EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Huikun satama

Huikun satama on Hailuodon Huikussa sijaitseva satama. Satamaa ylläpitää, hoitaa ja venepaikkoja vuokraa Hailuodon kunta. Huikun satamassa on 8 peräpojupaikkaa, 8 aisapaikkaa ja 3 kylkipaikkaa eli yhteensä 19 venepaikkaa sekä veneenlaskuluiska. Väylän syvyys on noin 2 metriä. Satamaan on bussiyhteys, kahvila, kierrätyspiste, opastus ja kioski. Huikun satamasta liikennöi lautta Hailuodon ja Oulunsalon Riutunkarin välillä. == Lähteet == Luokka:Suomen venesatamat Luokka:Hailuodon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Hailuodon liikenne
Marjaniemen satama

Marjaniemen satama on Hailuodon Marjaniemessä sijaitseva venesatama. Satamaa ylläpitää, hoitaa ja venepaikkoja vuokraa Hailuodon kunta. Marjaniemen satamassa on 31 aisapaikkaa, 16 peräankkuripaikkaa sekä 9 kylkipaikkaa, eli yhteensä 56 venepaikkaa sekä veneenlaskuluiska. Väylän syvyys on noin 4 metriä. Hailuodon Majakkapihassa on muun muassa majoituskohteita, rantasauna, savusauna, kahvila sekä Marjaniemen majakka. == Lähteet == Luokka:Suomen venesatamat Luokka:Hailuodon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Hailuodon liikenne
Magnus Mikael von Kothen

Magnus Mikael (Michael) von Kothen (11. heinäkuuta 1860 Helsinki – 3. elokuuta 1942) oli suomalainen vapaaherra, everstiluutnantti ja valtiopäivämies.Geni: Magnus Mikael von Kothen Viitattu 24.5.2021. Von Kothenin vanhemmat olivat vapaaherra Adolf Fredrik Josef von Kothen ja Sofia Carolina Alexandrine Hisinger ja puolisot Hilma Alexandra Lundström ja Marie Jägerhorn af Spurila. Von Kothen palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa, yleten vänrikistä everstiluutnantiksi ja toimien muun muassa kenraalikuvernööri Heidenin adjutanttina. Sotapalveluksesta hän erosi 1899. Sortovuosien aikana hän osallistui muun muassa Fria ordin toimintaan. Von Kothen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Karl Otto Reinhold Ladau

Karl (Carl) Otto Reinhold Ladau (3. tammikuuta 1880 Pori – 1947) oli suomalainen aatelinen ja valtiopäivämies.Geni: Karl Otto Reinhold Ladau Viitattu 24.5.2021. Ladaun vanhemmat olivat Karl Reinhold Ladau ja Julia Adolfina Karolina Ladau ja puoliso Ida Karolina Stenman. Varatuomari, SS- vapaaehtoinen Karl-Erik Ladau oli heidän poikansa. Liikemiehenä Tampereella toiminut Ladau sai 1930-luvun alussa tuomion jatketusta petoksesta. Karl Otto Reinhold Ladau oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Tim Brabants

Jules Timothy Brabants (s. 23. tammikuuta 1977 Chertsey) on brittiläinen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Brabants saavutti olympiakultaa Pekingin olympialaisissa. Brabants osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Sydneyn olympialaisissa 2000, jolloin hän osallistui kajakkiyksikön 1000 metrin kilpailuun. Hän saavutti olympiapronssia hävittyään voittajalle hieman alle kaksi sekuntia. Neljä vuotta myöhemmin hän osallistui Ateenan olympialaisissa jälleen 1000 metrin kilpailuun. Hän oli lopputuloksissa viides. Pekingin olympialaisissa 2008 Brabants kilpaili sekä 500 että 1000 metrin kajakkiyksikössä. 500 metrin kilpailussa hän oli kolmas häviten voittajalle hieman alle puoli sekuntia. Brabants voitti 1000 metrin kilpailun noin sekunnin erolla toiseksi sijoittuneeseen Eirik Verås Larseniin. Viimeisen kerran Brabants oli mukana Lontoon olympialaisissa 2012, jolloin hän kilpaili vain 1000 metrin kajakkiyksikön kilpailussa. Hän oli lopputuloksissa kahdeksas. Olympiamitalien lisäksi Brabants on saavuttanut neljä mitalia maailmanmestaruuskilpailuissa, joista yksi on kultaa. Hän saavutti maailmanmestaruuden vuonna 2007 kajakkiyksikön 1000 metrin kilpailusta. Hänellä on myös neljä Euroopan-mestaruutta ja kaksi EM-hopeaa. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset melojat Luokka:Brittiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Johannes Wilhelm von Nandelstadh

Johannes Wilhelm von Nandelstadh (17. lokakuuta 1863 – 16. marraskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen pankkivirkailija ja valtiopäivämies. Von Nandelstadh toimi Helsingin Osakepankissa pankinkamreerina. Hänen vanhempansa olivat kruununvouti, kollegiasessori Sigismund von Nandelstadh ja Hilda Sofia von Nandelstadh. Arkkitehti Sigismund von Nandelstadh oli hänen veljensä, samoin kuin hammaslääkäri Oscar Alexander von Nandelstadh.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Nandelstadh Oscar Alexander Viitattu 2.6.2021. Johannes Wilhelm von Nandelstadh oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Asukupuolisuus

Asukupuolinen () tai sukupuoleton on henkilö, joka ei koe kuuluvansa mihinkään sukupuoleen. Asukupuolisuus kuuluu muunsukupuolisuuden sateenvarjon alle. Suomessa on käytössä vain kaksi juridista sukupuolta (mies ja nainen), joten niiden ulkopuolella oleva ei voi muuttaa juridista sukupuoltaan asukupuoliseksi. Termiä agender on käytetty ensimmäisiä kertoja UseNet- nimisellä keskustelupalstalla vuonna 2000. == Kuuluisia asukupuolisia == * Shamir, yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä * Angel Haze, yhdysvaltalainen rap-artisti ja laulaja * Tyler Ford, yhdysvaltalainen kirjailija ja aktivisti * sj Miller, yhdysvaltalainen akateemikko ja aktivisti == Katso myös == * Transsukupuolisuus * Androgynia * Sukupuolivähemmistöt * Genderfluid == Lähteet == Luokka:Sukupuolivähemmistöt Luokka:Transsukupuolisuus
Metyylikloori-isotiatsolinoni

