Itsenäisyyspäivän vastaanotto

Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, epävirallisesti Linnan juhlat (ruots. Fest på Slottet), on tasavallan presidentin vuosittain Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta järjestämä juhla, jonne kutsutaan valtion, kuntien, talouselämän ja järjestökentän edustajia sekä erinäisiä vuoden aikana ansioituneita henkilöitä, kuten taiteilijoita ja urheilijoita. Juhla järjestetään Presidentinlinnassa Helsingissä. == Historia == ===Juhlat kasvavat=== Itsenäisyyspäivän juhlaperinne sai alkunsa vuonna 1919. Iltapäivävastaanoton isäntänä oli presidentti K. J. Ståhlberg, ja emäntänä oli hänen tyttärensä, 23-vuotias Aino Ståhlberg. Vastaanotto kesti tunnin, ja vieraita oli noin 150. Tarjoilulla oli kahvia ja virvokkeita Presidentinlinnan Goottilaisessa salissa. Ensimmäinen iltajuhlamuotoinen vastaanotto pidettiin vuonna 1922, jolloin ohjelmassa olivat myös kättelyseremonia ja tanssi. Ensimmäisellä kieltolain kumoamisen jälkeisellä vastaanotolla 1934 alettiin tarjoilla myös alkoholijuomia. Presidentti Kyösti Kallion aikaan uskonnollisuus näkyi juhlissa 1937 ja 1938, jolloin ei tanssittu eikä tarjoiltu alkoholia. Presidentti J. K. Paasikiven aikana juhlissa alettiin tarjota boolia, musiikkia ja tanssia. Juhlista tehtyjä lyhytelokuvia esitettiin elokuvateattereissa ennen varsinaista elokuvan esitystä. Toimittajat päästettiin raportoimaan itsenäisyyspäivän vastaanottoa ensimmäistä kertaa vuonna 1949. Ensimmäinen suora televisiolähetys Presidentinlinnasta nähtiin itsenäisyyspäivänä 1967. Presidentti Urho Kekkosen puolison Sylvin vaikutuksesta linnaan kutsuttiin vuonna 1966 kirjailijoita ja taiteilijoita, joiden kanssa hän keskusteli Keltaisessa salongissa. Linnan juhlissa oli kutsuvieraita parhaimmillaan jopa 2 300 henkeä. Vuonna 1968 juhlissa oli erikoisuutena letkajenkka. Kansaa kiinnosti erityisesti vuonna 1978, kenen kanssa neljää vuotta aiemmin leskeksi jäänyt presidentti Kekkonen tanssi (Satu Östring-Procopén). Mauno Koiviston tultua tasavallan presidentiksi vuonna 1982 linnan juhlia isännöi pitkästä aikaa pariskunta ja myös "tasavallan prinsessa", tytär Assi, joka aloitti muodissa olleen tiputanssin. Presidentin puoliso Tellervo olisi muuttanut iltajuhlan iltapäivän kahvihetkeksi, mutta antoi periksi kohdattuaan vahvaa vastarintaa. Presidentti Martti Ahtisaaren aikana Keltaiseen salonkiin tuli jazzmusiikki, tarjontaan tulivat suolapalat ja maakuntaruoat sekä viinit. === Vuodet ilman juhlia === Presidentti- instituution ohella eivät juhlatkaan olleet vakiintuneet vielä 1930-luvun alussa. Tästä on osoituksena, ettei vuonna 1931 järjestetty vastaanottoa samalle kuulle osuneen presidentti P. E. Svinhufvudin syntymäpäivän johdosta. Itsenäisyyspäivälle 1932 vuorostaan oli sovittu Ruotsin kruununprinssin vierailu. 1930-luvun lama esti vuonna 1933 juhlimisen tarjottaviksi aiottujen ainesosien niukkuuden vuoksi, vaikka samalla tulikin osoitettua solidaarisuutta laman kanssa kamppaileville tavallisille kansalaisille. Pisin katkos juhlaperinteeseen tuli toisen maailmansodan myötä, kun juhlat jäivät pitämättä seitsemästi 1939–1945. Vuonna 1939 järjestettiin kuitenkin Kämpissä koruton itsenäisyyspäivätilaisuus, johon kutsuttiin vieraiksi johtavia poliitikkoja ja ulkomaisia toimittajia arkipuvussa. Tarjolla oli vain kakkuja ja kahvia. Risto Ryti ja Gustaf Mannerheim eivät koskaan isännöineet juhlia. Itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa on jäänyt pitämättä: * 1926 presidentti Lauri Kristian Relanderin sairausRelander, Lauri Kristian (1883–1942) Kansallisbiografia, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura * 1931 presidentti Pehr Evind Svinhufvudin 70-vuotissyntymäpäivän läheisyys (15. joulukuuta) * 1932 Ruotsin kruununprinssi Gustaf Adolfin valtiovierailu * 1933 talouslama * 1939 talvisota * 1940 presidentti Kyösti Kallion sairausKallio, Kyösti (1873–1940) Kansallisbiografia, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura * 1941–1942 jatkosota * 1943 Risto Rytin johdolla juhlat pidettiin Turun palokunnantalolla * 1944 Lapin sota * 1945 presidentti Gustaf Mannerheimin sairausMannerheim, Gustaf (1867–1951) Kansallisbiografia, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura * 1952 presidentti J. K. Paasikiven sairaus * 1972 Presidentinlinnan korjaustyöt: juhlavastaanotto Finlandia-talossa, isäntänä pääministeri Kalevi Sorsa, vieraana myös presidentti Urho Kekkonen * 1974 presidentti Urho Kekkosen puolison Sylvi Kekkosen kuolema 2. joulukuuta * 1981 presidentti Urho Kekkosen sairaus: juhlavastaanotto Finlandia-talossa, isäntänä pääministerin sijaisena toiminut sisäasiainministeri Eino Uusitalo, koska vieraana myös ollut pääministeri Mauno Koivisto hoiti tasavallan presidentin tehtäviä * 2013 Presidentinlinnan peruskorjaus: juhlakonsertti ja -vastaanotto (ilman tanssiaisia) Tampere-talossa TampereellaItsenäisyyspäivän konsertti vie matkalle suomalaiseen mielenmaisemaan Itsenäisyyspäivän juhlakonsertti ja vastaanotto, Tapahtumat, Suomen tasavallan presidentti * 2020 koronaviruspandemia: juhlavastaanoton sijaan televisiolähetys Presidentinlinnasta ja eri puolilta Suomea *2021 koronaviruspandemian johdosta == Kutsutut == Itsenäisyyspäivän vastaanotolle kutsutaan nykyisin noin 1 800 vierasta. Osa kutsutaan asemansa puolesta: jokavuotisen kutsun saavat valtioneuvoston jäsenet, kansanedustajat, diplomaatit, piispat, Euroopan parlamentin suomalaisjäsenet, yliopistojen kanslerit ja rehtorit, kenraalit ja oikeuslaitoksen ylimmät virkamiehet. Myös aiemmat presidentit, pääministerit ja eduskunnan puhemiehet kuuluvat vakiovieraiden listalle. Martti Ahtisaaren presidenttikaudella tuli tavaksi kutsua Mannerheim-ristin ritarit aina paikalle, aikaisemmin Mauno Koivisto oli kutsunut heidät vuonna 1987. Valtion ylimpien virkamiesten kohdalla kutsuvuorot kiertävät; kutsu saattaa osua kohdalle joka toinen tai kolmas vuosi. Joka vuosi noin kolmasosa vieraista saa kutsun ensimmäistä kertaa. Linnaan on ollut tapana kutsua esimerkiksi merkittävimmät elinkeinoelämän ja kulttuurin vaikuttajat sekä vuoden aikana menestyneet suomalaiset urheilijat ja taiteilijat. Viihdetaiteilijoiden määrä lisääntyi presidentti Tarja Halosen aikana huomattavasti. Vuonna 2009 kutsuihin liitettiin turvallisuussyistä siru, joka sisältää presidentinlinnan lausunnon mukaan kutsutun henkilötiedot. Tilaisuuden pukukoodi on hyvin juhlava: kutsukortissa kehotetaan pukeutumaan "frakkiin ja juhlapukuun". Kunniamerkkejä voi pitää alkuperäisessä koossaan. Miehillä tumma puku − ei kuitenkaan smokki − voi korvata frakin; naisilla "juhlapuku" etiketin mukaisesti tarkoittaa täyspitkää, juhlavasta materiaalista valmistettua leninkiä arvokoruin. Taiteilijoille on tavattu antaa vapauksia pukukoodissa. Papit, poliisit ja muut viranomaiset esiintyvät virka-asujensa juhlaversioissa. Sekä miehet että naiset voivat halutessaan pukeutua myös kansallispukuun, jonka kanssa ei voi käyttää kunniamerkkejä. . Pukeutumisasiantuntijoiden mukaan kansallispuku on itsenäisyyden juhlaan paras mahdollinen asu. Kansallispuku on sekä etiketin mukainen että Suomen kansallista identiteettiä korostava. Presidentti Urho Kekkonen otti vanhana urheilumiehenä tavaksi kutsua menestyneitä urheilijoita