tutkinnon. Sen jälkeen hän opiskeli Tukholmassa Kuninkaallisessa taideakatemiassa ja sai opinnot suoritetuksi 1889. Suomen palattuaan hän toimi Suomen taiteilijaseuran hallituksen jäsenenä ja intendenttinä ja aloitti opettajana Taideteollisuuskeskuskoulussa. Hän teki opintomatkoja Keski-Eurooppaan, ja hänen töitään oli näytteillä Pariisin Salongissa. Palattuaan Suomeen hän asettui vuosisadan vaihteessa asumaan Forssaan, jonne hän perusti 1906 elokuvateatterin, Suomen ensimmäisen maaseututeatterin. Teatteri otettiin vuosikymmenten jälkeen 2000-luvulla entistettynä jälleen elokuvateatterikäyttöön nimellä Forssan elävienkuvien teatteri. Lindfors on suunnitellut Forssan vanhan siunauskappelin lasimaalaukset.Forssan seurakunta Helsingissä Pyhän Sydämen kappelissa on hänen maalaamansa Kristus-maalaus. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Tuija Manneri, Malja teille, vaarinvaarit ja vaarinmuorit! Kodin Pellervo 12/2002 Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Christian Santos

Christian Santos (s. 24. maaliskuuta 1988 Puerto Ordaz) on puolalaisia sukujuuria omaava venezuelalainen jalkapalloilija, joka pelasi kaudella 2015–2016 Alankomaiden Eredivisien NEC Nijmegenissä. Vasenjalkainen Santos on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Venezuelan jalkapallomaajoukkueeseen. == Seurajoukkueura == Santos aloitti uransa Saksassa, jonne hän oli muuttanut viisivuotiaana isänsä työn perässä. Vuosina 2008–2011 hän pelasi Arminia Bielefeldin kakkosjoukkueessa. Pelejä seuran ykkösjoukkueessa ei kuitenkaan kertynyt. Vuodet 2011–2013 Santos pelasi Belgian 2. divisioonan KAS Eupenissa, jossa otteluita kertyi 58 ja maaleja 25. Heinäkuussa 2013 Santos siirtyi Belgian Jupiler Pro Leaguen Waasland- Bevereniin, mutta polvivamma esti häntä pelaamasta yhtään ottelua seuran paidassa. Heinäkuussa 2014 Santos siirtyi Alankomaiden Eerste divisien NEC Nijmegeniin, jonka paidassa hän teki kaudella 2014–2015 23 maalia voittaen seuran kanssa Eerste divisien ja nousten Eredivisieen. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan, kaudella 2015–2016, Santos teki NEC:in paidassa 30 ottelussa 16 maalia. == Maajoukkueura == Santos debytoi Venezuelan jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2015 ystävyysottelussa Jamaikaa vastaan. Avausmaali syntyi lokakuussa 2015 MM-karsintaottelussa Brasilian verkkoon. Santos nimettiin Venezuelan ryhmään vuoden 2016 Copa América Centenarioon.http://www.si.com/planet-futbol/2016/05/22/venezuela-copa- america-centenario-roster == Saavutukset == Seurajoukkuetasolla *Eerste divisie: 2014–2015 == Lähteet == Luokka:Venezuelalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ourcq

Ourcq (lausutaan \uʁk\\) on Seinen sivujoen Marnen oikeanpuoleinen sivujoki Ranskassa. Se on 87 kilometrin pituinen ja kulkee Aisnen, Oisen ja Seine-et- Marnen departementtien alueella. Joki alkaa Villardellestä Fère-en-Tardenoisn itäpuolelta laskee Marneen lähellä Lizy-sur-Ourcqia. Ourcq kulkee osan matkastaan kanavoidussa uomassa. Siitä erkanee 1800-luvulla rakennettu kanava, Canal de l’Ourcq, joka johtaa Bassin de la Villetteen Pariisiin. Sen jatkeita Pariisissa ja Saint-Denis'ssä ovat Canal Saint-Martin ja Canal Saint-Denis. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan joet Luokka:Seinen vesistö
Italialainen mehiläinen

Italialainen mehiläinen (Apis mellifera ligustica) on eräs tarhamehiläisen alalaji. Se on mehiläisen alalajeista kaikkein yleisimmin tarhattu. Väritykseltään italialainen on keltainen tai vaaleankeltainen. Sen takaruumiin tyvi on keltainen ja takaruumiissa on mustia raitoja. Muihin tarhamehiläisen alalajeihin verrattuna italialaiset ovat lauhkeita ja helposti käsiteltäviä. Ne talvehtivat suurena yhdyskuntana ja parveilevat muita alalajeja vähemmän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Semiochemicals of Apis mellifera ligustica, the Italian bee Luokka:Aitomehiläiset
Krainilainen mehiläinen