Metyylikloori-isotiatsolinoni (C4H4SNClO) eli kloorimetyyli-isotiatsolinoni on isotiatsolinonijohdannaisiin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää säilöntäaineena ja biosidina. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa metyylikloori-isotiatsolinoni on kiteistä ainetta. Se liukenee veteen ja alkoholeihin sekä muihin poolisiin liuottimiin. Metyylikloori-isotiatsolinonilla on bakteerien ja sienien kasvua estäviä ominaisuuksia. Yhdiste reagoi proteiinien kysteiiniaminohappojen kanssa, mikä johtaa toimimattomiin entsyymeihin. Lisäksi se reagoi myös eräiden muiden biologisesti tärkeiden sulfidien kuten glutationin kanssa. Metyylikloori-isotiatsolinoni voi aiheuttaa kosketusihottumaa. Metyylikloori- isotiatsolinonia valmistetaan lähtien 3,3'-ditiopropaanihaposta. Ensimmäisessä vaiheessa se reagoi sulfuryylikloridin ja metyyliamiinin kanssa amidiksi, joka muodostaa rengasrakenteen sulfuryylikloridin vaikutuksesta. Reaktiossa muodostuu myös metyyli-isotiatsolinonia. Metyylikloori-isotiatsolinonia käytetään usein seoksena metyyli-isotiatsolinonin kanssa. Käyttökohteita ovat esimerkiksi poishuuhdottava kosmetiikka, puhdistusaineet ja teollisuudessa sitä käytetään estämään prosessivesien limoittuminen.Hermann Uhr, Burkhard Mielke, Otto Exner, Ken R. Payne & Edward Hill: Biocides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2013. ==Lähteet== Luokka:Heterosykliset yhdisteet Luokka:Organohalidit Luokka:Orgaaniset rikkiyhdisteet Luokka:Säilöntäaineet
Edvard Alexander Ramsay

Edvard Alexander Ramsay (17. maaliskuuta 1862 – 23. heinäkuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, eversti, tilanomistaja ja valtiopäivämies. Ramsayn vanhemmat olivat jalkaväenkenraali, vapaaherra Georg Edvard Ramsay ja pietarilaisen liikemiehen James Alexander Cummingin tytär Elisabeth "Lilly" Cumming (1842–1919). Käytyään Haminan kadettikoulun Ramsay tuli vuonna 1883 vänrikkinä palvelukseen Henkikaartin 3. suomalaiseen tarkk'ampujapataljoonaan, aliluutnatiksi hän yleni vuonna 1884, luutnantiksi vuonna 1887, alikapteeniksi vuonna 1899 ja kapteeniksi vuonna 1900. Armeijan palveluksesta Ramsay erosi everstinä vuonna 1902. Hän omisti Munkkiniemen kartanon Helsingissä, viljellen siihen kuuluvia tiloja. Ramsayn puoliso oli pietarilaissyntyinen Isabella "Isa" Elisabet Rosinsky (1869-1955).Geni: Col. Baron Edvard Alexander Ramsay Viitattu 24.5.2021. Heidän lapsensa olivat Constance Isabella "Cotty" Ramsay von Troil Salvesen (1893-1987); vapaaherra, ratsumestari Georg Ramsay (1895-1970); vapaaherratar Mary Elisabeth Alice "Betsy" Ramsay Nordenswan (1899-1970); vapaaherra, ratsumestari Carl-Gustav Edvard Ramsay (1902-1935) ja Olga Johanna Ramsay Lagus Blomqvist (1903-1981). Edvard Ramsay oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Hyvinvointitalous

Hyvinvointitalous on ajattelutapa, jossa visiona on kaikille hyvän elämän edellytykset tarjoava yhteiskunta. Toisaalta hyvinvointitalous on myös konkreettinen ja olemassa oleva osa yhteiskuntaa, jossa investoidaan hyvinvointiin. Hyvinvointitalouden yhteydessä onkin nostettu esiin hyvinvointi-investoinnin käsite. Hyvinvointitalous luo mahdollisuuksia lisätä hyvinvointia ja talouskasvua samanaikaisesti. Hyvinvoinnin lisääntyessä talous kasvaa ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys paranee. Hyvinvointitaloudessa ihmisen hyvinvointi nousee talouspolitiikan ytimeen. Päätökset siis tehdään sillä perusteella, mikä niiden hyvinvointivaikutus on. OECD on määritellyt, että hyvinvointitalous koostuu materiaalisista tekijöistä, kuten asumisesta, tuloista ja työpaikasta, sekä elämänlaatuun liittyvistä tekijöistä, kuten koulutuksesta, osaamisesta, terveydestä ja turvallisuudesta. == Hyvinvointitalous Suomessa == SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry lanseerasi hyvinvointitalous -käsitteen perustamisvaiheessaan vuonna 2012. Käsite on ollut väline haastaa eri tahoja keskusteluun sosiaali- ja terveyspolitiikan ja hyvinvointivaltion tulevaisuudesta sekä hyvinvoinnin ja talouden suhteesta. Suomi on ollut aloitteellinen hyvinvointitalouden edistämisessä. Suomen EU-puheenjohtajakaudella 2019 hyvinvointitalous valittiin sosiaali- ja terveysministeriön pääteemaksi, ja neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta hyväksyttiin yksimielisesti. Suomi on mukana kansainvälisten organisaatioiden - kuten OECD:n ja WHO:n - toiminnassa sekä maiden välisissä epävirallisissa verkostoissa, kuten WEGo:ssa. Suomi liittyi Wellbeing Economy Governments -verkostoon vuoden 2020 lopussa. Verkostoon kuuluvat myös Uusi-Seelanti, Skotlanti, Wales ja Islanti. == Aiheesta muualla == The Wellbeing Economy Alliance WEGo-verkosto SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry - Hyvinvointitalous Sosiaali- ja terveysministeriö - Hyvinvointitalous Luokka:Hyvinvointivaltio
Mäntylän sairaala

Mäntylän sairaala oli Lappeenrannan Mäntylän kaupunginosassa toiminut sairaala. Sairaalan toiminta loppui vuonna 2010. ==Historia== Juomasillan torpassa toimi 1880-luvulla Matti Rynön värjäämö. Rynö otti sukunimekseen Rynén ja siirsi toimintansa Lappeenrannan Pallon kaupunginosaan. Juomasillan torpassa aloitti toimintansa Lappeenrannan ensimmäinen vaivaistalo vuonna 1891. Vaivaistalon jugendtyylinen lisärakennus valmistui 1914. Vuonna 1937 valmistui kivinen sairaalarakennus, sekä vuonna 1962 tiilinen sairaalarakennus. Rakennukset olivat tyhjillään 2010-luvulla ja joutuivat kovan ilkivallan kohteeksi. Lähialueella toimiva sementtitehdas Finnsementti osti osan Mäntylän sairaalan rakennuksista vuonna 2012 Lappeenrannan kaupungilta ja päätti purkaa ne turvallisuussyistä. Vuonna 1937 ja 1962 valmistuneiden sairaalarakennusten purku aloitettiin keväällä 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuvasarja: Vandaalit riehuivat vanhassa sairaalassa Luokka:Lappeenrannan sairaalat Luokka:Suomen sosiaali- ja terveyshuollon historia
Aleksandr Vlasov