vuosittain itsenäisyyspäivän vastaanotolle. Kekkosen kaudella vieraina oli myös runsaasti eri alojen taiteilijoita. Vuodesta toiseen nähtyjä olivat muiden muassa näyttelijät Ella Eronen, Tauno Palo, Tarmo Manni, Tea Ista, Birgitta Ulfsson, Lasse Pöysti ja Eeva-Kaarina Volanen, kirjailijat Mika Waltari, Väinö Linna, Eeva Joenpelto ja Christer Kihlman sekä kuvataiteilijat Essi Renvall, Tapio Wirkkala, Timo Sarpaneva, Kain Tapper ja Reidar Särestöniemi. Aikanaan suuri tapaus oli vuoden 1952 Miss Universumin Armi Kuuselan ja hänen puolisonsa Virgilio Hilarion vierailu vuoden 1962 vastaanotolla. Vuoden 1964 vastaanotolla tanssittiin ajan muotitanssia letkajenkkaa.Riika Kuuskoski: Ja hovi hyppi! Ilta-Sanomat 5.12.2018, Plus-liite s. 20–21. Helsinki: Sanoma Media. Presidentti Mauno Koivisto halusi isännöimissään itsenäisyyspäivän juhlissa toisaalta korostaa jatkuvuutta, toisaalta sanoutua irti Kekkosen kauden epädemokraattisista tavoista. Koivisto ei halunnut luoda omaa seurapiiriä, eikä linnassa enää vuodesta 1982 lähtien juuri nähty Kekkosen "hoviin" kuuluneita. Niinpä vuoden 1982 vieraslistalta puuttuivat muiden muassa Lasse Pöysti, Timo Sarpaneva, Sylvi Salonen, Tarmo Manni ja Rauni Luoma; sen sijaan huomiota herättäneimpiä vieraita oli kenraaliluutnantti, sotien aikainen päämajoitusmestari A. F. Airo puolisoineen.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1984, s. 32. Helsinki: Otava, 1983. Koiviston kaudella luovuttiin myös Kekkosen aikana vakiintuneesta tavasta kutsua entiset ulkoministerit itsenäisyyspäivän vastaanotolle, eikä vieraiden joukossa myöskään enää nähty ulkoministeriössä vahvasti vaikuttanutta Anita Hallamaa. Tellervo Koivisto ehdotti vuonna 1983 pukukoodin keventämistä siten, että miesten juhlapukuna voisi olla smokki, mutta konservatiiviset herravieraat tyrmäsivät ajatuksen.Riika Kuuskoski: Uudet herrat, uudet narrit. Ilta-Sanomat 5. joulukuuta 2018, Plus-liite s. 30. Helsinki: Sanoma Media. Presidentti Martti Ahtisaari kutsui heti ensimmäiselle itsenäisyyspäivän vastaanotolleen vuonna 1994 40 työttömien edustajaa ja paljon maakuntamatkoillaan tapaamiaan henkilöitä. Kutsuja saivat Ahtisaaren kaudella myös pienten ja keskisuurten yritysten edustajat. Diplomaattitaustainen Ahtisaari kutsui linnaan myös entistä enemmän suurlähettiläitä, mikä aiheutti paineita tarjoilun parantamiseen. Lisäksi Ahtisaaren kaudella palasivat linnaan Kekkosen aikana karsitut musiikkiesitykset, ja esiintyjinä pienissä huoneissa nähtiin muiden muassa Jukka Perko, Severi Pyysalo ja Lenni-Kalle Taipale. 1990-luvun aikana linnan juhlien lieveilmiöksi muodostuivat "eliitin juhlia" vastustavien anarkistien mielenosoitukset Presidentinlinnan ulkopuolella.Riika Kuuskoski: Kun Eeva suukon sai.... Ilta-Sanomat 5. joulukuuta 2018, Plus-liite s. 38–39. Helsinki: Sanoma Media. Vuoden 2021 juhliin oli tarkoitus osallistua vain kymmenesosa normaalista vierasmäärästä, eli 200 henkeä puolisot mukaan luettuina. Pukukoodina olisi ollut vain tumma puku ja juhlissa ei olisi kätelty. Vieraina olisi ollut pääasiassa terveydenhoidon ammattilaisia sekä kulttuurin ja urheilumaailman vaikuttajia. Kutsut juhliin ehdittiin jo lähettää, mutta juhlat peruttiin 25. marraskuuta 2021 heikentyneen koronatilanteen johdosta. Vuonna 2024 veteraaneille ja lotille järjestettiin oma erillinen juhlansa presidentinlinnassa heidän omansa pyynnöstään. == Seremonia == Perinteisesti kaikki juhlavieraat kättelevät presidenttiä sisään tullessaan. Sisääntulomusiikin aloittaa Sibeliuksen Jääkärimarssi. Ensimmäisenä saavutaan presidentinlinnan Mariankadun puoleisesta ovesta ja kättelyn aloittavat