Krainilainen mehiläinen (Apis mellifera carnica) on eräs tarhamehiläisen alalaji. Se on lähtöisin Alppien itäpuolelta Pohjois-Balkanin vuoristoseudulta nykyisen Krainin maakunnasta Slovenian alueelta. Krainilainen on toiseksi yleisin tarhattu alalaji italialaisen mehiläisen jälkeen. Krainilainen on sopeutunut kylmään ilmanalaan ja pitkiin talviin paremmin kuin italialainen mehiläinen. Se on väriltään keltamusta ja italialaiseen verrattuna hiukan tummemman harmaa. Se talvehtii pienempinä yhdyskuntina ja kestää huonoa säätä italialaista mehiläistä paremmin. Krainilaisen lentokausi alkaa aikaisemmin ja kestää pidempään kuin italialaisen. Krainilaista pidetään lempeänä ja helposti käsiteltävänä alalajina. Krainilaisen itäisempi jalostuslinja on nimeltään karpaattien mehiläinen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aitomehiläiset
Akhilleion

Akhilleion (, ) tai Achílleio (, ) voi viitata seuraaviin: == Antiikki == * Akhilleion, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa Vähässä-Aasiassa * Akhilleion, antiikin aikainen kaupunki Troaksessa Vähässä-Aasiassa == Nykyaika == * Achílleio eli Akhilleion, palatsi Gastoúrin kylässä Korfun saarella Kreikassa * Achílleio, Korfun kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Kreikassa * Achílleio, neoliittisen kauden löytöpaikka Thessaliassa Kreikassa
Tumma mehiläinen

thumb|Tumma mehiläinen Tumma mehiläinen (Apis mellifera mellifera) on eräs tarhamehiläisen alalaji. Tumma mehiläinen on kehittynyt Alppien pohjoispuolella ja levinnyt luontaisesti Pohjois-Euroopan lauhkean vyöhykkeen pohjoisrajoille. Sen levinneisyys on seurannut karkeasti tammivyöhykkeen rajaa Skandinaviasta Viron poikki kaakkoiseen Karjalaan. Italialaiseen mehiläiseen verrattuna tumma mehiläinen on isompi ja tummempi, eikä sillä erotu raitoja takaruumiissa. Se talvehtii pienenä talvipallona eikä kuluta paljon ruokaa, sillä se on tottunut Pohjolan karuihin olosuhteisiin. Luonteeltaan tumma mehiläinen on ärhäkkä ja parveilee melko herkästi. Se kerää loppukesällä satoa kanervasta. Suomessa tumma mehiläinen oli tarhattuna yleinen ennen eteläisempien alalajien tuontia. Tumma mehiläinen oli aiemmin maailman yleisin alalaji, mutta se oli kadonnut lähes kokonaan 1960-luvulle tultaessa. Heteroosin myötä hybridiksi muuttuneessa mustassa alalajissa voimistuneet aggressiiviset käyttäytymispiirteet tekivät sen kanssa työskentelyn vaikeaksi, mikä johti sen vaihtamiseen lempeämpiin alalajeihin ja mustan mehiläisen nopeaan harvinaistumiseen 1960-lukuun mennessä. Puhtaina mustat mehiläiset ovat kuitenkin lauhkeita vaikkakin arkoja. Niiden kyky kerätä arvokasta kanervakasvien mettä ja talvehtia vaikeissakin oloissa ovat erityisesti Pohjoismaissa edullisia ominaisuuksia. Kyseistä alalajia on alettu elvyttää 2000-luvulla.Pohjoismainen tumma mehiläinen Luonnonvarakeskus (Luke), viitattu 25.5.2016 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aitomehiläiset
Dagsbergin kirkko

