EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pelastuspartio Pellekaija Pum

Pelastuspartio Pellekaija Pum on MTV3 ja MTV Juniori -kanavilla esitetty lastenohjelma, jossa käydään läpi erilaisia asioita, jotka ovat tärkeitä tietää. Ohjelmassa lauletaan ja soitetaan elävää musiikkia. Ohjelma kuvattiin touko-kesäkuun vaihteessa vuonna 2005 Hyvinkäällä ja Helsingissä, ja esitettiin vuoden 2006 tammikuusta lähtien. Sen käsikirjoittajat ovat Pekka Tonttila ja Tuula Tonttila. == Jaksot == # Viisas vekotin 1 ja 2. # Sammuttimen kokoinen juttu, Munkit pipariksi # Operaatio numero 112, Numerot on tärkeitä # Tikusta asiaa, Taas tikusta asiaa # Kynttilää molemmista päistä, Majesteetillinen operaatio # Viiden tähden keittiö, Poppaa ja soppaa # Operaatio Tikapuut, Oksalla ylimmällä # Ensiapulaukkumies, Operaatio grillimestaruus # Nuotiomuotia, Operaatio lettuja # Kiehiset, Joko sytyttää? # Sähköiset kommervenkit, Pyykkipäivän kommervenkit # Tirehtöörin temppurata, Operaatio savumerkkejä == Laulut == # Viisas vekotin, Ipanaorkesteri # Pikku palomies, Pissapoika # Tanssi numero 112, Taavetin oma napalaulu # Tikusta asiaa, Mix mix nari nari # Kynttilää molemmista päistä, Senkin Majesteettinne # Älä sählää keittiössä, Noitasoppaa # Tikapuut, Meidän katti # Ensiapulaukkumies, Pellekaija Pum # Keikarin kuudet vaatteet, Lettuja, lettuja # Kiehiset, Hanslankarin saunalaulu # Setä Sinisen sähköinen blues, Tikkerperi Pumpernikkeli Kommervenkki # Ryömipä nyt, herra Tirehtööri, Intiaanimaassa Sävelet ja sanat Pekka Tonttila == Pääosissa / Orkesteri == == Sivuosissa == == Katso myös == *Pellekaija Pum ja Varaventtiili ==Aiheesta muualla== * Pellekaija Pum * Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset lastenohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat
Salme (kunta)

Salme on pienkauppala (alevik) ja entinen kunta Saarenmaalla, Virossa. Salme liitettiin osaksi uutta Saarenmaan kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin siitä tuli Saarenmaan kuntaan kuuluva pienkauppala. Pinta-alaa kunnalla oli 115,07 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 1 271 (1.1.2010). Salmen kunnanjohtajana toimi Kalmer Poopuu. Salmen naapurikunnat olivat Torgu ja Lääne-Saare. Toisen maailmansodan aikana 8. lokakuuta 1944 Salmen Tehumardin kylässä käytiin Saksan ja Neuvostoliiton armeijoiden välillä Tehumardin taistelu. Taistelu oli yksi verisimpiä toisen maailmansodan taisteluita Saarenmaalla, ja se päättyi Neuvostoliiton voittoon. Taistelupaikalla sijaitsee nykyisin miekanmuotoinen monumentti sotilaiden muistolle. Salmessa sijaitsee Salmen venehaudat. == Kylät == Salmen kunnassa oli yksi pienkauppala (alevik), Salme, ja 24 kylää: Anseküla, Easte, Hindu, Imara, Järve, Kaimri, Kaugatoma, Lahetaguse, Lassi, Lõmala, Lõu, Länga, Läätsa, Metsalõuka, Mõisaküla, Möldri, Rahuste, Suurna, Tehumardi, Tiirimetsa, Toomalõuka, Ula, Vintri, Üüdibe. ==Väestö== Vuonna 2011 Salmen kunnassa oli 1 018 asukasta, joista 1 008 (99,0 %) oli virolaisia, 6 (0,6 %) venäläisiä ja 9 (0,9 %) muita kansallisuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viron entiset kunnat
Dalby Söderskog

Dalby Söderskog on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee eteläisessä Skånen maakunnassa Dalbyn taajamassa ja kuuluu Lundin kuntaan. Kansallispuisto on pinta-alaltaan 36 hehtaarin suuruinen ja se muodostettiin vuonna 1918.Naturvårdsverket: Dalby Söderskog, Skåne län Kansallispuistossa on jalojen lehtipuiden muodostamaa metsää, jossa on mannermaisia piirteitä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Lund: Dalby Söderskog, Dalby Hage * Länsstyrelsen Skåne * Sveriges nationalparker Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin kansallispuistot
Martha Graham

Martha Graham (11. toukokuuta 1894 Pittsburgh, Pennsylvania – 1. huhtikuuta 1991 New York) oli yhdysvaltalainen tanssija ja koreografi, joka oli yksi nykytanssin perustajista. Graham syntyi Pennsylvaniassa. Hän liittyi vuonna 1924 Greenwich Village Follies -ryhmään ja alkoi opettaa ja suunnitella koreografioita. Grahamin yhteiskunnallinen näkemys ja feministinen tietoisuus heijaistui hänen töissään, esimerkiksi Revolt-produktiossa 1927. Hän loi tanssitavan, joka oli kurinalainen mutta uudenaikainen: liike lähtee lantiosta, jonka kutistaminen ja laajentaminen ovat olennainen osa tanssia. Hän opetti 1930-luvulla Bennington Collegessa ja New Yorkin yliopistossa. Vuonna 1951 hän kuului Juilliard Schoolin tanssiosaston perustajajäseniin. New Yorkissa avattiin 1920-luvulla Grahamin oma tanssikoulu Martha Graham Center of Contemporary Dance, johon otettiin oppilaiksi vain naisia. Graham meni vuonna 1948 naimisiin Erick Hawkinsin kanssa. Graham lopetti tanssimisen 1960-luvun lopulla ja keskittyi myöhemmällä urallaan lähinnä koreografiaan. Hän kuoli keuhkokuumeeseen 96-vuotiaana. Presidentti Gerald Ford myönsi Grahamille vuonna 1976 Presidential Medal of Freedomin. Time-lehti nimesi hänet vuonna 1998 vuosisadan tanssijaksi. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Yhdysvaltalaiset koreografit Luokka:Yhdysvaltalaiset tanssijat Luokka:Presidential Medal of Freedom Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Diane Schuur

Diane Schuur (s. 10. joulukuuta 1953, Tacoma, Washington) on sokea yhdysvaltalainen jazz-laulaja ja -pianisti. Schuurin lempinimi on Deedles. Schuur lauloi jo 10-vuotiaana countrya Holiday Inn -hotellilla. Omia laulujaan hän alkoi esittää teini-iässä. Schuurin ura alkoi edetä, kun Stan Getz kiinnostui hänestä kuultuaan Schuurin esiintymisen Montereyn jazzfestivaalilla 1979. Vuonna 1982 Schuur ja Getz esiintyivät yhdessä Valkoisessa talossa. Diane Schuur on voittanut Grammy-palkinnot vuosina 1986 ja 1987. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Diane Schuurin kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzpianistit Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Sokeat henkilöt Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
HTU Stadi