ritarijärjestyksessä sotaveteraanit. Presidenttiä kättelevät ensimmäisenä Mannerheim-ristin ritarit. Maanpuolustuskorkeakoulun kadettien kunniavartiosto seisoo miekkoineen rivissä. Sotaveteraanien jälkeen kättelyjärjestys on vapaa riippuen vieraiden saapumisesta: kansanedustajia, julkisuuden henkilöitä, urheilijoita, elinkeinoelämän vaikuttajia, erilaisten järjestöjen, tieteen ja taiteen edustajia jne. Sisääntulo jatkuu Pohjoisesplanadin puoleiselta ovelta, josta on saavuttu yleensä seuraavassa järjestyksessä: # piispat suurimman suomalaiskirkon arkkipiispan johdolla # Ahvenanmaan maakuntapäivien ja Saamelaiskäräjien edustajat # kenraalikunta # suurristin komentajat # oikeuslaitoksen presidentit, oikeusneuvokset ja syyttäjälaitoksen edustajat # Suomen Akatemian jäsenet, jota seuraavat yliopistojen kanslerit ja rehtorit # aiemmat eduskunnan puhemiehet ja aiemmat pääministerit # valtioneuvosto protokollan mukaisessa järjestyksessä; pääministeri, valtiovarainministeri, ulkoministeri, jne., viimeisenä oikeuskansleri # eduskunnan puhemies, varapuhemiehet ja sihteeristö # diplomaattikunta, virkaiältään vanhimmasta alkaen, suurlähettiläät sekä kansainvälisten järjestöjen edustajat # entiset tasavallan presidentit Kättelyn päätteeksi presidentit puolisoineen asettuvat yhteisvalokuvaan. Linnassa tarjottavan boolin sisältö on ollut salaisuus. Kättelyn ja kahvittelun jälkeen seuraa tanssit: ensimmäinen tanssi on perinteisesti valssi, jonka aloittaa presidentti. == Julkisuus == ===Lehdistö=== Tavallista on, että useita viikkoja ennen juhlia lehdistössä arvaillaan kutsuttujen julkisuuden henkilöiden nimiä, naisten iltapukuja ja sitä, kenen partnerin kanssa juhliin saavutaan. Naisten iltapuku voi olla teetetty suunnittelijalla erityisesti kyseistä juhlaa varten. ===Yleisradio=== Vuonna 1949 kuultiin ensimmäinen, Yleisradion tekemä suora radiolähetys juhlista. Ensimmäinen televisiolähetys tapahtui vuonna 1957 (nimellä Itsenäisyytemme 40-vuotisjuhla), mutta suoria lähetykset ovat olleet vuosina 1967 ja 1968 sekä vuodesta 1982 lähtien. Kaudella 1969–1980 järjestetystä kymmenestä vastaanotosta esitettiin vain leikattuja koosteita, sillä ajan ilmapiirin vuoksi ei haluttu korostaa eliitin juhlimista. Sen sijaan 2000-luvun suorissa televisioinneissa on usean televisiokameran välityksellä seurattu vieraana olevien, erityisesti julkisuuden henkilöiden, tunnelmia. Esimerkiksi vuonna 2008 linnan juhlat olivat vuoden katsotuin televisio-ohjelma: lähetys keräsi yli puolitoista miljoonaa katsojaa, ja vuonna 2009 juhlat keräsivät yli 2,2 miljoonaa katsojaa. == Itsenäisyyspäivän vastaanoton tv-lähetykset == ===Tv- lähetykset vuosina 1957–1966=== * Ensimmäisessä televisiolähetyksessä 6.12.1957 selostajina toimivat Saara Palmgren ja Niilo Tarvajärvi.hs.fi (tilaajille) Tällöin ei vielä ollut ulkolähetysautoa, joten ns. ala-studion koko tekniikka siirrettiin VR:ltä vuokratulla vaunulla Presidentinlinnaan. Puolet tarkkaamosta oli linnan parvekkeella, puolet vaunussa (Yle:n Pentti Pesarin haastattelun mukaan, 25.10.1999). * 6.12.1958 Pesarin mukaan juhlat kuvattiin ulkolähetysautolla suorana lähetyksenä ilman taltiointia. Radiokuuntelija -lehdessä lähetyksestä kuitenkaan ei ollut merkintää. Tv- uutisten uutisohjelma Kamerakierrokseen 186 vuodelta 1958 sisältyy uutisjuttu Linnan juhlista.Radiokuuntelija, Radio- ja tv-lehti, ohjelmaviikko 6.12.–13.12.1959 * 6.12.1959 Vastaanotto Tasavallan Presidentin linnassa lähetettiin suorana lähetyksenä, ei taltiointina. Selostajina Inkeri Hämäläinen, Maire Walden ja Mikko Pohtola, ohjaus Heikki Packalén.