pienoiskuva|vasen|Kirkon vieressä on vanhan tyylinen pieni kivirakennus. Sen rakenne, jossa on paksut seinät sekä epäsymmetrisesti sijaitseva tuuletusluukku etupuolella ja paksu kivijalka, antaa olettaa että se on keskiajalta. pienoiskuva|Asehuone 1400-luvun jälkipuolelta muutettiin 1770-luvulla sakaristoksi. Sen porraspääty on myöhäiskeskiajalta. Dagsbergin kirkko Ruotsissa Norrköpingin kunnassa sijaitseva kivikirkko. Sen vanhimmat osat ovat peräisin varhaiskeskiajalta, mutta sitä on laajennettu sen jälkeen useaan otteeseen, muun muassa 1700-luvun jälkipuoliskolla siihen rakennettiin torni. Kirkon sijaintipaikka Dagsberg on oletettavasti ollut muinainen palvontapaikka. Ensimmäinen sauvakirkko lienee rakennettu 1000-luvulla, siltä ajalta on palasia eskilstunanarkuista. Vanhempia ovat kaksi riimukiven palasta, joista toisessa mainitaan isä Ärkel ja poika Ofrad, ja toisessa (Ög 145) dagsberglainen, joka kaatui Ingvar Vittfarnes sotajoukoissa idässä. ==Kirkkorakennus== Lattian alla on perusmuuri 1200-luvun ensi vuosikymmeniltä. Rakennusta korjattiin 1300-luvulla ja 1400-luvun jälkipuolella. Nykyinen kirkko on peräisin vuosilta 1777–1779, jolloin keskiaikaisesta kirkosta purettiin suuria osia. Vanhasta asehuoneesta tehtiin sakaristo, jonka porraspäätyä voi tarkastella ulkoa. Sisällä näkyy holvi. Tornin piirsi rakennusmestari Abraham Pousette, ja se valmistui 1782. Uusi torni korvasi kivitornin, joka oli rakennettu kiinteästi keskiaikaiseen kirkkoon, ja hautausmaalla sijainneen erillisen puisen kellotornin. Tornit mainitaan pitäjänkokouksessa vuonna 1772. Nykyisessä tornissa on kaksi kirkonkelloa. Suurempi on 1500-luvun jälkipuolelta, ja se valettiin uudestaan 1790, mutta pienemmästä tiedetään vain, että se on valettu uudestaan 1839. ==Urut== *Aiemmin kirkossa on ollut viisiäänikertaiset posetiiviurut. *1811 rakensi Johan Ewerhardt (1760-1847), Tukholma, urut, joissa oli 6 ½ äänikertaa. *1892 rakensi E. A. Setterquist & Son, Örebro, kahdeksanäänikertaiset urut, jotka ovat nykyisin Helsingissä Pyhän Sydämen kappelissaSley.fi . * Nykyisin kirkossa on mekaaniset urut, ja ne on rakentanut 1961 A. Magnussons Orgelbyggeri, Göteborg. Julkisivu on vuodelta 1961. ==Lähteet== *Reby, Arne, Dagsbergs kyrka, Klockrike 1970. *Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar : 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. ISSN 1100-2700 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 95, handlar om Dagsbergs kyrka Luokka:Itä-Götanmaan läänin kirkot Luokka:Norrköpingin kunta Luokka:Kirkot Linköpingin hiippakunnassa
Drogkarátin luola

Drogkarátin luola (; myös Drongarátin/Drogarátin luola) on tippukiviluola Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee lähellä saaren itärannikkoa noin viisi kilometriä Sámista etelälounaaseen. Drogkarátin luola on syntynyt noin 100–150 miljoonaa vuotta sitten. Luolan syvyys on noin 60 metriä ja se jakautuu kahteen osaan, noin 44 metriä pitkään käytävään ja noin 30 × 40 metrin kokoiseen ”pääsaliin”. Luolan lämpötila on tasaisesti 18 astetta ja sen ilmankosteus on korkea. Luolassa on suuri määrä stalaktiitteja ja stalagmiitteja. Geologit arvelevat luolan olevan yhteydessä saaren muihin meriluoliin. Luola löydettiin 1700-luvulla maanjäristyksen avattua siihen sisäänkäynnin. Luola on ollut avoin yleisölle vuodesta 1963, ja se on yksi Kefalonián suosituimpia nähtävyyksiä. Luolan suuremmassa osassa, jossa on tilaa 500 hengelle, on järjestetty kulttuuritapahtumia sen akustiikan vuoksi. Sámin lähellä sijaitsee myös Melissánin luola. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan luolat Luokka:Sámi
Mýrtos (Kefaloniá)

thumb|300px|Mýrtoksen ranta. Mýrtos (; myös Mírtos) on ranta Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee Pýlaroksessa saaren pohjoisrannikolla Mýrtoksenlahden rannalla, noin 30 kilometriä pohjoiseen saaren pääkaupungista Argostólista. Mýrtoksen ranta on puolikaaren muotoinen ja sitä reunustavat korkeat kalliot. Ranta on usein arvioitu yhdeksi Kreikan parhaista. Se on luontonsa ja maisemiensa ansiosta myös yksi Kreikan kuvatuimmista ja Kefalonián suosituimpia turistikohteita. Ranta esiintyy myös muun muassa saarelle sijoittuvassa elokuvassa Kapteeni Corellin mandoliini. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan rannat Luokka:Sámi
Mýrtos