HTU Stadi ry (alk. Helsingin Työväen Uimarit r.y., vuosina 1994–2000 Helsingin Työväen Uimarit HTU ry) on helsinkiläinen uintiseura. Seurassa toimii useita eritasoisia harjoitusryhmiä, sisältäen myös triathlon- ja vammaisryhmät. Seura perustettiin vuonna 1920 nimellä Helsingin Työväen Uimarit, ja se on historiansa aikana saavuttanut mm. 12 SM-viestimestaruutta pitkällä radalla. Seura harjoittelee pääasiassa Jakomäessä, Itäkeskuksessa, Urheilutalolla, Malmilla, Pirkkolassa ja Mäkelänrinteessä sekä Kumpulassa ja Uimastadionilla. Aktiivisia uimareita HTU:ssa on noin 150. Seura on mukana Urheiluakatemia Urheassa ja sen valmennuskeskuksen toiminnassa. Helsingin Työväen Uimarit voitti pitkän radan Suomen-mestaruuden miesten 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä vuosina 1963 ja 1965–1968, miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuosina 1953–1955, 1961 ja 1971, naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä vuonna 1950 sekä naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1978.Pihlaja, s. 777–778, 787 Henkilökohtaisten pitkän radan lajien Suomen-mestareita ovat Margit Leskinen, Hilkka Hietamäki, Aulis Kähkönen, Hilkka Piispa, Tapio Leskinen, Marja Vilja, Esa Lepola, Ulla Patrikka, Matti Kasvio, Juhani Teräsvuori, Riitta Lampinen, Arvo Järvinen, Mauri Johansson, Arto Lainekivi, Tina Salminen, Vesa Nykänen ja Heikki Mäki.Pihlaja, s. 773–777, 783–787 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Seuran kotisivut Luokka:Suomalaiset uintiseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1920 perustetut urheiluseurat Luokka:Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurat
Peltotaskuruoho

Peltotaskuruoho (Thlaspi arvense) on yksivuotinen, valkokukkainen, näyttävistä liduistaan helposti tunnistettava ristikukkaiskasvi. == Ulkonäkö ja koko == Peltotaskuruoho kasvaa 20–40 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat mutkalaitaiset ja nuolityviset. Kukat ovat pienet ja valkoiset, terälehtiä on neljä. Kukinto on varren latvassa, ja yksittäisten kukkien paikalle kasvaa pian litteä, ympyriäinen siemenkota, joka on ohuella varrella kiinni kasvin varressa. Farmit.net == Levinneisyys == Peltotaskuruoho on levinnyt ihmisen mukana koko Eurooppaan ja laajalti vastaavalle ilmastovyöhykkeelle muuallakin pohjoisella pallonpuoliskolla. Etelämpänä sitä tavataan Etiopiassa, Uudessa- Seelannissa ja Chilessä. Suomessa peltotaskuruoho esiintyy yleisenä koko maassa paitsi pohjoisimmassa Lapissa. Etelä- ja Keski-Suomessa se on muinaistulokas, Keski- ja Pohjois-Lapissa uustulokas. == Käyttö == Maanviljelyn näkökulmasta peltotaskuruoho on rikkakasvi, toisaalta sen lituhedelmiä kuivatetaan koristeeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Peltotaskuruohon (Thlaspi arvense) levinneisyys Suomessa. * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Peltotaskuruoho (Thlaspi arvense) * Luontoportti: Peltotaskuruoho (Thlaspi arvense) * Pohjolan kasvien pauloissa: Thlaspi arvense - peltotaskuruoho * Den virtuella floran: Peltotaskuruohon levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla. * ITIS: Thlaspi arvense * United States Department of Agriculture (USDA): Thlaspi arvense * Flora of China: Thlaspi arvense Luokka:Taskuruohot Luokka:Rikkakasvit
KontuFestari

KontuFestari (Kontufest) on Helsingin Kontulassa vuosittain elokuussa järjestettävä kolmipäiväinen kulttuuritapahtuma. Vuodesta 2003 asti järjestetyssä, Itä-Helsingin suurimmassa ja koko Helsingin kolmanneksi suurimmassa kulttuuritapahtumassa on käynyt vuosittain noin 10 000–13 000 kävijää. Tapahtuma on kävijöilleen ilmainen, ja sitä rahoittavat Helsingin kaupunki, Uudenmaan liitto sekä Euroopan aluekehitysrahasto. Tapahtuman järjestäjä on FC Kontu Itä-Helsinki ry, ja yhteistyökumppaneihin kuuluvat Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskuksen kaupunkikulttuuriyksikkö sekä Helsingin nuorisoasiainkeskuksen Mellunkylän nuorisotyöyksikkö ja Kontulassa sijaitseva, Suomen suurin nuorten toimintakeskus. KontuFestarin tunnetuimpia esiintyjiä ovat olleet muun muassa Don Johnson Big Band, The Flaming Sideburns, Eino Grön, Jean S., Amorphis, Pelle Miljoona, Tuomari Nurmio ja Mariska. Ulkomailta tulleita artisteja ovat olleet muun muassa Phil Guy, Maurizio (Rock Steady Crew / Ita), B-boy Mouse (UK) ja Kid Skraam (SWE). Vuoden 2006 ja 2007 KontuFestarin yhteydessä järjestettiin myös Pohjoismaiden suurin hip hop -tapahtuma East Side Summer Jam, joka sisälsi muun muassa UK B-boy Championships -kilpailun Pohjoismaiden ja Baltian karsintakilpailun sekä mittavan määrän suomalaisia hip hop -artisteja. Breikkauskilpailussa Pohjoismaiden ja Baltian parhaat breakdance-ryhmät kilpailivat paikasta UK Championships -kilpailuun, joka on maailmalla lajin arvostetuin maailmanmestaruuskilpailu. Samalla ratkottiin myös breikin Suomenmestaruuksista. Tapahtumassa vuosien saatossa esiintyivät mm. Notkea Rotta, Pyhimys, Kemmuru, Paleface ja Redrama yhdessä Helsinki Swing Big Bandin sekä Mika Myllärin kanssa, Jontti ja Shaka, Stepa, Heikki Kuula, Elastinen (breikkikisan juontajana) sekä mittava joukko Suomen huippu hip hop -DJ:itä kuten Tibbz, DJ Mobster ja Focus. Vuoteen 2011 tapahtuma oli suosionsa huipulla. Kontulan Kesäiseen Kelkkapuistoon kerääntyi yleisöä jopa useita tuhansia enemmän kuin aikaisempina vuosina, joka johti lieveilmiöihin festivaalialueen ulkopuolella. Tapahtuman päätteeksi syntyi häiriöitä ja häiriköintiä ja lähistöllä sytytettiin poistuvan nuorison toimesta mm. tahallinen pensaikkopalo. Häiriöt vaikuttavat festivaalin rahoitukseen. Festivaalin rahoituksen kuivuessa kasaan vuoden 2011 jälkeen festivaali siirtyi Kontulan Kelkkapuistosta Kontulan ostoskeskuksen alueelle, jossa se on siitä saakka järjestetty vuosittain pienimuotoisempana tapahtumana. == Lähteet == Luokka:Kontula Luokka:Musiikkifestivaalit Suomessa Luokka:Helsingin tapahtumat
Borlänge Tidning

Borlänge Tidning on ruotsalainen kuusipäiväinen sanomalehti. Sen kotikunta on Borlänge, ja se kuuluu nykyään Bonnier-konserniin. Lehden perusti vuonna 1885 Axel Lidman. Borlänge Borlänge tidning.JPG|Borlänge Tidningin toimitus Borlängessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Borlängen kunta Luokka:Hedemoran kunta Luokka:Säterin kunta Luokka:Bonnier
Montreal Nitro

Montreal Nitro on jääkiekkomaila jossa on käytetty nanoteknologiaa. Montreal käyttää mailoissa patentoitua Hyptoniitti-nanohartsia. Jääkiekkovalmistajista Montrealilla on yksinoikeus hyptoniittiin, jossa on hiilikuidun laminoinnissa käytettyyn epoksiin on lisätty vahvikkeeksi hiilinanoputkia. Nitro-mailojen väri vaihtelee keltaisen, vihreän, oranssin ja punaisen välillä. Väri osoittaa mailan varren jäykkyyden. Uusia Nitro-mailojen värejä ovat mm. sininen, tummanvihreä ja harmaa. == Lähteet == *http://www.montrealhockey.com/index/en/home/company/uutiset/nano_maila.html == Aiheesta muualla == *Yle Prisma Studio: Nanomaila testitilaisuus Hakametsän jäähallissa Ke 5.9.2007 Luokka:Jääkiekkovälineet
Lempinimi