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1960 esitystietojen mukaan Vastaanottoa Tasavallan Presidentin linnassa seurattiin suorana lähetyksenä (ei taltiointia) kahdella kielellä klo 19.20–21.10. ja n. 21.40–23.00. Selostajina Pirkko Aro ja Niilo Tarvajärvi (suomi) ja Enzio Sevón (ruotsi). Ohjaus Heikki Packalén. hs.fi (tilaajille) * 6.12.1961 Itsenäisyyspäivän vastaanotto tasavallan presidentin linnassa lähetettiin kello 20.00–21.15. Selostajina Inkeri Hämäläinen ja Poppe Berg, ohjaus Carl Mesterton.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1962 vastaanotto lähetettiin esitystietojen mukaan kello 19.50–21.30, selostajista ei ole tietoa.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1963 vastaanotto lähetettiin esitystietojen mukaan kello 19.30–20.35.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1964 vastaanotto lähetettiin esitystietojen mukaan kello 19.35–20.30 ja vielä uusintana illan päätteeksi kello 21.55–22.45.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1965 vastaanotto lähetettiin esitystietojen mukaan kello 19.35–20.45 ja 21.30–21.45. Lähetystä selostivat Kyllikki Stenros, Jukka Rusi ja Harry Granberg.hs.fi (tilaajille) * 6.12.1966 vastaanotto lähetettiin esitystietojen mukaan kello 19.20–20.45.hs.fi (tilaajille) Vuodesta 1960 alkaen juhlien esittäminen suorana tv-lähetyksenä vakiintui, kunnes 6.12.1967 tehtiin ensimmäinen televisiotaltiointi, samoin 1968 juhlat lähetettiin, ja niistä on tv- taltiointi. Vuosina 1969–1979 ei ollut suoria lähetyksiä linnasta. 1970-luvulta Linnan juhlista Yleisradiolla on materiaalia työnauhojen muodossa. Lähetetyt ohjelmat olivat ilmeisesti 15 minuutin mittaisia, mutta niitä ei ollut joka vuosi. Tällä ajanjaksolla juhlat ovat esiintyneet uutisissa. ===Suorat tv-lähetykset vuosina 1967–1968 ja vuodesta 1983 lähtien=== Vuosi Lähetysaika Selostajat Katsojakeskiarvo 1967 19.15–21.00hs.fi (tilaajille) Jukka Rusi, Kyllikki Stenros ja Juhani Lehtola 1968 19.30–20.45hs.fi (tilaajille) Liisa Laine, Seppo Tikka ja Juhani Lehtola (suomi) Astrid Gartz ja Harry Granberg (ruotsi) (Suomenkielinen selostus TV-ohjelma 1:ssä ja ruotsinkielinen selostus TV-ohjelma 2:ssa) 1983 20.50–22.05hs.fi (tilaajille) (kello 21.40 lähetys vaihtui ruotsinkieliseksi) Eva Polttila ja Antero Kekkonen (suomi) Astrid Gartz ja Harry Granberg (ruotsi) 1984 20.50–21.45hs.fi (tilaajille) Leif Salmén (suomi) ja Astrid Gartz (ruotsi) 1985 19.20–19.30 ja 20.50–21.45hs.fi (tilaajille) Leif Salmén (suomi) ja Gunilla Löfstedt- Söderholm (ruotsi) 1986 19.35–20.15 ja 21.00–21.30hs.fi (tilaajille) Jyrki Koulumies ja Raija Massala (suomi) Susanna Ginman ja Kristofer Gylling (ruotsi) 1987 19.40–20.30 ja 21.00–21.40hs.fi (tilaajille) Raija Massala, Eva Polttila ja Jussi Mäkelä (suomi) Lena Boström ja Gunilla Löfstedt-Söderholm (ruotsi) 1988 Ei suoraa lähetystä radio- ja tv-toimittajien lakon 30.11.–21.12.1988 vuoksi, MTV esitti kuitenkin oman koosteensa 7.12. kello 19.30–20.30, selostajina Leena Rousek ja Jouni Karakorpihs.fi (tilaajille) 1989 19.40–20.30 ja 20.45–21.30hs.fi (tilaajille) Sinikka Siekkinen ja Leo Lehdistö (suomi) Melita Tulikoura ja Marianne Carlsson (ruotsi) 1 970 000Mitä Missä Milloin 1991. Otava 1990, s. 422 ISBN 951-1-11421-2 1990 19.45–20.30 ja 20.45–21.15hs.fi (tilaajille) Riikka Uosukainen, Ralf Friberg ja Leo Lehdistö (suomi) Melita Tulikoura ja Marianne Carlsson (ruotsi) 2 206 000Mitä Missä Milloin 1992. Otava 1991, s. 445 ISBN 951-1-11839-0 1991 19.45–20.30 ja 20.45–21.15hs.fi (tilaajille) Seija Wallius ja Ilpo Ropponen (suomi) Marianne Carlsson (ruotsi) 1992 19.00–20.30 ja 20.50–21.30hs.fi (tilaajille) Aarre Elo, Seija Wallius