Aleksandr Anatoljevitš Vlasov (, s. 23. huhtikuuta 1996 Viipuri) on venäläinen maantiepyöräilijä, joka on parhaimmillaan etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa. Vlasov aloitti ammattilaisuransa Gazprom-RusVelo-tallissa 2018–2019, edusti Astana Pro Team / Astana - Premier Tech -joukkuetta 2020–2021 ja Bora-Hansgrohe / Red Bull–Bora–Hansgrohea vuodesta 2022 lähtien. Hän voitti Tour de Romandien 2022. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2014 :GP Général Patton, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto ;2018 :Toscana Terra di Ciclismo Eroica, mäkikirikilpailun ja 2. etapin voitto :Baby Giro, kokonaiskilpailun voitto :Maantieajon alle 23-v. Venäjän-mestaruus ;2019 :Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas :Maantieajon Venäjän-mestaruus :Itävallan ympäriajo, 6. etapin voitto :Tour of Almaty, kokonaiskilpailussa toinen ;2020 :Tour de La Provence, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto :Mont Ventoux Dénivelé Challenge, voitto :Lombardian ympäriajo, kolmas :Giro dell'Emilia, voitto :Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa viides, nuorten kilpailun voitto :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 11:s, nuorten kilpailussa kolmas, 12. etapilla toinen ;2021 :Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto :Tour of the Alps, kokonaiskilpailussa kolmas :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs, nuorten kilpailussa toinen, 9. etapilla kolmas :Aika-ajon Venäjän-mestaruus ;2022 :Volta a la Comunitat Valenciana, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto :UAE Tour, kokonaiskilpailussa neljäs :Gran Premio Miguel Indurain, toinen :Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas :La Flèche Wallonne, kolmas :Tour de Romandie, kokonaiskilpailun ja 5. etapin (aika-ajo) voitto :Sveitsin ympäriajo, 5. etapin voitto :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides ;2023 :Clásica de San Sebastián, kolmas :Vuelta a Burgos, kokonaiskilpailussa toinen :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa seitsemäs :Tre Valli Varesine, kolmas :Lombardian ympäriajo, neljäs ;2024 :Volta a la Comunitat Valenciana, kokonaiskilpailussa kolmas :Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa viides, 7. etapin voitto :Katalonian ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs :Tour de Romandie, kokonaiskilpailussa toinen :Critérium du Dauphiné, kokonaiskilpailussa kuudes :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 18:s, 15. etapilla toinen == Lähteet == Luokka:Venäläiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anders Ygeman

Anders Ingvar Ygeman (s. 17. kesäkuuta 1970 Tukholma) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän oli Ruotsin maahanmuutto-, integraatio- ja urheiluministeri vuosina 2021–2022. Hän on toiminut aiemmin Ruotsin energia- ja digitalisaatioministerinä 2019–2021, sisäministerinä 2014–2017 sekä sosiaalidemokraattinen ryhmäjohtajana valtiopäivillä 2017–2019. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 1995. ==Elämä ja ura== Ygeman syntyi vuonna 1970 Tukholmassa. Hänen isänsä Ingvar oli toimittaja ja äitinsä Marit sosionomi. Vuonna 1990 hän opiskeli yhden lukukauden ajan kriminologiaa Tukholman yliopistossa. Vuosina 1992–96 hän toimi SSU:n Tukholman-osaston puheenjohtajana ja koko liiton varapuheenjohtajana vuosina 1995–97. Vuonna 1995 hän nousi valtiopäiville varasijalta, kun edustaja Maj Britt Theorin siirtyi europarlamenttiin. Valtiopäivillä hän on toiminut muun muassa ympäristö- ja maatalousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2006–10 sekä liikennevaliokunnan puheenjohtajana 2010–14. Vuonna 2014 hänestä tuli sisäministeri Löfvenin II hallitukseen. Hän erosi virastaan Ruotsin kuljetushallituksen it-skandaalin myötä, kun kävi ilmi, ettei hän ollut riittävästi informoinut pääministeriä Säpon epäilyistä. Hän siirtyi sosiaalidemokraattien ryhmänjohtajaksi valtiopäivillä. Vuonna 2019 hänestä tuli uudelleen ministeri, tällä kertaa energia- ja digitalisaatioasioista vastaava. Marraskuussa 2021 hänestä tuli uuden Andressonin hallituksen maahanmuutto-, integraatio- ja urheiluministeri. ==Yksityiselämä== Ygeman asuu Årstan kaupunginosassa Tukholmassa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Anders Ygeman Ruotsin valtiopäivien sivuilla * Anders Ygeman Ruotsin hallituksen sivuilla Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin sisäministerit Luokka:Ruotsin ministerit Luokka:Ruotsin kansanedustajat Luokka:Elävät henkilöt
Malajalit

Malajalit tai keralalaiset ovat dravidalainen etnolingvistinen ryhmä, joka on peräisin nykyisestä Keralan osavaltiosta Intiassa, asuttaen sen lounaispuolisen Malabarrannikon. He puhuvat pääasiassa malajalamin kieltä äidinkielenään. Keralan osavaltio luotiin vuonna 1956 osavaltioiden uudelleenjärjestelylailla. Sitä ennen 1800-luvulta lähtien oli olemassa Cochinin kuningaskunta, Travancoren kuningaskunta, Malabarin alue ja Britannian Intian Etelä-Kanara. Malabarin alueen hallinta siirtyi briteille kolmannessa Mysoren sodassa (1790–1792) Tipu Sultanilta. Ennen sitä Malabarin alue oli useiden valtakuntien alaisuudessa, mukaan lukien Calicutin zamoriinit, Tanurin kuningaskunta, Arakkalin kuningaskunta, Kolathunadu, Valluvanadin kuningaskunta ja Palakkad Raja. Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Keralassa oli noin 33 miljoonaa malajalia, mikä oli 96,7 prosenttia osavaltion koko väestöstä. Malajalivähemmistöjä löytyy myös naapuriosavaltioista Tamil Nadusta, lähinnä Kanyakumarin piirikunnasta ja Nilgirien piirikunnasta, ja Dakshina Kannadan piirikunnasta Karnatakasta sekä muilta Intian metropolialueilta. 1900-luvun loppupuoliskolla Persianlahden maihin on muodostunut merkittäviä malajaliyhteisöjä, kuten Yhdistyneisiin arabiemiraatteihin, Bahrainiin, Saudi-Arabiaan, Omaniin, Qatariin ja Kuwaitiin, sekä vähemmässä määrin muihin kehittyneisiin kansakuntiin pääasiassa maahanmuuttajataustalla, kuten Malesiaan, Singaporeen, Yhdysvaltoihin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Australiaan, Uuteen-Seelantiin ja Kanadaan. Vuodesta 2013 lähtien maailmassa oli arviolta 1,6 miljoonaa etnistä malajalilaista ulkomaantyöntekijää. Malajalien arvioitu väestö Malesiassa vuonna 2020 oli noin 348 000, mikä on 12,5 prosenttia Malesian intialaisesta väestöstä, mikä tekee heistä toiseksi suurimman intialaisen etnisen ryhmän Malesiassa tamilien jälkeen. Suurimman osan Malesian malajalilaisesta 18–30 -vuotiaasta väestöstä tiedetään olevan joko kolmannen, neljännen tai viidennen sukupolven Malesian kansalaisia. A. R. Raja Raja Varman mukaan Malajalam oli paikan nimi, ennen kuin siitä tuli ihmisten puhuman kielen nimi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dravidakansat Luokka:Intian etniset ryhmät Luokka:Kerala
Ryanairin lento 4978