Lempinimellä tarkoitetaan nimeä mille tahansa esineelle, asialle tai tapahtumalle. Tällöin niitä ei kutsuta niiden oikeilla nimillä. Monilla ihmisillä, kuten julkisuuden henkilöillä on lempinimiä. Jopa kaupungit käyttävät lempinimeä, kuten Helsinkiä kutsutaan nimillä Hesa tai Stadi. Lempinimi liitetään usein myös kutsumanimeen, mutta kutsumanimen erottaa lempinimestä se, että kutsumanimen kantaja ei välttämättä pidä kantamastaan nimestä. Lempinimet johdetaan usein nimestä, mutta kaikki lempinimet eivät välttämättä ole lähelläkään oikeaa nimeä. Lempinimiä käytetään usein paljon, jos kyseisen henkilön nimi on pitkä tai yhdysnimi. Autoille on perinteisesti annettu lempinimiä. Suomalaisia autojen lempinimiä on tiedossa nelisentuhatta.Marko Jokela, Kirpusta kyttyrään, Helsingin Sanomat 9.4.2011 sivu D 1 ==Lähteet== Luokka:Nimet
Rakennuskustannusindeksi

Rakennuskustannusindeksi kuvaa rakennustöiden, rakennusmateriaalien ja muiden rakennuskustannusten hintakehityksen suhteellista muutosta. Indeksi julkaistaan kuukausittain, ja se on rakennusalalla yleisimmin käytetty rakennuskustannusten muutosta kuvaava lähde. ==Indeksityypit== Indeksejä lasketaan useita, viidelle eri talotyypille. Lisäksi lasketaan peruskorjausindeksit, ja erilaisia osaindeksejä. Asuinkerrostalon indeksi eli kokonaisindeksi on vakiintunut yleisimmin käytetyksi ja yleensä puhuttaessa rakennuskustannusindeksistä tarkoitetaan juuri sitä. Kaikki indeksisarjat jaotellaan joko ammattimaiseen tai omatoimiseen rakentamisen. Indeksilaskennan pohjana ovat tietyt mallitalot. Asuinkerrostalon mallitaloina on kaksi rakennusta, kolmikerroksinen lamellitalo ja seitsemänkerroksinen tornitalo. Pientalon indeksi perustuu paikallarakennettuun pientaloon. ==Painoarvotettu indeksi== Rakennuskustannusindeksi on ns. kiinteäpainoinen Laspreyres-indeksi. Työ-, aine, palvelu- ja kalustokustannuksille määritetään painoarvo, missä suhteessa niiden kustannusmuutokset huomioidaan. Lisäksi on määritetty painoarvot eri tuotantovaiheittain. Painoarvot tarkistetaan aika-ajoin vastaamaan muuttuneita olosuhteita. ==Indeksin aikasarja== Indeksi on määritelty lähes 1900-luvun alusta asti. Vuonna 1955 indeksinpito siirtyi Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriöltä ja Suomen Pankilta Tilastolliselle päätoimistolle, nykyisen julkaisijan Tilastokeskuksen edeltäjälle. Indeksisarjoja on useita, sillä indeksi on tasattu useita kertoja. Indeksiluvun kanssa on aina ilmoitettava indeksisarja, muuten on mahdotonta tietää, mihin sarjaan luku perustuu. Uusimmat sarjat ovat: *1951 = 100 *1964 = 100 *1973 = 100 *1980 = 100 *1990 = 100 *1995 = 100 *2000 = 100 Vanhoja sarjoja ketjutetaan uudempien sarjojen muutoksilla. ==Tietojen keruu ja julkaiseminen== Indeksit julkaistaan joka kuukauden 12. päivä, tai sitä edeltävänä arkipäivänä. Rakennustarvikkeiden hintojen pohjatiedot kerätään kyselyillä suoraan rakennusmateriaaleja myyviltä tukku- ja vähittäiskaupoilta, valmistajilta ja palvelujen tarjoajilta. Rakennustarvikkeisiin on pyritty ottamaan mukaan tärkeimmät tuotteet. Niiden hinnoissa huomioidaan keskitettyjen ostojen yhteydessä yleisesti annettavat alennukset. Palkkatiedot saadaan palkkatilastoista. Indeksissä seurataan työehtosopimusten mukaisia aika- ja urakkapalkkoja. Myös palkkojen sosiaalikustannukset huomioidaan. ==Esimerkki: Rakennuskustannusindeksi maaliskuulta 2012== Rakennuskustannusindeksi (2010 = 100) Kokonaisindeksi 105,7 *Työpanokset 104,4 *Tarvikepanokset 105,4 *Muut panokset 111,4 ==Lähteet== * * * Luokka:Rakentamisen normit ja määräykset Luokka:Rakennustuotanto
Koloboa

Koloboa eli roundsaarenboa (Bolyeria multocarinata) on mahdollisesti sukupuuttoon kuollut käärmelaji, joka eli Mauritiuksella ja siitä koilliseen sijaitsevalla Round Islandilla. Kooltaan koloboa oli 1–1,5-metrinen. Laji eli nimensä mukaan maakoloissa ja etsi saaliinsa maasta, karikkeen ja aluskasvillisuuden joukosta. Sen elinympäristöjä olivat harva metsä ja palmusavanni. Koloboa söi pieniä eläimiä, etenkin liskoja, lintuja ja saarille tuotuja jyrsijöitä. Koloboa hävisi Mauritiukselta 1800-luvun puolivälissä elinalueiden katoamisen, pyynnin ja tulokaslajien takia. Pisimpään laji säilyi Round Islandilla, josta on toistaiseksi tehty vain kymmenkunta löytöä. Löytöjen vähäisyyden takia koloboan elintavat ovat muuten hämärän peitossa. Koloboan kohtaloksi koituivat saarelle tuodut rotat, siat ja vuohet, jotka ovat ylilaiduntaneet saarta ja syöneet myös koloboayksilöitä. Toistaiseksi viimeinen havainto lajista on vuodelta 1975. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Alethinophidia Luokka:Sukupuuttoon kuolleet matelijat
Kevättaskuruoho

Kevättaskuruoho (Thlaspi caerulescens, syn. Thlaspi alpestre, syn. Noccaea caerulescens) on kaksi- tai monivuotinen, loppukeväällä ja kesän alussa kukkiva ristikukkaiskasvi. == Ulkonäkö ja koko == Kevättaskuruoho kasvaa 10–40 cm korkeaksi ja sen varsi on yleensä haaraton. Lehdet ovat ehytlaitaiset ja herttatyviset. Ne kasvavat ruusukkeena kasvin tyvellä ja kierteisesti varella. Kukat ovat pienet ja valkoiset, joskus hennon violetinsävyiset. Terälehtiä on neljä. Kukinta-aika on huhtikuusta kesäkuuhun. Kevättaskuruohon kukinto on aluksi paljon tiiviimpi kuin esimerkiksi peltotaskuruoholla, mutta kesän mittaan se venyy pituutta. Yksittäisten kukkien paikalle kasvaa alhaalta alkaen litteä, sydämenmuotoinen siemenkota, joka on terävästä päästään ohuella varrella kiinni kasvin varressa. Taivalkosken koulu (Arkistoitu versio) Kevättaskuruohoa kasvaa Suomessa kaksi alalajia: usein aivan lehdetön ketokevättaskuruoho (Thlaspi caerulescens subsp. caerulescens) ja kookkaampi ja monilehtinen toukotaskuruoho (Thlaspi caerulescens subsp. brachypetalum). Kevättaskuruoho muistuttaa sukulaistaan peltotaskuruohoa (Thlaspi arvense) sekä harvinaista kenttäkrassia (Lepidium campestre). == Kasvupaikka == Kevättaskuruoho kasvaa pientareilla, niityillä, pellonreunoilla ja nurmikoilla. Etelä- ja Keski-Euroopassa se kasvaa vuoristoissa. == Levinneisyys == Kevättaskuruoho kasvaa luontaisena Etelä- ja Keski-Euroopan vuoristoissa, mutta sitä tavataan myös Pohjoismaissa. Suomeen se on tullut 1800-luvun lopulla heinän- ja apilansiementen mukana. Laji on yleisimmillään Etelä-Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Ketotaskuruoho (Noccaea caerulescens) *Kasviatlas: Kevättaskuruohoryhmän (Noccaea caerulescens -ryhmä) levinneisyys Suomessa. *Pohjolan kasvien pauloissa: Noccaea caerulescens - ketotaskuruoho *Pohjolan kasvien pauloissa: Noccaea brachypetala - toukotaskuruoho *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ketotaskuruoho (Noccaea caerulescens) *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Noccaea caerulescens Luokka:Taskuruohot
Lannevesi