ja Jorma Melleri (suomi) Marianne Carlsson ja Erik Bäckman (ruotsi) 1 960 000Heikki Hellman: Koko illan ilo? Kolmoskanava ja television kaupallistuminen Suomessa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2012, s. 349 ISBN 978-952-222-339-5 1993 19.00–20.30 ja 20.45–21.30hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys TV2:ssa kello 18.55–21.15) Helena Hiilivirta, Hannu Vilpponen ja Leo Lehdistö (suomi) Joan Harms, Kristofer Gylling, Jutta Zilliacus, Melita Tulikoura ja Anna Savonius (ruotsi) 1994 18.55–20.30 ja 20.45–21.30hs.fi (tilaajille) Mirja Pyykkö, Seppo Toivonen, Harri Vänskä ja Jussi Lähde (suomi) Melita Tulikoura ja Pontus Dammert (ruotsi) 1995 19.00–20.30 ja 20.50–21.45hs.fi (tilaajille) Mirja Pyykkö, Ilpo Ropponen ja Seppo Toivonen (suomi) Bengt Jansén ja Åsa Nylund (ruotsi) 1996 18.45–20.30 ja 20.45–22.00hs.fi (tilaajille) Petteri Ahomaa ja Inari Uusimäki (suomi) Åsa Nylund, Jutta Zilliacus ja Gunilla Löfstedt-Söderholm (ruotsi) 1997 18.50–20.30 ja 20.45–22.15hs.fi (tilaajille) Riitta Pihlajamäki, Hannu Lehtilä ja Tarmo Ropponen (suomi) Bengt Jansén (ruotsi) 1 614 000Mitä Missä Milloin 1999. Otava 1998, s. 448 ISBN 951-1-15488-5 1998 18.50–20.30 ja 20.45–22.15 hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys TV2:ssa kello 18.50–21.05) hs.fi (tilaajille) Tarmo Ropponen, Riitta Pihlajamäki, Hannu Lehtilä ja Petri Jauhiainen (suomi) Marianne Carlsson ja Dan-Erik Ekholm (ruotsi) 1 905 000Mitä Missä Milloin 2000. Otava 1999, s. 424 ISBN 951-1-15503-2 1999 18.50–20.30 ja 20.45–22.15hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys TV2:ssa kello 18.50–21.05) hs.fi (tilaajille) Eva Polttila, Tarmo Ropponen ja Jaakko Selin (suomi) Ei tietoa ruotsinkielisistä selostajista 2000 18.50–20.30 ja 20.45–22.05hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys TV2:ssa kello 18.50–21.10)hs.fi (tilaajille) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen, Hannu Lehtilä, Jyri Rantala ja Jaakko Selin (suomi) Marianne Carlsson, Christian Forsberg ja Jutta Zilliacus (ruotsi)Yle Areena 1 931 000Mitä Missä Milloin 2002. Otava 2001, s. 417 ISBN 951-1-17635-8 2001 18.50–20.30 ja 20.45–22.15hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys klo 18.50–21.10)hs.fi (tilaajille) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen ja Jaakko Selin (suomi) Christian Forsberg, Bengt Jansén ja Jutta Zilliacus (ruotsi)Yle Areena 2 150 000Mitä Missä Milloin 2003. Otava 2002, s. 358 ISBN 951-1-18085-1 2002 18.50–20.30 ja 20.45–22.15hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys klo 18.55–21.30)hs.fi (tilaajille) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen ja Jaakko Selin (suomi) Susanna Sjöstedt, Caj Rönning ja Jutta Zilliacus (ruotsi) 2 124 000Mitä Missä Milloin 2004. Otava 2003, s. 341 ISBN 951-1-18590-X 2003 18.50–20.30 ja 20.45–22.15hs.fi (tilaajille) (FST:n lähetys klo 18.50–21.50)hs.fi (tilaajille) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Ann-Kristin Schevelew, Laura Kolbe ja Caj Rönning (ruotsi) 2 051 000Mitä Missä Milloin 2005. Otava 2004, s. 345 ISBN 951-1-19469-0 2004 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST:n lähetys klo 18.50–21.50) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Ann-Kristin Schevelew, Laura Kolbe ja Caj Rönning (ruotsi) 2 173 000Mitä Missä Milloin 2006. Otava 2005, s. 363 ISBN 951-1-20203-0 2005 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST:n lähetys klo 18.50–21.50) Marjukka Havumäki, Tarmo Ropponen, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Ann-Kristin Schevelew, Laura Kolbe, Lena Boström ja Johan Portin (ruotsi) 2 