Mýrtos (; myös Mírtos) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Mýrtos, ranta Kefalonián saarella ** Mýrtoksenlahti, lahti Joonianmeressä Kefalonián saaren rannikolla * Mýrtos, kylä Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä Kreetan saarella ** Mýrtos Pýrgos, minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella lähellä Mýrtoksen kylää
Melissánin luola

Melissánin luola () on luola Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 500 metriä sisämaahan Kefalonián itärannikosta lähellä Karavómyloksen ja Sámin kyliä. Luolan leveys on noin 40 metriä ja korkeus noin 36 metriä. Pituutta luolalla on pääosassaan noin 100 metriä ja kokonaisuudesaan jopa 3,5 kilometriä. Luolassa on järvi, joka jakautuu kahteen altaaseen, ja paljon kasvillisuutta. Järven syvyys on noin 20–30 metriä ja sen pinta on noin metrin mrenpintaa korkeammalla. Järvi on osa maanalaista vesistöä, jossa meressä saaren toisella puolella Argostólin lähellä oleviin vesipyörteisiin imeytyvä vesi kulkeutuu noin kahdessa viikossa saaren ali Melissánin luolalle ja edelleen mereen. Myytin mukaan luola on saanut nimensä Melissanthe-nimisestä nymfistä, joka hukuttautui luolassa, koska ei saanut vastarakkautta Panilta. Luolassa on suoritettu arkeologisia tutkimuksia vuosina 1951 ja 1962. Tuolloin löydettiin 300–200-luvuilta eaa. peräisin olevia esineitä, jotka osoittavat luolan olleen Panin ja nymfien kultin käytössä. Löydökset ovat Argostólin arkeologisessa museossa. Luola avattiin yleisölle vuonna 1963, ja se on yksi saaren tunnetuimpia nähtävyyksiä. Luolaan järjestetään turistikierroksia veneillä. Sámin lähellä sijaitsee myös Drogkarátin luola. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Kreikan järvet Luokka:Kreikan luolat Luokka:Sámi
Navágio

thumb|right|260px|Navágion ranta. Navágio (, ”Hylky”) eli Salakuljettajien poukama tai Salakuljettajien lahti (Όρμος Λαθρεμπόρων, Órmos Lathrempóron) on lahti ja ranta Zákynthoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosassa lähellä Anafonítrian kylää. thumb|left|220px|Navágion ranta ja Panagiótis-laivan hylky. Rannan nimi oli alun perin Ágios Geórgios (”Pyhä Georgios”) läheisen luostarin mukaan. Nykyinen nimi on peräisin rannalle ajautuneesta Panagiótis-nimisen laivan hylystä. Laiva salakuljetti savukkeita ja haaksirikkoutui rannalle myrskyssä 2. lokakuuta 1980. Ruostunut hylky on rannalla edelleen. Nykyisin ranta on suosittu turistikohde ja hylkyineen saaren kuvatuimpia kohteita. Sinne tehdään päiväretkiä muualta saaresta. Rantaa ympäröivät korkeat ja jyrkät kalliot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan hylyt Luokka:Kreikan lahdet Luokka:Välimeren lahdet Luokka:Kreikan rannat Luokka:Zákynthos
Rawit

Rawit on chileihin kuuluva paprikalajike, jota käytetään yleisesti Kaakkois- Aasiassa. Rawit-nimitys on peräisin indonesian ja jaavan kielistä. Thaimaassa nimitys on phrik khinu (พริกขี้หนู), ja Suomessa lajiketta sanotaan joskus thai-chiliksi. Rawit sopii hyvin sambal- ja nam prik -kastikkeiden valmistukseen.Rawit Van Geest International. Scovillen asteikolla rawitin tulisuus on 100 000–225 000 yksikköä eli miedompaa kuin vahvimmat habanerot mutta huomattavasti tulisempaa kuin jalapeño. ==Lähteet== Luokka:Chilipaprikat
Papanikolíksen luola