Lannevesi on noin 600 asukkaan kylä Saarijärvellä, joka sijaitsee noin 50 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen.http://www.lannevesi.fi/index.html Lanneveden naapurikyliä ovat Uurainen etelässä ja Tarvaala pohjoisessa. Kylä on saanut nimensä Lannevesi-järven mukaan. Toinen suuri vesistö Lannevedellä on Summanen. Varsinaisen Lanneveden keskustan lähialueet ovat Laihankylä, Kyyränkylä, Palsankylä, Mäkikylä ja Hoikankylä. Lannevedelle perustettiin ensimmäinen kauppapuoti vuonna 1896. Lanneveden osuuskauppa aloitti toimintansa vuonna 1920. Enimmillään kylällä on ollut puolenkymmentä kauppaa.http://www.lannevesi.fi/kylasuunnitelma.pdf Viimeinen kyläkauppa, Kyläkauppa Mimmi suljettiin 2000-luvulla.http://www.saarijarvi.fi/filebank/5333-Lannevesi12_08.pdf Toisen maailmansodan jälkeen Lannevedellä oli useita erikoisliikkeitä, kuten urheilukauppa, ja kirjakauppa osuusliikkeen yhteydessä. Kylällä on toiminut myös postitoimisto, matkahuolto ja kahvila. Pankkitoiminta kylällä alkoi vuonna 1929. Lannevedellä toimii Lanneveden alakoulu, joka on perustettu vuonna 1899 sekä Lanneveden POP Pankki. Pankin yhteydessä toimii myös asiamiesposti. Kylällä toimii aktiivinen Lanneveden Sampo Nuorisoseura ry, joka on muun muassa julkaissut vuonna 1998 kyläkirjan ”Tuttua seutua Lanneves”. Nuorisoseurantalo Sampola on ahkerassa käytössä juhla- ja harrastuskäytössä. Lannevedellä järjestetään joka juhannus Kiimasen savulenkki -urheilutapahtuma. Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 1983 lähtien.http://www.saarijarvi.fi/fi/tapahtumat/tapahtumakalenteri/?id=1770&selEvent;=28394/ Lannevedellä vaikuttaneita tai Lannevedeltä kotoisin olevia tunnettuja henkilöitä ovat esimerkiksi Kirsti Paakkanen, taiteilija Frans Toikkanen ja näyttelijä Tarmo Manni. Lannevesi valittiin vuonna 2014 Keski-Suomen Vuoden kyläksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lanneveden kotisivut Luokka:Saarijärven kylät
Reginald Hill

Reginald Hill (3. huhtikuuta 1936 Hartlepool, County Durham – 12. tammikuuta 2012) oli brittiläinen rikoskirjailija, joka tunnetaan etenkin Yorkshireen sijoittuvasta kirjasarjasta, jonka päähenkilöinä ovat Andrew Dalziel ja Peter Pascoe. Kirjojen pohjalta on tehty televisiosarja Yorkshiren etsivät (Dalziel and Pascoe). Varhaisemmat suomennokset ovat ilmestyneet SaPo-sarjassa. == Suomennetut teokset == * Opin kirot, 1981 (alkuteos An advancement of learning 1971) * Kuolema kuvassa, 1997 (A Pinch of Snuff 1978) * Tappava hellyys, 1992 (A Killing Kindness 1980) * Ken vartijaksi prinssin valitaan, 1987 (Who guards a prince 1982) * Viimeinen viesti, 1990 (Exit lines 1984 ) * Pähkinähiiren kuolema, 1991 (Death of a formouse 1987 ) * Elämään palautettu, 1996 (Recalled to life 1992) * Beulahin kukkulalla, 2009 (On Beulah Height 1998) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kotisivu Luokka:Englantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Tytsjerksteradiel

Tytsjerksteradiel () on kunta Friisinmaan provinssissa, Alankomaissa. Pinta- alaa kunnalla on 161,42 neliökilometriä, josta vettä on 11,75 km² ja asukkaita kunnassa on 32 201 (1.2.2008). Kunnan nimi oli aiemmin Tytsjerk (nimi oli todennäköisesti peräisin sanasta Tziezerek). Tsjerk on friisiä ja tarkoittaa kirkkoa. Vuoteen 1989 kunnan virallinen nimi oli hollanninkielinen Tietjerksteradeel. Nykyinen nimi, Tytsjerksteradiel, on friisinkielinen nimi. == Asutuskeskukset == * Aldtsjerk (Oudkerk) * Bartlehiem * Burgum (Bergum) * Earnewâld (Eernewoude) * Eastermar (Oostermeer) * Garyp (Garijp) * Gytsjerk (Giekerk) * Hurdegaryp (Hardegarijp) * Jistrum (Eestrum) * Mûnein (Moleneind) * Noardburgum (Noordbergum) * Oentsjerk (Oenkerk) * Ryptsjerk (Rijperkerk) * Sumar (Suameer) * Suwâld (Suawoude) * Tytsjerk (Tietjerk) * Wyns (Wijns). Suluissa olevat nimet ovat paikkojen hollanninkielisiä nimiä. == Aiheesta muualla == * Kunnan kotisivut Luokka:Friisinmaan kunnat
Lapin kesä (albumi)

Lapin kesä on Vesa-Matti Loirin yhteistyössä Base-Beat Studiot Oy:n kanssa tekemä kokoelma-albumi, joka sisältää hänen omia tulkintojaan suomalaisista klassikkokappaleista. Kokoelma ilmestyi vuonna 1992. ==Kappaleet== * Miehet puuta, laivat rautaa (Kärki/Helismaa/Ahvenlahti) * Kohtalokas samba (Malmsten/Ahvenlahti) * Kultaiset korvarenkaat (Young/Eskonmaa/Jarvola/Loiri) * Hiekkaa (Micheletti/Tuuli/Jarvola/Loiri) * On suuri sun rantasi autius (Trad./Koskenniemi/Jarvola/Loiri) * Nocturne (Hietanen/Wesslin/Leino) * Itkevä huilu (Merikanto/Larin-Kyösti/Linnavalli) * Lapin kesä (Hietanen/Wesslin/Leino) * Väliaikainen (Jurva/Pekkarinen/Lerche) * Ennen kuolemaa (Boulanger/Kullervo) * Vanha mustalainen (Kondor/Saukki) * Täällä pohjantähden alla (Trad.) * Kansanlaulu (Merikanto/Sund/Snellman) * Annina (Merikanto/Fallström/Linnavalli) Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Vesa-Matti Loirin kokoelma-albumit
Sylvia Daoust