Ryanairin lento 4978 oli Ryanairin lento Ateenasta Vilnaan, jonka Valko- Venäjän KGB kaappasi maan ilmatilassa 23. toukokuuta 2021. Valko-Venäjän ilmavoimat saattoi koneen Minskin lentokentälle ja kertoi reittimuutoksen syyksi koneeseen kohdistuneen pommiuhan. Mitään viitteitä pommista ei kuitenkaan löytynyt. Pommin asettajaksi väitetty islamistinen Hamas-järjestö kiisti tietävänsä asiasta mitään. Lento lähti Ateenasta 07:29 GMT ja alkoi poiketa suunnitellulta reitiltä klo 09:48 GMT. Kone laskeutui Minskiin klo 10:16 GMT ja pääsi lopulta Vilnaan klo 18:26 GMT. Lennolla oli sen nousun aikana 126 matkustajaa ja 6 miehistön jäsentä. Vilnaan saapui 121 matkustajaa. == Raman Pratasevitšin pidätys == Kun kone oli laskeutunut Minskin kentälle, matkustajat saatettiin ulos ja matkustajiin kuulunut valkovenäläinen oppositioaktivisti ja toimittaja Raman Pratasevitš pidätettiin. Koko kaappausoperaation tavoitteena olikin ilmeisesti juuri Pratasevitšin vangitseminen. Silminnäkijöiden mukaan ennen koneen laskeutumista Pratasevitš oli peloissaan todennut, että häntä odottaa kuolemantuomio. Valko-Venäjä syyttää häntä terrorismista. Pratasevitšin lisäksi Valko-Venäjä pidätti hänen tyttöystävänsä Sofia Sapegan, jolla on Venäjän kansalaisuus. Lisäksi kolme muuta Venäjän kansalaista jäi Minskiin. == Reaktioita == * Valko-Venäjän ulkoministeriö lehdistösihteeri sanoi länsimaiden reaktioiden olevan "tahallaan politisoituneita". * Liettuan presidentti Gitanas Nausėda kutsui tapausta Valko-Venäjän "valtion hyväksymäksi terrorismiksi". * Ryanairin toimitusjohtaja Michael O'Leary kutsui tapausta "valtion tekemäksi lentokonekaappaukseksi" ja että lennolla oli mukana Valko-Venäjän tiedustelupalvelun agentteja. * Venäjän presidentti Vladimir Putin syytti länsimaita kaksinaamaisuudesta ja viittasi tapaukseen vuodelta 2013 jossa Moskovasta palaamassa ollut Bolivian presidentti Evo Morales oli joutunut tekemään ylimääräisen välilaskun Itävaltaan eräiden Nato-maiden tilapäisesti kiellettyä häntä kuljettaneelta Bolivian ilmavoimien koneelta kauttakulun. == Katso myös == *Valko-Venäjän ja Euroopan unionin rajakriisi 2021 == Lähteet == Luokka:Kansainväliset kriisit Luokka:Valko-Venäjän historia Luokka:Lentokonekaappaukset Luokka:Minskin historia Luokka:Vuoden 2021 ilmailu
Indiana-Burnsin satama

Indiana-Burnsin satama () on Portagessa ja Burns Harborissa Indianassa sijaitseva satama. Satama on Michiganjärven rannalla ja siltä on Saint Lawrencen vesitien kautta yhteys Atlantille. Satama-alueen pinta-ala on noin 2,4 neliökilometriä. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain satamat Luokka:Indianan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Indianan liikenne
Tehdas (Hyvinkää)

Tehdas on Hyvinkään kaupunginosa. Se muodostaa Hyvinkään ydinkeskustan itäisen osan ja on saanut nimensä keskustassa toimineesta villatehtaasta. 1990-luvun alussa lakkautetun villatehtaan rakennukset ovat edelleen jäljellä ja niissä sijaitsee muun muassa Hyvinkään kaupungintalo. Tehdas rajautuu pohjoisessa Parantolan ja Mustamännistön, idässä Ahdenkallion ja Tanssikallion ja etelässä Tapainlinnan ja Martin kaupunginosiin. Lännessä sen erottaa Hyvinkään läntisestä kantakaupungista Helsinki–Riihimäki-rata. Tehtaan kaupunginosaa alettiin rakentaa 1800-luvun loppupuolella, kun Hyvinkäälle perustetun villatehtaan työntekijät tarvitsivat asuntoja. Vanhimpiin kortteleihin kuuluu vuonna 1898 valmistunut Port Artturin työläiskortteli. Kaupunginosassa on runsaasti 1900-luvun alkupuolella rakennettuja pientaloja. Tehtaan kaupunginosassa sijaitsevat monet Hyvinkään palveluista, kuten Hyvinkään kaupungintalo, Valvillan tehdasmuseo, Kauppakeskus Willa, elokuvateatteri sekä runsaasti erilaisia yrityksiä ja ravintoloita. Tehtaalla on tehty 2000- ja 2010-luvuilla runsaasti tiivistysrakentamista, erityisesti Kankurinkadulle, Torikadulle sekä Kauppakeskus Willan yhteyteen. Tehtaan kaupunginosaa palvelevat Hyvinkään rautatieaseman ja Mustamännistön välinen paikallisbussilinja 2, rautatieaseman ja Hakalan välinen paikallisbussilinja 4 sekä rautatieaseman ja Martin välinen paikallisbussilinja 5. == Lähteet == Luokka:Hyvinkään kaupunginosat
Ákos Kertész