Papanikolíksen luola (; myös Papanikolin luola) on meriluola Meganísin saaren länsirannikolla Kreikassa. Luolan sanotaan olevan Kreikan toiseksi suurin. Sen pituus on noin 120 metriä, leveys noin 60 metriä ja korkeus noin 30 metriä. Luolaa on käytetty usein alusten suojapaikkana huonon sään aikaan. Luola on saanut nimensä siitä, että kreikkalaisten kerrotaan käyttäneen sitä Kreikan laivaston sukellusvene Papanikolíksen (Y-2) piilopaikkana toisen maailmansodan aikana sen taistellessa italialaisia ja saksalaisia vastaan. Luolalle tehdään turistiretkiä muun muassa Nydrístä läheiseltä Lefkaksen saarelta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan luolat Luokka:Meganísi
Mont Blancin tunneli

Mont Blancin tunneli on Mont Blancin vuoren läpi kulkeva maantietunneli Ranskan ja Italian välillä. Tunneli avattiin 19. heinäkuuta 1965, ja se on 11,6 kilometriä pitkä. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Tunneli lyhensi Rooman ja Pariisin välistä ajoaikaa noin 20 tunnilla. Tunneli alittaa yli 4 000 metriä korkeat Mont Blancin massiivin huiput noin 1 300 metrin korkeudessa. == Historiaa == Italia ja Ranska sopivat yhteisestä tunnelihankkeesta vuonna 1949. Sveitsi tuli mukaan hankkeeseen vuonna 1953. Italialaiset ja ranskalaiset työryhmät aloittivat tunnelin tekemisen vuorten vastakkaisilta puolilta 30. toukokuuta 1959. Tunnelit yhdistettiin 5 850 metrin päässä tunnelin sisääntuloaukoista. Tunnelin rakentaminen vaati sekä rahaa että kuolonuhreja, sillä useita työntekijöitä jäi kivi- ja lumivyöryjen alle. Tunnelia kaivettaessa noin miljoona kuutiota kiveä irrotettiin ja kuljettiin ulos tunnelista. Tunnelin rakentaminen kesti 6,5 vuotta, ja sen saattaminen suunnitelmien tekemisestä lähtien kokonaan valmiiksi vei 19 vuotta. == Onnettomuudet == 24\. maaliskuuta 1999 tunnelissa tapahtui tuhoisa tulipalo. Kuorma-auto, joka kuljetti margariinia ja jauhoja, syttyi palamaan. Tunnelin katto romahti ja asfaltti suli tulipalon kuumuudessa. Tulipalossa kuoli 39 ihmistä. == Lähteet == Luokka:Tieliikennetunnelit Luokka:Italian ja Ranskan raja
Erasme/Erasmuksen metroasema

Erasme (Erasmus) on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Se avattiin vuonna 2003. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
FFHG Division 1

FFHG Division 1 on Ranskan jääkiekon toiseksi korkein sarjataso. Sarjassa pelaa kaudella 2019–2020 yhteensä 14 joukkuetta. == Joukkueet kaudella 2020–2021 == Joukkue Kaupunki Kotihalli Perustettu Päävalmentaja Albatros de Brest Brest Rïnkla Stadium 1991 Mathieu Gagnon Bisons de Neuilly-sur-Marne Neuilly-sur-Marne Patinoire Municipale 1974 François Dusseau Corsaires de Dunkerque Dunkerque Patinoire Michel Raffoux 1970 Pierrick Rézard Corsaires de Nantes Nantes Patinoire du Petit-Port 1984 Martin Lacroix Dogs de Cholet Cholet GlisséO 1977 Julien Pihant Drakkars de Caen Caen Patinoire de Caen la mer 1968 Luc Chauvel Elephants de Chambéry Chambéry Patinoire de Buisson Rond 1972 Sylvain Roy Épinal Hockey Club Épinal Patinoire Poissompré 1906 Jan Plch Étoile noire de Strasbourg Strasbourgn Patinoire de l'Iceberg 2000 Daniel Bourdages Remparts de Tours Tours Patinoire de l'Élysée 2010 Julien Guimard Sangliers Arvernes de Clermont Clermont-Ferrand Patinoire de Clermont Communauté 2005 Ramón Sopko Spartiates de Marseille Marseille Palais omnisports Marseille Grand Est 2012 Luc Tardif Vipers de Montpellier Montpellier Végapolis 2002 Raimonds Danilics Yétis du Mont-Blanc Saint- Gervais-les-Bains Patinoire municipale 1986 Charles Lamblin Christian Pouget Luokka:Ranskan jääkiekkosarjat
Pengerkatu