Sylvia Daoust CM, CQ (24. toukokuuta 1902 Montreal, Quebec, Kanada – 19. heinäkuuta 2004 Montreal, Quebec, Kanada)National Gallery of Canada: Biography – Sylvia Daoust oli kanadalainen kuvanveistäjä. Hän opiskeli taidekoulussa Montréalissa ja lisäksi Euroopassa. Hän toimi kuvanveiston professorina.Canadian Women Artists History Initiative: DAOUST, Sylvia Daoust opetti vuosikymmeniä taidekouluissa Montréalissa ja Québecissa. Hänelle myönnettiin Order of Canadan kunniamerkki. Hän oli Sculptors' Society of Canadan (SSC) jäsen. Huomattava osa Daoustin teoksista on aihepiiriltään uskonnollisia. Vaikutteita on sekä klassistisesta taiteesta että modernismista. Sylvia Daoust kuoli heinäkuussa 2004 täytettyään muutamaa kuukautta aikaisemmin 102 vuotta. Taiteilijan teoksiin kuuluvat muun muassa Mary Queen of the World sekä Édouard Montpetit'n patsas, joista molemmat sijaitsevat Montréalissa, viimeksi mainittu kaupungin yliopistolla. ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset kuvanveistäjät Luokka:Member of the Order of Canada Luokka:Knight of the National Order of Quebec Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet kanadalaiset Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Toimintasuunnitelma

Toimintasuunnitelma on yhdistyksen tai säätiön toiminnan suunnitteluun liittyvä asiakirja, jossa suunnitellaan toimintaa yleensä vuodeksi kerrallaan. Yleisin toimintasuunnitelma on juuri yhdistyksissä ja säätiöissä, mutta joskus sellainen saatetaan laatia myös yrityksissä, joskin niissä puhutaan yleisemmin liiketoimintasuunnitelmasta. Suomessa toimintasuunnitelman sisällöstä tai muodosta ei ole laissa määräyksiä, vaan niitä määrittävät lähinnä vakiintuneet käytännöt sekä yhdistyksen tai säätiön omat säännöt, määräykset ja käytännöt. Yleisimmin toimintasuunnitelma laaditaan kuitenkin vuodeksi kerrallaan, ja siinä määrätään toiminnan sisällön keskeiset asiat ja tavoitteet. Yleensä toimintasuunnitelman kanssa samanaikaisesti laaditaan talousarvio, joka on suunnitelma yhdistyksen tai säätiön taloudesta. Usein toimintasuunnitelma ja toimintakertomus laaditaan samalla kaavalla, jolloin toteutuneen toiminnan vertaaminen suunniteltuun on helpompaa. ==Lähteet== Luokka:Järjestöt Luokka:Säätiöt
Géza Képes

Géza Képes (1909 Mátészalka, Unkari – 1989 Budapest, Unkari) oli unkarilainen runoilija ja kääntäjä. Hän käänsi suomalaista kirjallisuutta unkariksi, muun muassa kansanrunoutta ja Eino Leinon tuotantoa. Képesin runoutta on julkaistu suomeksi kokoelmissa Unkarin lyyra (1970) ja Kaivojen maa (1970). ==Suomennetut runot== * Runoja antologiassa: Unkarin lyyra, suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970 ** Eepoksen katkelma ** Kivet * Runoja antologiassa: Kaivojen maa: valikoima unkarilaista nykylyriikkaa, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1970 ** Kiertoliike ** Kreetan ääniä ** Kysymyksiä ja vastauksia ** Raudikkolauma ** Laulu jyrkänteen partaalla, myös teoksessa: Päivänlasku, toim. Hannu-Pekka Lappalainen, Helsinki: Kirjayhtymä 1982 ISBN 951-26-2346-3 * Runoja, suomentanut Hannu Launonen, antologiassa: Runon suku: valikoima suomeksi elävää käännöslyriikkaa, toim. Jarkko Laine, Otava Helsinki 1991 ISBN 951-1-11447-6 myös julkaisussa: Parnasso 1970; nro 5 ** Rovio ** Takaisin * Runoja teoksessa: Pertti Nieminen, Vaikka aamuun on vielä aikaa, Otava 1989 ISBN 951-1-10871-9 ** Kirjesähke Irenelle Nagymarosista, suom. Nelli Nieminen ** Unielämäni, suom. Nelli Nieminen * Runoja, suomentanut Hannu Launonen, julkaisussa: Parnasso 1970; nro 5 ** Huuto ** Hämärä ** Jääkausi ** Kymmenentuhatta vuotta ** Pääsymaksu ** Rovio, myös teoksessa Runon suku ** Takaisin, myös teoksessa Runon suku ** Uskollisuus * Runoja, suomentanut Pekka Parkkinen, julkaisussa: Parnasso 1975; nro 1 ** Avoimin silmin: päätösmonologi "Kaikkeuden lauluihin" ** Elämäkertatiedot: liite majakanvartijanviran hakupapereihin ** Ilo Ei Mistään ** Kivet ** Väriläikkä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Unkarin radion sivusto Luokka:Unkarilaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Brody Dalle

Brody Dalle (oik. Bree Joanna Alice Robinson, s. 1. tammikuuta 1979 Geelong, Australia) on punkbändi The Distillersin laulaja ja kitaristi. Brody on ollut naimisissa Rancidin keulahahmo Tim Armstrongin kanssa, jonka kanssa hän avioitui 16-vuotiaana. Tuolloin hän valehteli olevansa 19-vuotias. Eron jälkeen hän vaihtoi sukunimensä näyttelijä Beatrice Dallen mukaan, joka näyttelee hänen lempielokuvassaan Betty Blue. Armstrongin jälkeen hän avioitui ja sai kaksi lasta Josh Hommen kanssa. Heillä on riitaisa avioero menossa. ==Diskografia== ===Sourpuss=== *Sourpuss EP (1995) *Tabouli EP (1996) ===The Distillers=== *The Distillers (EP) (1999) *The Distillers (2000) *Sing Sing Death House (2002) *Coral Fang (2003) ===Spinnerette=== *Ghetto Love EP (2008) *Spinnerette (2009) === Soolona === *Diploid Love (2014) Luokka:Australialaiset kitaristit Luokka:Australialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Reunuskilpikonna

Reunuskilpikonna (Testudo marginata) on suurin luonnonvaraisena Euroopassa elävä maakilpikonna. Sitä pidetään myös lemmikkinä. Reunuskilpikonnan maahantuontiin tarvitaan CITES-todistus. == Ulkonäkö ja koko == Reunuskilpikonna voi kasvaa 35 cm pitkäksi ja painaa viisi kiloa. Kilven ulkoreuna on sahalaitainen. Aikuisen yksilön selkäpanssarin pohjaväri on lähes musta, ja siinä on keltaisia kuvioita. == Levinneisyys == Reunuskilpikonnia elää villeinä Kreikassa ja Balkanilla. Sitä on istutettu luontoon Italiassa ja Sardiniassa. Se pärjää vuoristoisemmilla seuduilla kuin kreikankilpikonna. == Ravinto == Reunuskilpikonna on kasvinsyöjä. Lemmikkikonnan ruokinnassa pitää varoa liian sokeripitoisia ruokia.Faunatar "Testudo Marginata Sarda" == Lähteet == Luokka:Kilpikonnat Luokka:Lemmikkimatelijat
Luettelo Teräsbetonin kappaleista