276 000Mitä Missä Milloin 2007. Otava 2006, s. 352 ISBN 978-951-1-21080-1 2006 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST5:n lähetys klo 18.50–21.50) Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Ann-Kristin Schevelew ja Johan Portin (ruotsi) 2 158 000Mitä Missä Milloin 2008. Otava 2007, s. 355 ISBN 978-951-1-21207-2 2007 18.50–20.30 ja 20.45–22.15 (FST5:n lähetys klo 18.50–22.00)Telkussa.fi Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Gunilla Löfstedt-Söderholm ja Johan Portin (ruotsi) 1 943 000Mitä Missä Milloin 2009. Otava 2008, s. 349 ISBN 978-951-1-21966-8 2008 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST5:n lähetys klo 18.50–22.00) Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Jaakko Selin (suomi) Gunilla Löfstedt-Söderholm ja Johan Portin (ruotsi) 1 748 000 2009 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST5:n lähetys klo 18.50–22.00) Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Hanna Sarén (suomi) Pia-Maria Lehtola, Kerstin Kronvall ja Johan Portin (ruotsi) 2 200 000 2010 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST5:n lähetys klo 18.50–22.05) Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Hanna Sarén (suomi) Ei tietoa ruotsinkielisistä selostajista 2 123 000 2011 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (FST5:n lähetys klo 18.50–22.05) Marjukka Havumäki, Matti Rönkä, Ari Hakahuhta, Tytti Sulander ja Hanna Sarén (suomi) Pia-Maria Lehtola, Marko Hietikko ja Ted Urho (ruotsi) 2 324 000 2012 18.50–20.30 ja 20.45–22.15Telkussa.fi (Yle Femin lähetys klo 18.50–22.05) Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Jaakko Selin (suomi) Pia-Maria Lehtola, Marko Hietikko ja Magnus Swanljung (ruotsi) 2 189 000 2013 17.15–18.30, 18.35–20.30 ja 20.40–21.30Telkussa.fi (Yle Femin lähetys klo 17.15–20.20 ja 20.25–21.30) Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Jaakko Selin (suomi) Pia-Maria Lehtola, Marko Hietikko ja Magnus Swanljung (ruotsi) 2 045 000 2014 18.15–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi (Yle Femin lähetys klo 18.50–22.30) Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Jaakko Selin (suomi) Pia-Maria Lehtola, Marko Hietikko ja Magnus Swanljung (ruotsi) 2 147 000 2015 18.55–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi (Yle Femin lähetys klo 18.50–22.05) Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Marja Sannikka ja Jaakko Selin (suomi) Matilda Gyllenberg, Marko Hietikko, Magnus Swanljung ja Pia-Maria Lehtola (ruotsi) 2 472 000 2016 18.50–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi (Yle Femin lähetys klo 18.50–22.05) Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Marja Sannikka ja Jaakko Selin (suomi) Marko Hietikko, Magnus Swanljung, Matilda Gyllenberg ja Pia-Maria Lehtola (ruotsi) 2 610 000 2017 18.55–20.30 ja 20.40–22.20Telkussa.fi Piia Pasanen, Jussi-Pekka Rantanen, Marja Sannikka ja Jaakko Selin (suomi) Matilda Gyllenberg, Ted Urho ja Jonas Jungar (ruotsi) 2 660 000 2018 18.55–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Sami Sykkö (suomi) Matilda Gyllenberg, Magnus Hertzberg ja Ted Urho (ruotsi) 2 440 000 2019 18.55–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Sami Sykkö (suomi) Matilda Gyllenberg, Ann-Christine Karhu ja Jonas Blomqvist (ruotsi) 2 280 000 2020 19.30–20.30 ja 20.40–22.00Telkussa.fi Juontajat Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen, Susani Mahadura ja Daniel Olinhttps://yle.fi/aihe/artikkeli/2020/12/06/kaikkien- aikojen-puvut-katsojien-juhlintakuvat-ja-koskettavat-kohtaamiset-tassa (ei perinteistä kättelyä koronaviruspandemian vuoksi) 1 