Pengerkatu () on asuin- ja liikekatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Pengerkatu on samansuuntainen sen itäpuolella sijaitsevan Hämeentien kanssa. Katu on pengerretty rinteeseen, joka kohoaa Hämeentieltä jyrkästi lännen suuntaan. ==Profiili ja arkkitehtuuri== Pengerkadun linja kulkee lounais–koillissuuntaisesti Viidenneltä linjalta Helsinginkadulle. Sen poikkikadut lounaasta alkaen ovat *Viides linja *Ässänrinne *(Alli Tryggin puisto) *Kaikukuja *Agricolankatu *(Pengerpuisto) *Sakarinkatu *Torkkelinkatu *Franzéninkatu *Aadolfinkatu *Helsinginkatu Helsinginkadun ja Torkkelinkadun risteyksen välisellä osuudella Pengerkatu on tavanomainen yhdellä korkeustasolla sijaitseva katu. Torkkelinkadun risteyksen eteläpuolella katu jakautuu kahdelle eri korkeustasolle. Ylin taso kulkee Pengerpuiston halki. Pengerkadun alempi taso jakautuu Sakarinkadun risteyksessä edelleen kahteen eri tasoon. Niistä ylempi risteää Agricolankadun eteläisen kaistan kanssa. Hieman ennen Alli Tryggin puistoa kaistat yhtyvät jälleen samalle tasolle ja siitä Viidennen linjan risteykseen Pengerkatu on tavanomaista yksitasoista katua. Sakarinkadun ja Agricolankadun välisellä osuudella Pengerkatu on siten kolmitasoinen. Sakarinkadun kohdalla Pengerkadun rinteeseen on rakennettu portaikko, joka yhdistää alemmat tasot ylimpään ja samalla Pengerpuistoon. Pengerkadun rinteen puistikko on osa Pengerpuistoa. Pengerkadun asuinkerrostalot on rakennettu pääosin 1920–1930-luvuilla.Nenonen & Toppari 1983, s. 206, 218, 219, 222, 258, 270 (kuvateksti). Pengerkatu 4 Alli Tryggin puiston kulmassa edustaa vanhinta rakennuskantaa; vuonna 1911 valmistuneen jugendlinnan piirsi Vilho Lekman. Talo oli valmistuessaan korttelinsa ainoa rakennus.Nenonen & Toppari 1983, s. 222. Pengerkadulla sijaitsee yksi Helsingin Kaupunginteatterin näyttämöistä. Sörnäisten Työväen Näyttämö sijaitsi vuosina 1900–1928 Pengerkatuun rajautuvassa korttelissa, tosin Hämeentien puolella niin kutsutussa Vuorelan talossa.Nenonen & Toppari 1983, s. 259 (kuvateksti). Pengerkadun ja Torkkelinkadun kulmassa sijaitsee Väinö Vähäkallion piirtämä, 1944 valmistunut koulurakennus.Nenonen & Toppari 1983, s. 230. Pengerkadun arkkitehtoniseen ilmeeseen vaikuttaa voimakkaasti Pengerkadun ylimmän kaistan ja Agricolankadun mutkassa sijaitseva suurikokoinen koulurakennus. Yrjö Sadeniemen piirtämä keltainen luomus valmistui 1929.Nenonen & Toppari 1983, s. 230–231. Alun perin Pengerkatu jatkui pohjoisessa Aleksis Kiven kadulle saakka. Kun kuitenkin Helsinginkadun ja Vaasankadun välinen, Vaasanpuistikon reunaa kulkeva osa Pengerkatua muutettiin kävelykaduksi, se sai vuonna 1980 erillisen nimen Pengerpolku. Vaasankadun pohjoispuolella olevalle osalle Pengerkatua oli tällöin ehdotettu nimeä Vaasanpenger, mutta vuonna 1982 se sai nimen Kinaporinkatu. == Kuvagalleria == ==Lähteet== *Nenonen, Katri & Toppari, Kirsi: Herrasväen ja työläisten kaupunki – Helsingin vanhoja kortteleita 2. Sanoma Osakeyhtiö, 1983. ISBN 951-9135-03-0. ===Viitteet=== Luokka:Helsingin kadut Luokka:Kallio
Étangs Noirs/Zwarte Vijversin metroasema

Étangs Noirs (Zwarte Vijvers) on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se avattiin vuonna 1981. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Gare Centrale/Centraal Stationin metroasema