Tämä on luettelo metallimusiikkiyhtye Teräsbetonin kappaleista. Siinä on yhteensä 41 kappaletta. Kappaleita voi järjestää raidan, kappaleen nimen, kappaleen keston, albumin tai julkaisuvuoden mukaan. Raita Kappale Kesto Levy Julkaisuvuosi 01\. "Teräsbetoni" 5:54 Metallitotuus 2005 02\. "Älä kerro meille" 3:29 Metallitotuus 2005 03\. "Taivas lyö tulta" 3:21 Metallitotuus 2005 04\. "Vahva kuin metalli" 3:02 Metallitotuus 2005 05\. "Silmä silmästä" 3:41 Metallitotuus 2005 06\. "Metallisydän" 5:27 Metallitotuus 2005 07\. "Orjatar" 3:11 Metallitotuus 2005 08\. "Tuonelaan" 3:33 Metallitotuus 2005 09\. "Metallitotuus" 4:30 Metallitotuus 2005 10\. "Voittamaton" 3:50 Metallitotuus 2005 11\. "Teräksen varjo" 4:32 Metallitotuus 2005 12\. "Maljanne nostakaa" 6:05 Metallitotuus 2005 02\. "Pyhä maa" 3:38 Taivas lyö tulta 2005 01\. "Vaadimme metallia" 3:30 Vaadimme metallia 2006 02\. "Viimeinen tuoppi" 3:36 Vaadimme metallia 2006 03\. "Älä mene metsään" 3:55 Vaadimme metallia 2006 04\. "Varmaan kuolemaan" 5:05 Vaadimme metallia 2006 05\. "Kuninkaat" 4:48 Vaadimme metallia 2006 06\. "Saalistaja" 3:28 Vaadimme metallia 2006 07\. "Paha silmä" 3:42 Vaadimme metallia 2006 08\. "Sotureille" 2:51 Vaadimme metallia 2006 09\. "Kotiinpalaaja" 3:36 Vaadimme metallia 2006 10\. "Aika on" 3:14 Vaadimme metallia 2006 11\. "Kirotut" 4:23 Vaadimme metallia 2006 13\. "Vihollisen vuoteessa" 3:44 Vaadimme metallia erikoispainos 2006 14\. "Kunniansa ansainneet" 2:56 Vaadimme metallia erikoispainos 2006 01\. "Missä miehet ratsastaa" (Euroviisuversio) 2:59 Missä miehet ratsastaa 2008 03\. "Kaukaiset tulet" 3:35 Missä miehet ratsastaa 2008 01\. "Voiman vartijat" 4:25 Myrskyntuoja 2008 02\. "Painajainen" 4:12 Myrskyntuoja 2008 03\. "Missä miehet ratsastaa" 3:51 Myrskyntuoja 2008 04\. "Ukkoshevonen" 3:17 Myrskyntuoja 2008 05\. "Orjakaleeri" 5:22 Myrskyntuoja 2008 06\. "Paha sanoo" 3:53 Myrskyntuoja 2008 07\. "Teräksen taakka" 5:28 Myrskyntuoja 2008 08\. "Metallin voima" 4:06 Myrskyntuoja 2008 09\. "Kuumilla porteilla" 4:22 Myrskyntuoja 2008 10\. "Vihollisille" 3:51 Myrskyntuoja 2008 11\. "Huominen tulla jo saa" 5:10 Myrskyntuoja 2008 12\. "Seiso suorassa" 4:47 Myrskyntuoja 2008 01\. "Myrsky nousee" 4:26 Maailma tarvitsee sankareita 2010 02\. "Metalliolut" 3:33 Maailma tarvitsee sankareita 2010 03\. "Maailma tarvitsee sankareita" 4:32 Maailma tarvitsee sankareita 2010 04\. "Jumalten usva" 5:04 Maailma tarvitsee sankareita 2010 05\. "Mies" 3:32 Maailma tarvitsee sankareita 2010 06\. "Tunnemme sinut" 3:09 Maailma tarvitsee sankareita 2010 07\. "Uudestisyntynyt" 4:51 Maailma tarvitsee sankareita 2010 08\. "Thanatos" 3:59 Maailma tarvitsee sankareita 2010 09\. "Konstantinopoli" 6:22 Maailma tarvitsee sankareita 2010 10\. "Eteenpäin" 3:53 Maailma tarvitsee sankareita 2010 11\. "Gloria" 7:08 Maailma tarvitsee sankareita 2010 * Teräsbetoni
Ultra Mobile Broadband

UMB () on tuotenimi 3GPP2-projektille, jossa oli tarkoitus kehittää CDMA2000 matkapuhelinstandardi vastaamaan seuraavan sukupolven vaatimuksia.Qualcomm halts UMB project, Reuters, November 13th, 2008 Järjestelmän oli tarkoitus käyttää OFDMA-teknologiaa, sekä kehittyneitä antennitekniikoita saavuttaakseen enimmillään 280 Mbit/s -datasiirtonopeuden. UMB projektin tarkoitus oli tehostaa huomattavasti matkapuhelinjärjestelmän kapasiteettia parantamalla esimerkiksi radiotaajuutta. Projektin tarkoitus oli pienemmillä kuluilla parantaa nykyisiä palveluita, sekä saada lisää sisältöä matkapuhelinverkkoihin. Teknologia olisi tarjonnut tarjoaa käyttäjille IP- pohjaiset palvelut täysin mobiilissa ympäristössä. UMB-standardisointia odotettiin valmiiksi vuoden 2007 puolivälissä, ja tekniikan odotettiin saavan lopullisen kaupallisen muotonsa vuoden 2009 puolivälissä. Toimiakseen kaikkialla UMB:n oli tarkoitus tukea jo olemassa olevia tekniikoita kuten esimerkiksi CDMA2000. Avainominaisuudet, joista nimi muodostuu: * Ultra: Ultra on erittäin nopea IP-pohjainen teknologiaa, jolla voidaan hyödyntää VOIP- puheluita, erilaista multimediaa sekä tarjota kuluttajille lisää uusia palveluita. * Mobile: Mobile on alusta, joka tukee useampia langattomia palveluita täysin liikkuvassa ympäristössä ja näin erottuu tekniikoista kuten Wi-Fi, WIMAX, UWB jne. * Broadband: Erittäin korkeat siirtonopeudet, joissa puhutaan satojen megabittien nopeuksista sekunnissa. Beyond 3G, 4G. == UMB- yhteenveto == *OFDMA-pohjainen *Frequency Division Duplex *Skaalautuva taajuusvälillä 1.25–20 MHz (OFDMA-järjestelmät on suunniteltu erityisesti leveämmille kuin 5 MHz taajuusalueille.) *Erikokoisten solujen eli hierarkkisen soluverkon tuki (mikrosolu, pikosolu). *IP-pohjainen verkkoarkkitehtuuri == Lähteet == == Aiheesta muualla == *3GPP2: Standards and specifications Luokka:Matkapuhelinverkot
Jukka Suvisaari

Jukka Kullervo Suvisaari (21. heinäkuuta 1941 Kauniainen – 30. heinäkuuta 2015 Espoo) oli suomalainen heraldikko. Hän on eniten Suomen Heraldisen Seuran vaakunarekisteriin rekisteröityjä vaakunoita suunnitellut nykyheraldikko. Suvisaari on yksi Heraldiikan Oppaan (1997) kirjoittajista ja kirjoittanut 1991 Heraldisen tunnuksen suunnittelijan 10 käskyä ja lukuisia heraldisia artikkeleita eri alojen lehtiin. Hän on toiminut Suomen Heraldisen Seuran varapuheenjohtajana ja sihteerinä 1980- ja 1990-luvuilla. Vaakunoiden lisäksi hän on suunnitellut myös muita tunnuksia, kuten lippuja ja viirejä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kotisivut Luokka:Suomalaiset heraldikot Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Ellen Burstyn

Ellen Burstyn (oik. Edna Rae Gillooly s. 7. joulukuuta 1932 Detroit, Michigan Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. == Ura == Burstyn teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1957, ja vuonna 1975 hänet palkittiin Tony Awardilla parhaasta naispääosasta Same Time, Next Year. Vuonna 1990 Ellen Burstyn voitti Sarah Siddons Awardin työstään Chicago Theatressa. Vuoteen 1970 asti hän näytteli lähes kaikki roolinsa nimellä Ellen McRae, jonka jälkeen hän otti kolmannen aviomiehensä sukunimen, Burstyn. Burstyn oli ensimmäistä kertaa Oscar-ehdokkaana vuonna 1971 elokuvasta Viimeinen elokuva. Hän voitti vuoden 1974 parhaan naispääosan Oscarin elokuvasta Alice ei asu enää täällä. Hänen muita tunnettuja elokuviaan ovat muun muassa Manaaja (1973), Unelmien sielunmessu (2000) ja Jumalaiset JaJasiskot (2002). Teatterin ja elokuvien lisäksi Ellen on tehnyt mittavan uran televisiossa. Hän näytteli yhtä keskeistä osaa Suomessakin nähdyssä draamasarjassa Elämän pyörteissä. Sen lisäksi hän on ollut useampaan otteeseen ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi rooleistaan minisarjoissa. Ellen Burstyn on ollut kolme kertaa naimisissa, mutta kaikki avioliitot ovat päättyneet eroon. Viimeisestä avioliitostaan Neil Burstynin (avioliitossa vuodet 1960–1971) kanssa hänellä on yksi lapsi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ellen Burstyn NNDB:ssä Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajat Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:Primetime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Tony-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kansainvälinen uimaliitto