Ákos Kertész (18. heinäkuuta 1932 Budapest, UnkariKertész, Ákos, Szepiroktarsasaga.hu. Viitattu 31.3.2023 – 7. joulukuuta 2022) oli unkarilainen kirjailija. Hän työskenteli metalliteollisuudessa sekä elokuvakäsikirjoittajana muun muassa suomalais-unkarilaisessa elokuvassa Tullivapaa avioliitto. Hänen merkittävin kirjallinen teoksensa on romaani Kunnon ihminen (Makra, 1971). Kertész kuvaa romaanissa teollisuustyöläisen ja taiteilijan hankalaa suhdetta. Tapahtuma-aika on 1950-luvun Budapest ennen Unkarin kansannousua., viitattu 24.5.2021 Hän käsikirjoitti romaaniin pohjautuvan elokuvan Makra, jonka on ohjannut Tamás RényiMakra, Film in Hungary, viitattu 23.5.2021 . ==Suomennetut teokset== * Kunnon ihminen (Makra, 1971), suom. Tuomo Lahdelma ja Imre Szente, Gummerus 1981 ISBN 951-20-2125-0 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Kullaanjärvi

Kullaanjärvi () on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Tammisaaresta on viisitoista kilometriä pohjoiseen.Kullaanjärvi. Järviwiki. Viitattu 17.5.2021. == Maantiede == Kullaanjärven rantaviiva on erittäin polveileva. Etäisyys järven länsirannalta itärannalle on 4,3 kilometriä. Saaria on muutama, suurimpana altaan keskivaiheilla sijaitseva Kullaholmen. Kullaanjärven keskiosa on huomattavasti länsi- ja itäosaa syvempi, Kullaholmenin itäpuolella on laaja alue, jonka syvyys on 20–23 metriä. Syvänne vaihtuu kolmen metrin matalikoksi Björnsundetin salmessa, josta on kulku järven matalaan itäosaan. Järven länsiosan suurin syvyys on 6,7 metriä. Kullaanjärven keskiosan rannat ovat syviä, 10 metrin syvyyskäyrä on lähimmillään 10–20 metriä rantaviivasta. Kullaholmenin itäpuolella sijaitsee pieniä saaria, joiden rannat ovat matalampia, mutta vain osittain, sillä saariston keskellä on 10–16 metrin syvänne. Kullaanjärven rannoilla on haja-asutusta. Koillisella rannalla sijaitsee kisakeskus ja urheiluopisto. Kullaanjärvestä erilleen kuroutuneen, koillisessa sijaitsevan Pikku Kullaanjärven korkeustaso on myös 30,7 metriä. Kullaanjärven eteläpuolella on Kockböleträsket, jonka korkeustaso on 30,5 metriä, järviä yhdistää Vargströmmen. Kullaanjärven lounaispuolella sijaitsee Ovanmalmträsket. Pohjoisessa on lukuisia pieniä metsä- ja suojärviä, kuten Pitkäjärvi, Teinipussi ja Masmestar. Rantarata Helsingistä Turkuun kulkee Kullaanjärven ja Pikku Kullaanjärven välistä. Kullaanjärven ekologinen tila on hyvä, vesitilavuus on 19 784 000 kuutiometriä. Kullaanjärvi (82.006.1.008) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.Kullaanjärven valuma-alue (82.006). Järviwiki. Viitattu 17.5.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Kullaanjärven vesistö
Eläinhiili

Eläinhiili on eläinperäistä ainetta hapettomassa tilassa kuumentamalla valmistettua hiiltä. Eläinhiilen raaka-aineena käytetään teurastuksen sivutuotteita eli ihmisravinnoksi kelpaamattomia eläinten osia. Sen perusteella mitä raaka-ainetta kuivatislaamalla hiilletään, käytetään nimityksiä verihiili tai luuhiili. Hienojakoista eläinhiiltä käytetään aktiivihiilenä, sillä se imee itseensä väriaineita liuoksista. Siihen sitä on käytetty kemian töissä ja teollisuudessa, esimerkiksi sokerin valkaisuun sokeritehtaissa ja perunaviinan puhdistamiseen. Hienoksi jauhettua eläinhiiltä muihin raaka-aineisiin sekoitettuna on aiemmin käytetty myös kenkävoiteissa. ==Lähteet== Luokka:Hiili Luokka:Eläimet
Verihiili

Verihiili () on hienojakoista mustaa jauhetta, joka on valmistettu verta kuivattamalla ja ilmattomassa tilassa hehkuttamalla. Ennen kuumennusta vereen sekoitetaan 15–20 % potaskaa ja kuumennuksen jälkeen massa huuhdellaan suolahapolla, pestään vedella ja hehkutetaan uudelleen ilmattomassa tilassa. Sitä käytetään aktiivihiilenä esimerkiksi poistettaessa nesteistä väriaineita, jolloin neste kirkastuu. Aiemmin verihiiltä on käytetty muun muassa vesisuodattimissa. Verihiili on eräs eläinhiili eli eläinjätettä kuumentamalla aikaansaatu hiililaatu. ==Lähteet== Luokka:Hiili Luokka:Veri
Pyhäjärvi (Karkkila)

Pyhäjärvi on humusjärvi Karkkilan keskustaajamassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä.Pyhäjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Maantiede == Pyhäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä ja leveys lounaasta koilliseen 1,0 kilometriä. Saaria ei ole. Karkkilan liikekeskusta sijaitsee järven itäpuolella. Järveä ympäröi kulttuurimaisema, itärannalla on pieni luonnonsuojelualue. Yleisiä uimarantoja on kaksi. Pyhäjärvi on suhteellisen tasasyvyinen, altaan keskivaiheilla sijaitsee kymmenen metrin syvänne ja järven syvin kohta, 10,6 metriä. Pyhäjärven itärannalle virtaa Saavajoki pohjoisesta Kanta-Hämeen alueelta. Mustionjoki eli Karjaanjoki saa alkunsa Pyhäjärven kaakkoisosan luusuasta. Virta vie etelään Hiidenveden kautta Suomenlahteen. Pyhäjärven etelä- ja lounaispuolella on useita pieniä vakavesiä, kuten Sontiainen ja Ruuhilampi. Maatalous ja asutus kuormittavat Pyhäjärveä. Sen ekologinen tila on hyvä, vesitilavuus on 6 438 000 kuutiometriä. Pyhäjärven kalasto on särkivaltaista. Muita lajeja ovat esimerkiksi ahven, hauki, kiiski, made ja salakka. Kasvillisuutta edustaa muun muassa järviruoko, osmankäämä ja ulpukka. Pyhäjärvi (23.051.1.001) kuuluu Pyhäjärven-Saavajoen alueeseen (23.051), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05). Pyhäjärvi on laajin Pyhäjärven-Saavajoen alueen kuudesta yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä, seuraavaksi laajimmat ovat Ikainen ja Iso Lautlampi. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.Pyhäjärven - Saavajoen alue (23.051). Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. Pyhäjärvi on kolmanneksi laajin Karkkilan noin 60:stä yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Onkimaanjärvi ja Vaskijärvi. Vesitilavuudeltaan Pyhäjärvi on yli kaksi kertaa Vaskijärveä suurempi.Karkkila. Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kalapaikka.net: Pyhäjärven lintutorni *Vahavesi.fi: Karkkilan historiaa Luokka:Karkkilan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Mystinen metsätyömies