Gare Centrale (Centraal Station) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se sijaitsee Brysselin keskusrautatieaseman yhteydessä. Niiden välillä on jalankulkutunneli, jota pitkin asemalta toiselle pääsee viidessä minuutissa. Vuonna 1969 avattua asemaa käyttivät aluksi vain raitiovaunut. Metrojunat reitillä otettiin käyttöön vuonna 1976. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Gare de l’Ouest/Weststationin metroasema

Gare de l’Ouest (Weststation) on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat. Se sijaitsee Brysselin läntisen rautatieaseman yhteydessä. Asema avattiin vuonna 1982. == Aiheesta muualla == * Luokka:Brysselin metroasemat
Pengerpuisto

Pengerpuisto () sijaitsee Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on rakennettu kallion laelle Torkkelinmäen osa-alueen keskelle. Puisto rajoittuu lännessä Torkkelinkadun mataliin 1920-luvun kerrostaloihin ja idässä Pengerkadun korkeaan kerrostalorivistöön. Korkeuserot idän suunnassa, meren rantaan viettävällä rinteellä, ovat suuret. Koillisessa ja lounaassa puisto rajoittuu koulurakennuksiin. Pengerpuiston pinta-ala on noin 1,3 hehtaaria. Pengerpuiston kohdalla toimi aiemmin kivimurskaamo, josta louhittu kallio jalostettiin edelleen sepeliksi ja käytettiin lähiympäristön talojen rakentamiseen. Kivimurskaamoon kuului neljä jalustaa, joista on jäljellä yksi. Kiviröykkiötä on luultu myös toisen maailmansodan aikaisen it-tykin jalustaksi. Suuri osa Pengerpuistosta on kivituhkakenttää. Pengerkadun rinteessä on Pengerpuistoon kuuluva symmetrinen porrasrakennelma, joka johtaa Sakarinkadun ja Pengerkadun alemman tason risteyksestä Pengerkadun ylimmälle tasolle. Pengerpuiston pääpuulaji on lehtosaarni. Puistossa kasvaa myös metsävaahteraa, vuorijalavaa, tataarivaahteraa ja ruostehappomarjaa. Pengerkadun rinteessä kasvaa erittäin harvinaista keltakuusamaa, lehtokuusamaa, rusovuohenkuusamaa, keijunruusua, likusterisyreeniä ja villaheittä. Puiston kallioilla puolestaan kasvaa maksaruoholajeja. Torkkelinmäki ja Pengerpuisto ovat saavuttaneet omanlaisensa maineen alueella käydyn melko avoimen huumekaupan myötä. Pengerpuiston laidalla sijaitsee Helsingin kuvataidelukio. ==Lähteet== *Nenonen, Katri, Toppari, Kirsi: Herrasväen ja työläisten kaupunki - Helsingin vanhoja kortteleita 2, Sanoma Osakeyhtiö 1983, ISBN 951-9135-03-0 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Pengerpuisto / Foto: Signe Brander 1912 *Helsingin kaupunginmuseo / "Helsinki, Pengerpuisto" Luokka:Helsingin puistot Luokka:Kallio
Pääjärvi (Ikaalinen)

Pääjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Pääjärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 85 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven kaakkoispuolella ja Sipsiöjärven länsipuolella. Suuresta koostaan huolimatta siihen laskee vain kahdeksan ojaa. Useimmat ojat ovat pieniä metsäojia. Etelästä siihen laskee yksinäisen Päälammen laskuoja. Lännestä järveen laskee Pääjärvenperän peltoaukealta sen johto-oja, johon laskevat myös pohjoispuolen ojitetun suoalueen ojat ja Lepolammen, Heinälammen, Pikkulammen ja Kalatonlammen yhteinen laskuoja. Suurin osa vedestä on kuitenkin peräisin Silmästeenojasta, joka tuo pohjoisesta loput valuma-alueen vesistä Alisen Kivijärven kautta. Silmästeenoja on syntynyt maaperän murrokseen, koska oja ja sen jatkeet ovat pohjois-etelä-suuntaiset. Pääjärven laskujoki on Pääjoki, joka lähtee kaakkoispäästä ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Sipsiöjärveen. Pääjärvellä on suuri selkä, jossa on vain kaksi saarta Isosaari ja Pikkusaari. Rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannasta kolmannes on peltomaata ja kaksi kolmannesta metsämaata. Rannat ovat pääosaltaan loivia, mutta lounaiskulmassa mäki kohoaa yli neljäkymmentä metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven ympäristössä on kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13283, joka kiertää järven pohjoispuolelta, ja vielä yhdystieltä 2764 sekä seututieltä 276. == Lähteet == Luokka:Pääjärven valuma-alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Luhalahti
Kuokkala (Lempäälä)