Kansainvälinen uimaliitto (World Aquatics, aiemmin FINA, ) on Kansainvälisen olympiakomitean uintiurheilun lajiliitto. Uimaliiton päätoimipaikka sijaitsee Lausannessa, Sveitsissä. Kansainvälinen uimaliitto järjestää mestaruuskilpailuja viidessä eri uintiurheilulajissa: uinti, uimahypyt, taitouinti, vesipallo ja avovesiuinti. Kansainvälisen uimaliiton puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2021 Husain Al-Musallam. == Historia == FINA perustettiin 19. heinäkuuta 1908 Lontoossa Manchester Hotelissa vuoden 1908 kesäolympialaisten lopussa. Liittoa oli perustamassa Belgian uimaliitto, Britannian uimaliitto, Tanskan uimaliitto, Suomen Uimaliitto, Ranskan uimaliitto, Saksan uimaliitto, Unkarin uimaliitto sekä Ruotsin uimaliitto. Vuoden 2022 lopulla FINA päätti nimenmuutoksesta World Aquaticsiksi. World Aquatics -nimi otettiin käyttöön vuoden 2023 aikana. == Kansainvälisen uimaliiton puheenjohtajat == Nimi Valtio Vuosi George Hearn 1908–1924 Erik Bergvall 1924–1928 Émile-Georges Drigny 1928–1932 Walter Binner 1932–1936 Harold Fern 1936–1948 Rene de Raeve 1948–1952 M. L. Negri 1952–1956 Jan de Vries 1956–1960 Max Ritter 1960–1964 William Berge Phillips 1964–1968 Javier Ostos Mora 1968–1972 Harold Henning 1972–1976 Javier Ostos Mora 1976–1980 Ante Lambaša 1980–1984 Robert Helmick 1984–1988 Mustapha Larfoui 1988–2009 Julio Maglione 2009–2021 Husain Al-Musallam 2021– == Kilpailut == === Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut === Kansainvälinen uimaliitto järjestää joka toinen vuosi Uinnin pitkän radan MM-kilpailut. Poikkeus tehtiin vuonna 2000, jolloin MM-kilpailujen väliin tuli 4 vuotta kesäolympialaisten takia. Kilpailuissa kilpaillaan kaikissa viidessä uintiurheilulajissa. === Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut === Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi, ja ne uidaan aina lyhyellä (25 m) radalla. === Muut === Muut Kansainvälisen uimaliiton järjestämät mestaruuskilpailut: * Uinnin nuorten mestaruuskilpailut (joka toinen vuosi) * Uimahyppyjen nuorten mestaruuskilpailut * Avovesiuinnin maailmanmestaruuskilpailut * Uinnin maailmanmestaruuskilpailut (joka toinen vuosi) Muut Kansainvälisen uimaliiton järjestämät ei-mestaruuskilpailut: * Uinnin maailmancup (7 kilpailua) * Uimahyppyjen Grand Prix -kilpailut (8 kilpailua + Super-Finaali) * Vesipalloliiga * Maraton-maailmancup (10 km ja sitä pidemmät matkat) == Katso myös == * Fina-pistejärjestelmä * Ligue Européenne de Natation == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut * Olympiakomitean sivusto lajiliitoista Uimaliitto Luokka:Uimaliitot Luokka:Lausannen urheilu
Kalmarin lentoasema

Kalmarin lentoasema sijaitsee Kaakkois-Ruotsissa, noin 5 kilometriä Kalmarin keskustasta länteen. Lentoasemaa ylläpitää Kalmarin kunta. Vuonna 2006 Kalmarin lentoaseman kautta kulki yhteensä 156 967 matkustajaa. ==Lentoyhtiöt ja kohteet== *Air Europa: Palma de Mallorca (kesäisin), Gran Canaria, Teneriffa (talvisin) *Freebird Airlines: Antalya (kesäisin) *Kalmarflyg: Tukholma-Bromma *Scandinavian Airlines System: Tukholma-Arlanda *Thomas Cook Airlines Scandinavia: Chania (kesäisin) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lentoaseman kotisivut Luokka:Kalmarin kunta Luokka:Ruotsin lentoasemat
Harakkalaivue

Harakkalaivue on Jorma Ranivaaran nuortenkirja, joka julkaistiin WSOY:n Nuorten toivekirjasto -sarjassa vuonna 1968. Se kertoo 1950-luvun jälkipuolella Utin lentotukikohdassa asuvien kahden pojan seikkailuista. == Juoni == Päähenkilöt Allu ja Pena menivät yhdessä katsomaan Valmet Vihuria, jota huolsi lentomekaanikko, kersantti Mäkinen. He tutustuvat Mäkiseen, joka tutustuttaa heidät Vihurin ja Pembrokenkin ohjaamoon. Sen jälkeen illalla Inkeroisten ilmailukerhon PIK-5-purjelentokoneen vintturihinaus kuorma-autolla viihdytti poikia. Silloin yksi purjelentokoneista teki pakkolaskun Putkinotkoksi kutsuttuun metsään - ohjaaja pelastui, mutta kone meni säpäleiksi. Purjelentokerhon Ykä voi poikia autossaan kentällä. Pojat eivät päässeet lentämään, koska purjelentäjän 16 vuoden minimi-ikä oli heillä vielä vuosien päässä. Lennoston komentajan koira Susi piti sinipukuisten kimppuun hyökkäämisestä, mutta lasten kanssa se tuli toimeen. Myöhemmin, kun DC-3 pudottaa alueelle harjoitukseen liittyen koiria laskuvarjolla, Susi tappaa yhden niistä ja haavoittuu itsekin. Pojat hautaavat vieraan koiran ja hoivaavat Susi-koiraa. Pojat osoittavat fyysisen kuntonsa, mutta vuoden 1968 mukaisesti eivät enää vanhempien antamassa työssä tai ansiotyössä, vaan pikemminkin tekemällä vahinkoa. He kaatavat kuusia maanviljelijän metsästä yrittäen raivata Uttiin kunnon urheilukentän. Toinen pakenee maanviljelijää ja toinen valehtelee nimensä peläten sen jälkeen, milloin maanviljelijä sattuu oikean oven taakse etsiessään ilkivallan tekijää. Sotaharjoituksen alkaessa Pena pääsee Viiman kyytiin, jolloin hän kokee jopa kaksi vaakakierrettä. Siltikään kukaan tuttu ei ole katsomassa nousua eikä laskua. Pian järveltä nousee sotilaita syöksyveneellä ja he kohtaavat panssarivaunun. Lopussa Harakkatunnuksella varustetulla Vihurilla lentänyt Yrjönen syöksyy metsään. Pojat menevät katsomaan ensimmäistä moottorikoneen maahansyöksyään. Siitä ei seurannut hyvää - Yrjönen kuoli onnettomuudessa. Mäkinen otti huoltoon laskeutuneen Vihurin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset nuortenkirjat Luokka:Vuoden 1968 kirjat
Miinalautta Pyhäranta