Mystinen metsätyömies on Mikko Mattilan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Elokuva on henkilödokumentti Freud Marx Engels & Jung -yhtyeen laulusolistista ja sanoittajasta Pekka Myllykoskesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2019 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2019 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Sakara (järvi)

Sakara on järvi Lopen länsiosassa eteläisessä Kanta-Hämeessä. Se on Karjaanjoen vesistön latvavesiä, järven pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Lopen kirkonkylästä on 12 kilometriä länsilounaaseen ja Hämeenlinnasta 39 kilometriä etelälounaaseen.Sakara. Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Maantiede == Sakaran rantaviiva on erittäin mutkitteleva, sen pituus on 12 856 metriä. Pääaltaasta työntyy etelään Urolanlahti, pohjoisessa on muusta järvestä varsin erillään sijaitseva Jokilanlahti. Lännessä on muun muassa Ruotsinkylänlahti, jonka pohjukan nimi on Protinlahti. Sakaran itäosaa kutsutaan Palojoenseläksi. Sakarassa on viisi saarta ja luotoa, Liinaharjaa lukuun ottamatta ne sijaitsevat aivan rannan tuntumassa. Sakaran länsirannan Isosaari on itään työntyvän niemen jatke, eikä sitä ole luokiteltu saareksi. Sakaran rannoilla on sekä metsää että peltoa, pientaloja on melko paljon. Sakaran syvin kohta, 17 metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla. Palojoenselällä on 13,5 metrin syvänne ja järven lounaisosassa on 10-metrinen syvänne. Sakaraan virtaa laskuoja pohjoisesta Puneliasta, jonka korkeustaso on joitakin kymmeniä senttimetrejä Sakaraa ylempi. Urolanlahden eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään kohti Tyväntöä, jonka korkeustaso on 1,2 metriä Sakaraa alempi. Sakaraan virtaa vettä myös Laihuasta, joka sijaitsee Sakaran kyljessä. Sakaran vesitilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä. Sakara (23.053.1.001) kuuluu Sakaran-Punelian alueeseen (23.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05). Sakara on toiseksi laajin Sakaran-Punelian alueen 37:stä yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.Sakaran-Punelian alue (23.053). Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lopen järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Salla – Selling the Silence

Salla - Selling the Silence on Markku Tuurnan ohjaama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2011. Elokuva käsittelee lappilaista yrittäjyyttä Sallassa, Pelkosenniemellä ja Kuusamossa. == Palkinnot ja ehdokkuudet == * Elokuva oli parhaan dokumentin Jussi -palkintoehdokkaana vuonna 2012. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Långträsk (Vikträskin alue)

Långträsk on tummavetinen metsäjärvi Siuntion kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 34 kilometriä länteen.Långträsk. Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Maantiede == Långträskin etelä–pohjoissuuntainen pituus on noin kilometrin. Järven pohjoisosan leveys on 400 metriä, järvi kapenee etelää kohden. Långträsk sijaitsee metsän keskellä Lappträskin ja Meikon välissä, samalla alueella Långträskin lounaispuolella sijaitsee Stora Bladträsk ja vajaan hehtaarin laajuinen Lilla Bladträsk (45,3 metriä mpy). Siuntion ja Kirkkonummen raja kulkee Långträskin ja Meikon välistä. Långträskin pohjoispuolella sijaitsee Trehörningen. Långträsk (22.001.1.004) kuuluu Vikträskin alueeseen (22.001), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Vikträskin alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Vikträsk, Lappträsk, Långträsk, Stora Bladträsk ja Rudträsk.Vikträskin alue (22.001). Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. Siuntiossa on toinenkin Långträsk, se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Vikträskin alueen Långträskistä luoteeseen. == Lähteet == Luokka:Siuntion järvet Luokka:Siuntionjoen vesistö
Molsheim

Molsheim on kunta Koillis-Ranskassa Bas-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Bruchejoen varrella, noin 25 kilometriä Strasbourgin kaupungista länteen. Molsheimissa on departementin aliprefektuuri. == Historia == Kaupungilla on pitkä historia. Molsheimin pohjoispuolella vanhan roomalaisten tien varrella tehdyissä kaivauksissa löytyi lukuisia merovingilaisten hautoja 500- ja 600-luvuilta. Ensimmäinen maininta Mollesheimista on noin vuodelta 820, jolloin Strasbourgin piispa Adaloch lahjoitti viiniköynnöksiä Saint-Thomasin kappelin hyväksi. Strasbourgin piispat omistivat kaupungin, ja sitä suojaamaan piispa Jean de Dirpheim vahvisti kaupungin muuria vuonna 1308. Luterilaisen uskonpuhdistuksen jälkeen kaupungista tuli vastareformaation keskus 1600-luvulla. Vuonna 1605 sieltä haki turvaa Strasbourgin katedraalin kaniikit vuonna 1605. Sitä aiemmin kaupunkiin oli tullut sääntökuntia, kuten vuodesta 1580 jesuiitat ja benediktiinit, vuonna 1598 kartusiaanit ja vuonna 1657 kapusiinit. == Talous == Kaupungin teollistuminen alkoi 1900-luvulla autovalmistajan Ettore Bugattin perustaman tehtaan ansiosta. Nykyään kaupunki on alueen taloudellinen keskus, ja siellä on 8000 työpaikkaa. Siellä toimii tunnettuja yrityksiä, kuten Merck, Ledvance (entinen Osram), Safran Landing Systems ja Mercedes-Benz. Kaupunki on viininviljelyaluetta ja se sijaitsee tunnetulla Alsace’n viinitiellä. Erityisen tunnettu kaupunki on laadukkaasta Bruderthal Grand cru –viinistään. Tiedosto:Eglise_des_jésuites.jpg|Jesuiittojen kirkko Tiedosto:Molsheim_- _Maison_de_chanoines_-_16_rue_Jenner.JPG|Kaniikkien talo Tiedosto:Molsheim_- _La_voiture_noire_2020-2021_-_3.jpg|Bugatti La Voiture Noire Place de l'Hotel de Villen jouluvaloissa talvella 2020-2021 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Bas-Rhinin kunnat
Långträsk (Tjusträskin alue)