Kuokkala on yksi Lempäälän kylistä. Kuokkalassa sijaitsee myös Kuokkalan koulu. Siellä on myös Kuokkalan museoraitti, jossa käy varsinkin kesällä paljon ihmisiä. Museoraitilla on myös Eskolan kauppa, joka on vuodelta 1914. Museoraitin ensimmäiset museot avattiin vuonna 1981.Kuokkalan museoraitti Kuokkalan kylän läpi kulki ikivanha Turusta pohjoiseen johtanut Hiidentie. Kuokkalan eteläpuolella sijaitsevan Kuokkalankosken Hiidenvuolteessa on edelleen jäljelle vuonna 1943 puretun Hiidentien sillan kivinen siltapilari ja kosken rannalla olleet sillan maatuet. Tampereentien sillan vieressä on puolestaan vuonna 1963 pystytetty höyrylaiva Ilmarisen Kuokkalankosken nousun 100-vuotismuistomerkki.Aamulahden kuvakisa : Ilmarisen muistomerkki Lempääln kunnan historiaa : Kuuluisasta Kuokkalasta kotoisin Kuokkalassa Kuokkalankosken rannalla sijaitsee Lempäälän jätevedenpuhdistamo joka on rakennettu vuonna 1973. Puhdistamoa on uudistettu vuosina 1998, 2000, 2007 ja 2013. Puhdistamossa käsitellään noin 18 500 asukkaan jätevedet ja lokakuusta 2007 alkaen siellä on käsitelty myös Vesilahden jätevedet.Lempääln Vesi : Jätevedet == Lähteet == *
Acol

Acol on bridgen tarjoussysteemi, jota lähes kaikki pelaajat käyttävät Ison- Britannian turnauksissa. Se on myös melko yleisessä käytössä muuallakin maailmassa. Tavallisimmillaan se on neljän kortin ylävärit sisältävä luonnollinen systeemi heikolla sangilla. Se on nimetty Acol Bridge Clubin mukaan, joka sijaitsi Acol nimisellä tiellä Lontoossa. Siellä systeemi on alkanut kehittyä 1930-luvulla.Acol Bridge Club Website. == Systeemin rakenne == * luonnollinen systeemi: suurin osa tarjouksista lupaa 4 korttia tarjotussa värissä tai tasaisen käden sangissa. * Neljän kortin ylävärisysteemi: yhden tason väriavauksiin tarvitaan vain neljän kortin väri toisin kuin esimerkiksi SAYC-systeemissä ja monissa muissa systeemeissä, joissa esimerkiksi 1♠-avaus lupaa viisi korttia pataa. == Perus Acol == === Avaustarjoukset === Lupaavat vähintään 12 AP arvopistettä tai hyvän jakauman. On kuitenkin kuusi luonnollisesta poikkeavaa avaustarjousta. * Luonnollisesta poikkeavat avaustarjoukset: ** 1NT – Tasainen käsi (4-3-3-3, 4-4-3-2 tai 5-3-3-2). Sopimuksesta riippuen heikko (12-14 AP), vahva (15-17 tai 16-18 AP) tai vyöhykkeiden mukaan vaihtuva ** Vahva 2♣ – Alertoitava keinotekoinen konventio luvaten TPV:n (täyspelivaatimus, n.23+ AP) ja vähintään 5 pikatikkia. Vain sarjassa 2c-2d-2NT voidaan jäädä osasitoumukseen. ** 2 ♦/♥/♠ - vahva kakkonen luvaten vähintään kahdeksan tikkiä vahvalla kuuden kortin värillä (tai 5-5 väreillä), vaatimus. ** 2NT – Tasainen käsi 20-22 AP. ** 3 x - Ehkäisevä, 7+ korttia, alle avauskäden ** 3NT – Ehkäisevä pitkällä alavärillä (Gambling 3NT) * 1 x - lupaa 12+ AP ja 4 korttia, 11+ AP ja 5 korttia, tai 10+ AP ja 6 korttia. Ei ole vaatimus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Englannin bridgeliitto, Standard English Modern Acol System File (PDF) * Standardi Englannin Acol * Landy and EBU Committee. Really Easy Bidding 1998 The English Bridge Union, Aylesbury, UK, ISBN 0-9506279-2-5. * One form of a Modern Acol bidding system that's easy to teach and easy to convert to five card majors:..Surrey School Acol Luokka:Bridgesysteemit