Miinalautta Pyhäranta (kylkinumero 92) on Suomen merivoimien Pansio-luokan miinalautta. Aluksella on suuri miina- ja kuljetuskapasiteetti, ja se on varustettu koneellisilla miinojen lastaus- ja laskulaitteilla. Alus kykenee lähes samoihin tehtäviin kuin merivoimien miinalaivatkin. Pyhäranta on Pyhärannan kunnan kummialus. == Valmistus == Alus tilattiin toukokuussa 1990 Olkiluodon telakalta. Se otettiin palvelukseen 26. huhtikuuta 1992.Gardiner, Robert s. 94 == Palvelus == Alus on Suomenlahden meripuolustusalueen 5. Miinalaivueessa Upinniemessä.Puolustusvoimat - Pansio-luokka Muut Pansio- luokan miinalautat ovat Pansio ja Porkkala. Illalla 24. elokuuta 2022 Pyhäranta ajoi Saaristomerellä karille ollessaan nostamassa vedessä ollutta maalilaitetta. Alus saatiin irrotettua vartiolaiva Tursaan avulla ilman merkittäviä vaurioita. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *5.Miinalaivue Luokka:Pansio-luokan miinalautat
Lehtopähkämö

Lehtopähkämö (Stachys sylvatica) on ruohovartinen lehtometsien kasvilaji. == Ulkonäkö ja koko == Lehtopähkämö kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat karvaiset ja muistuttavat nokkosen lehtiä. Huulimaiset kukat ovat purppuranpunaiset, ja niissä on valkoisia kuvioita. Lehtopähkämö kukkii heinä- elokuussa. Kasvi haisee epämiellyttävältä.Yrttitarha.fi Lehtopähkämö voi risteytyä lähisukuisen peltopähkämön (Stachys palustris) kanssa. == Levinneisyys == Lehtopähkämöä tavataan Keski-Euroopassa sekä Pohjoismaiden lauhkeimmilla alueilla.Den virtuella floran == Käyttö == Lehtopähkämöä on käytetty rohtona sukulaisensa rohtopähkämön tapaan. Sen haisevat lehdet toimivat hyttyskarkotteena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Lehtopähkämön levinneisyys Suomessa. * LuontoPortti: Lehtopähkämö (Stachys sylvatica) * Pohjolan kasvien pauloissa: Stachys sylvatica – lehtopähkämö * ITIS: Stachys sylvatica * United States Department of Agriculture (USDA): Stachys sylvatica * Flora of China: Stachys sylvatica Luokka:Pähkämöt
Jerobeam (täsmennyssivu)

Etunimi Jerobeam voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Jerobeam I, Israelin kuningaskunnan ensimmäinen kuningas Raamatun mukaan * Jerobeam II, myöhempi Israelin kuningas Raamatun mukaan * Jerobeam Salakyttä, suomalaisen Osmo Meskasen taiteilijanimi pellehyppääjänä
Hendrick de Keyser

Hendrick de Keyser (1565–1621) oli hollantilainen arkkitehti ja kuvanveistäjä. Hän suunnitteli Amsterdamiin Zuiderkerkin, Norderkerkin ja Westerkerkin sekä Delftin kaupungintalon. Hänen pojistaan Pieter de Keyserista (arkkitehti ja kuvanveistäjä, 1595–1676), Willem de Keyserista (1603– noin 1674) ja Thomas de Keyserista (taidemaalari) tuli taiteilijoita. Keyser oli huonekalupuuseppämestari Cornelis Dirxzoon de Keyserin poika. Hänen opettajiaan olivat kuvanveistäjä Cornelis Bloemaert ja taidemaalari Abraham Bloemaert. Myös Keyser teki maalauksia. Keyser oli hollantilaisen täysrenessanssin merkittävin taiteilija. Hänen ansiostaan Hollannin renessanssiarkkitehtuuri sai sille ominaisen leiman. Hänen merkittävimpiä töitään on kirkkojen ohella Haarlemmerpoort Amsterdamissa, Amsterdamin Pörssi, Itä-Intian kauppakomppanian talo Amsterdamissa. Hänen merkittävimpiä veistoksiaan on Vilhelm I Oranialaisen hautamuistomerkki Delftin Nieuwe kerkissä (Ursulakirkko). ==Lähteet== *Nordisk Familjebok Luokka:Alankomaalaiset arkkitehdit Luokka:Alankomaalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1565 syntyneet Luokka:Vuonna 1621 kuolleet
Abiam

Abiam oli Juudan kuninkaana isänsä Rehabeamin jälkeen, todennäköisesti vuodet 913–910 eaa. Raamattu kertoo hänen tulleen kuninkaaksi 18-vuotiaana ja hallinneensa kolme vuotta. Lisäksi Raamattu kertoo: Abiam syyllistyi kaikkiin niihin synteihin, joita hänen isänsä oli tehnyt...niin kauan kuin Abiam eli, Rehabeamin suku oli sodassa Jerobeamia vastaan...sitten hän meni lepoon isiensä tykö...hänen jälkeensä tuli kuninkaaksi hänen poikansa Asa. Tästä voidaan päätellä, että Abiam soti koko hallituskautensa Jerobeamia vastaan. Historiallisia faktoja hänestä ei tiettävästi ole. == Lähteet == * 1.Kun.15:1–8 Luokka:Juudan kuninkaat
Brett Emerton

Brett Michael Emerton (s. 22. helmikuuta 1979) on australialainen jalkapalloilija, joka on pelannut muun muassa Australian jalkapallomaajoukkueessa ja Blackburn Roversissa, Englannissa. Hän pelasi Australian riveissä vuoden 2006 jalkapallon MM-kisoissa kaikissa alkulohko- otteluissa mutta joutui ulosajetuksi Kroatia-ottelussa eikä päässyt neljännesvälieräotteluun. Kaikkiaan hän pelasi urallaan 96 maaottelua ja teki niissä 20 maalia. == Lähteet == Luokka:Australialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asa (kuningas)

Asa oli Juudan kuningas. Hän tuli kuninkaaksi isänsä Abiamin jälkeen ja hallitsi Raamatun mukaan neljäkymmentä vuotta eli todennäköisesti vuodet 910–870 eaa. Raamattu kertoo hänestä: Asa teki sitä, mikä on oikein Herran silmissä...hän puhdisti maan haureutta aiheuttavista pyhäkköpalvelijoista...jopa riisti äidiltä Maakalta kuningataräidin aseman...Asa ja Israelin kuningas Baesa sotivat keskenään niin kauan kuin elivät...Hänen jälkeensä tuli kuninkaaksi hänen poikansa Josafat. Lisäksi Raamattu paljastaa Asan solmineen liiton Syyrian kuninkaan Ben-Hadadin kanssa, kun Baesa oli hyökännyt Juudaan. Tämän jälkeen Syyria hyökkäsi Israeliin ja Juuda vapautui Baesasta. == Lähde == * Ensimmäinen kuninkaiden kirja 15:9–24 Luokka:Juudan kuninkaat
Peräaukon syöpä

Peräaukon syöpä on harvinainen syöpätauti, jossa pahanlaatuinen kasvain kehittyy peräaukon alueelle. Sairaus on hieman yleisempi naisilla kuin miehillä. Havaittuja peräaukon syövän riskitekijöitä ovat papilloomavirus, jatkuvat anaaliyhdynnät, tupakointi sekä jo olemassa olevat pitkäaikaiset terveysongelmat peräaukon alueella. Tupakoitsijoilla sairastumisriski on peräti nelinkertainen muuhun väestöön verrattuna.http://www.cancer.org/docroot/CRI/content/CRI_2_2_2X_What_causes_anal_cancer_47.asp?sitearea= Peräaukon syöpää pyritään yleensä hoitamaan leikkauksilla, sädehoidolla ja kemoterapialla. Kaikkiaan miehistä noin 61 prosentin ja naisista 73 prosentin arvioidaan selviytyvän peräaukon syövästä.http://www.cancer.org/docroot/CRI/content/CRI_2_2_4X_Treatment_for_anal_cancer_47.asp?sitearea= Oireita saattavat olla verenvuoto ja kipu.http://www.cancerbackup.org.uk/Cancertype/Anal/Analcancer == Lähteet == Luokka:Syöpätaudit