Långträsk on rehevä metsäjärvi Siuntion itäosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 37 kilometriä länteen.Långträsk. Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. == Maantiede == Långträskin länsi–itäsuuntainen pituus on noin 600 metriä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi metsämaa, idässä on jonkin verran asutusta. Maasto kohoaa sekä järven etelä- että pohjoispuolella yli 70 metriä merenpinnan yläpuolelle. Långträsk (22.002.1.003) Tjusträskin alueeseen (22.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Tjusträskin alueeseen kuuluu yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Tjusträskin alue (22.002). Järviwiki. Viitattu 18.5.2021. Siuntiossa on toinenkin Långträsk, se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Tjusträskin alueen Långträskistä kaakkoon. == Lähteet == Luokka:Siuntion järvet Luokka:Siuntionjoen vesistö
Kalliojärvi (Siuntio)

Kalliojärvi on rehevä metsäjärvi Siuntion koillisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 13,2 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 39 kilometriä länsiluoteeseen.Kalliojärvi. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Kalliojärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 800 metriä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi metsämaa, lännessä on jonkin verran asutusta. Maasto kohoaa järven läheisyydessä yli 80 metriä merenpinnan yläpuolelle. Siuntion ja Lohjan raja kulkee alle sadan metrin päässä Kalliojärven luoteisrannalta. Kartan mukaan Kalliojärven yli kulkee lounais–koillissuuntaisesti voimalinja. Kalliojärvi (22.007.1.002) kuuluu Risubacka ån valuma-alueeseen (22.007), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Risubacka ån alueeseen kuuluu kuusi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kalliojärvi on laajin. Seuraavaksi laajin on Nummijärvi noin kaksi kilometriä Kalliojärvestä lounaaseen.Risubacka ån valuma-alue (22.007). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Lähteet == Luokka:Siuntion järvet Luokka:Siuntionjoen vesistö
Apostolien teot (genre)

Apostolien teot eli acta-kirjallisuus on varhaiskristillinen kirjallinen genre eli lajityyppi, johon kuuluvat teokset kuvaavat nimensä mukaisesti apostolien tekoja, kuten lähetysmatkoja ja ihmetekoja. Lajityypin esikuva on Raamatun Uuden testamentin kaanoniin kuuluva Apostolien teot. Muut lajityypin teokset kuuluvat sen sijaan Uuden testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen. Apostolien tekoja kirjoitettiin erityisesti 100- ja 200-luvuilla. Niiden tarkoituksena oli täydentää apostoleista kerrottuja kertomuksia. Monet edustavat opillisesti kirkon valtavirtaa, mutta osa teksteistä sisältää gnostilaisia tai muita harhaoppisia ajatuksia. Osa, kuten Paavalin ja Theklan teot, muistuttaa lähinnä uskonnollisia romaaneja tai hurskasta viihdekirjallisuutta. == Apostolien tekoja == Lajityyppiä edustavat muun muassa seuraavat kirjoitukset: * Andreaan marttyyrikuolema * Andreaan teot * Andreaan ja Filemonin teot * Andreaan ja Mattiaan teot * Andreaan ja Paavalin teot * Apostolien teot – ainoa kanoninen teot * Barnabaan teot * Bartolomeuksen teot * Filippuksen teot * Johanneksen teot * Ksanthippen, Polyksenan ja Rebekan teot (myös Ksanthippen ja Polyksenan teot), mukana Paavali, Pietari, Filippus ja Andreas * Mattiaan teot * Paavalin teot, joka sisältää myös joskus erillisenä esiintyvät osat: ** Paavalin kolmas kirje korinttilaisille ** Paavalin ja Theklan teot * Pietarin teot * Pietarin ja Andreaan teot * Pietarin ja kahdentoista apostolin teot * Pietarin ja Paavalin teot, tunnetaan myös muunnelmana nimellä Pietarin ja Paavalin kärsimys * Taddeuksen teot * Tuomaan teot == Lähteet == *
Lapsuusevankeliumi

Lapsuusevankeliumi on varhaiskristillinen kirjallinen genre eli lajityyppi, johon kuuluvat teokset kuvaavat Jeesuksen lapsuutta tai Marian ja Joosefin aiempaa elämää. Ne luetaan Uuden testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen.Marjanen, Antti & Tervahauta, Ulla & Vuolanto, Ville: ”Johdanto”. Teoksessa Marjanen & Tervahauta & Vuolanto 2020, s. 9–16. Lapsuusevankeliumeja on oletettavasti kirjoitettu ruokkimaan hurskasta uteliaisuutta koskien sellaisia asioita, jotka Uuden testamentin evankeliumit eli kanoniset evankeliumit sivuuttavat. Ne täyttävät aukkoja kanonisten evankeliumien kertomuksissa. Monissa lapsuusevankeliumeissa huomio on Jeesus- lapsen yliluonnollisissa voimissa ja jo lapsena tekemissä ihmeissä, kun taas opillisempaa aineistoa niissä on vain vähän. Tämä ei kuitenkaan päde kaikkeen lajityypin kirjallisuuteen. Kirjoitukset olivat suosittuja varhaiskristillisellä ajalla ja keskiajalla. __NOTOC__ == Lapsuusevankeliumeja == Varsinaiset varhaiskristilliset lapsuusevankeliumit: * Arabialainen lapsuusevankeliumi * Jaakobin protoevankeliumi * Kertomus rakentaja Joosefista * Pseudo-Matteuksen evankeliumi * Tuomaan lapsuusevankeliumi Muuta lajityypin kirjallisuutta: * Armenialainen lapsuusevankeliumi * Evankeliumi Marian syntymästä * Codex Arundel 404 eli Liber de Infantia Salvatoris (”Kirja Vapahtajan lapsuudesta”) == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomennoksia === * Jaakobin protoevankeliumi, Pseudo-Matteuksen evankeliumi, Tuomaan lapsuusevankeliumi ja Kertomus rakentaja Joosefista. Teoksessa * Jaakobin protoevankeliumi, Pseudo-Matteuksen evankeliumi ja Tuomaan (lapsuus)evankeliumi. Teoksessa === Muuta kirjallisuutta === * *
Pålsträsket

Pålsträsket on matala, karu ja kirkasvetinen metsäjärvi Inkoon ja Lohjan rajalla läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 14 kilometriä etelälounaaseen.Pålsträsket. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Pålsträsketin länsi–itäsuuntainen pituus on 800 metriä. Saaria ei ole, rantaviiva mutkittelee loivasti, joten järvessä on useita pieniä lahtia ja niemiä. Järveä ympäröi metsämaa, Lohjan alueella pohjoisrannalla on jonkin verran asutusta, myös kaakkoisella rannalla Inkoon alueella on pientaloja. Oxberget Pålsträsketin etelärannalla kohoaa yli 80 metriä merenpinnan yläpuolelle. Pålsträsket (22.006.1.007) kuuluu Kyrkån valuma-alueeseen (22.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Kyrkån alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pålsträsket on toiseksi laajin. Hemträsket on laajin ja Fårträsk kolmanneksi laajin.Kyrkån valuma-alue (22.006). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. Pålsträsket on kuudenneksi laajin Inkoon noin 30:stä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Inkoo. Järviwiki. Viitattu 24.5.2021. == Lähteet == Luokka:Inkoon järvet Luokka:Lohjan järvet Luokka:Siuntionjoen vesistö
Faradayn paradoksi

thumb|Harja harja, staattinen magneettikenttä B, kierto ω, sen tangentiaalinen komponentti v, Lorentz-voima v × B. Faradayn paradoksi on Michael Faradayn ensimmäisenä kuvaama koe, joka ensi silmäyksellä näyttää olevan ristiriidassa hänen induktiolakiensa kanssa. Koejärjestely koostuu sylinterimäisestä kestomagneetista ja viereisestä johtavasta levystä, jotka molemmat on järjestetty pyörimään akselin ympäri. Magneetin ja levyn symmetria-akseli osuu yhteen pyörimisakselin kanssa, ja magneetin polarisaatio on akselin suuntainen (eli navat ovat akselilla). Sähköjännite mitataan levystä akselin ja sen reunan välissä; tätä tarkoitusta varten levyn ulkopuolelle ja akselin lähelle sijoitetaan liukukoskettimet. Jos levyä pyöritetään magneetin ollessa levossa, liittimiin syntyy jännite. Tätä voidaan kuvata Lorentzin voimalla tai vuosäännöllä (unipolaarinen induktio). Päätejännite syntyy myös silloin, kun levy ja magneetti liitetään mekaanisesti toisiinsa ja liikutetaan yhdessä. Jos taas vain magneettia liikutetaan ja levy on levossa, päätejännitettä ei synny. Tämä hämmensi Faradayta, koska hän oletti, että jännitteen syntymiseen riitti, että levy liikkui magneettia vasten. Itse asiassa kestomagneetin magneettikenttä on kuitenkin (suurelta osin) riippumaton sen pyörimisestä. Näin ollen ei ole merkitystä sillä, pyöriikö se vai ei. Toisaalta (levossa olevalle tarkkailijalle) Lorentzin voima vaikuttaa levyn elektroneihin heti, kun ne liikkuvat magneettikentässä. Tämän vuoksi jännite mitataan paikallaan olevien liukukoskettimien väliltä juuri silloin, kun levy pyörii. Jos emme tarkastele koetta levossa olevan tarkkailijan näkökulmasta, vaan tarkkailijana, joka liikkuu yhdessä levyn kanssa (pyörii akselin ympäri), mittaamme aina nollajännitteen levyn keskipisteen ja reunan välillä; magneettikenttä on riippumaton magneetin pyörimisestä. Toisaalta induktiojännite mitataan (tämän tarkkailijan kannalta) pyörivien liukukoskettimien välisestä piiristä, koska tämä piiri on magneettikentässä pyörivä johdin. Tämä vaikutus, jota ei ole helppo ymmärtää, johti yhä uudelleen väärinkäsityksiin ja siten esimerkiksi myös erilaisiin yrityksiin rakentaa eräänlainen ikiliikkuja, niin sanottu N-kone, yksinapaisen induktion pohjalta. Luokka:Sähkömagnetismi Luokka:Paradoksit
Vitträsket (Inkoo)

Vitträsket on karu ja kirkasvetinen metsäjärvi Inkoon lounaisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria.Vitträsket. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Vitträsketin kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 600 metriä. Saaria ei ole ja rannat ovat melko suoria. Järveä ympäröi metsä ja suo. Vitträsketin pohjoispuolella sijaitsee Bruksträsket, lounaassa sijaitsee Kockelträsket, jota ympäröivä luonnonsuojelualue ulottuu Vitträsketin etelärannalle. Kockelträsketistä virtaa laskuoja Vitträsketiin, Vitträsketistä puolestaan virtaa laskuoja Bruksträsketiin. Vitträsketin itäpuolitse kulkee museotie. Vitträsket (81.070.1.002) kuuluu Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Bruksträsketin alueeseen kuuluu yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Vitträsket on neljänneksi laajin. Se on yksi useista Bruksträsketin kupeessa sijaitsevista pienistä järvistä.Bruksträsketin valuma-alue (81.070). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Lähteet == Luokka:Inkoon järvet Luokka:Bruksträsketin vesistö
Trooppi (kirjallisuus)

Trooppi on kirjallisuudessa kuvallinen ilmaus, kielikuva tai retorinen kuvio, jossa sanoja käytetään niiden kirjaimellisesta merkityksestä poikkeavalla tavalla. Trooppeihin lukeutuvat esimerkiksi metafora, metonymia, synekdokee, antiteesi ja ironia.Hosiaisluoma 2003, s. 951 Alkuperäisen määritelmänsä lisäksi trooppi on alkanut tarkoittaa toistuvia teemoja, keinoja ja kliseitä, jotka esiintyvät yleisesti luovissa teoksissa ja tarinoissa. == Lähteet == *Hosiaisluoma, Yrjö: Kirjallisuuden sanakirja. WSOY. Helsinki 2003. ISBN 951-0-27401-1. === Viitteet === Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Luettelo Moldovan puolueista

Tämä artikkeli on luettelo Moldovan puolueista. == Nykyiset parlamenttipuolueet == (vuosina 2021–2025) Puolue Politiikka Jäsenet Nimi Lyhenne Puheenjohtaja Asemointi Ideologia Moldovan parlamentti Toiminta- ja solidaarisuuspuolue PAS Igor Grosu keskusta-oikeisto liberalismi, sosiaaliliberalismi, EU-myönteisyys Moldovan tasavallan sosialistipuolue PSRM Igor Dodon vasemmisto demokraattinen sosialismi, venäjä-mielisyys, euroskeptismi Șor Puolue ȘOR Ilan Shor oikeisto kansalliskonservatismi, venäjä-mielisyys, euroskeptismi Moldovan kommunistipuolue PCRM Vladimir Voronin äärivasemmisto demokraattinen sosialismi, venäjä-mielisyys, euroskeptismi, kommunismi, marxismi == Lähteet == * Moldova