613 000 2021 19.15–20.30Telkussa.fi Juontajat Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen, Kreeta- Maria Kivioja ja Daniel Olinhttps://yle.fi/aihe/a/20-10001700 (ei perinteistä kättelyä koronaviruspandemian vuoksi) 1 347 000 2022 18.50–20.30 ja 20.40–22.15Telkussa.fi Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Sami Sykkö (suomi) Matilda Gyllenberg, Jonas Blomqvist ja Silja Sahlgren-Fodstad (ruotsi) 2 060 000 2023 2024 18.45–20.30 ja 20.40–22.15TV-ohjelmat perjantaina 6.12.2024 - Telsu.fi Milla Madetoja, Jussi- Pekka Rantanen, Ari Hakahuhta ja Sami Sykkö (suomi) Matilda Gyllenberg, Jonas Blomqvist ja Märta Nummenmaa (ruotsi) Vuonna 1980 Linnan juhlista lähetettiin 40 minuutin ohjelma kello 20.45–21.25 (selostajina Mirja Pyykkö ja Antero Kekkonen)hs.fi (tilaajille) ja vuonna 1982 45 minuutin katsaus kello 20.45–21.30 (selostajina Eva Polttila ja Antero Kekkonen, ohjaajana Ritva Kuusisto)hs.fi (tilaajille). Vuonna 1981 juhlia ei järjestetty lainkaan presidentti Kekkosen sairastumisen takia. Vuodesta 1983 alkaen Itsenäisyyspäivän vastaanotto tasavallan presidentin linnassa on lähetetty vuosittain (lukuun ottamatta vuonna 1988, jolloin radio- ja tv-toimittajien lakko 30.11.–21.12.1988 esti lähetyksen). Vuosina 1993, 1994 ja 1998–2016 lähetettiin erillinen ruotsinkielinen lähetys Fest på slottet samanaikaisesti toisella kanavalla (vuosina 1993, 1994 ja 1998–2000 Yle TV2:lla osana FST:n ohjelmaosuutta, vuosina 2001–2006 sekä Yle TV2:lla että FST:n digikanavalla ja vuosina 2007–2016 pelkästään Yle FST5:llä/Femillä). Vuodesta 2017 alkaen juhlista lähetetään yksi kaksikielinen lähetys Yle TV1:ssä. Osa haastatteluista on suomeksi ja osa ruotsiksi, ja urheilulähetysten tavoin lähetykseen voi valita ruotsinkielisen selostuksen. == Musiikki == Kättelyn aikana taustamusiikista ja myöhemmin illalla tanssimusiikista Valtiosalissa on vastannut Kaartin soittokunta. === Kaartin soittokuntaa vastaanotolla johtaneet henkilöt === Ensimmäisenä on mainittu soittokuntaa kättelyn aikana ja toisena tai kolmantena myöhemmin illalla johtanut henkilö. * 2000: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkikapteeni Raine Ampuja * 2001: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkikapteeni Raine Ampujahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default7741.html?contentid=172971&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2002: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkikapteeni Raine Ampujahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/defaultb1b8.html?contentid=173973&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2003: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan kapellimestari, musiikkimajuri Raine Ampuja ja kapteeni Heino Koistinenhttps://www.presidentti.fi/halonen/public/defaultee1b-2.html?contentid=174576&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2004: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkimajuri Raine Ampujahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default9a56-2.html?contentid=175140&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2005: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkimajuri Raine Ampujahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/defaulte895-2.html?contentid=175789&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2006: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkiyliluutnantti Sami Hannulahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default1c6a.html?contentid=176509&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2007: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Harri Saksa, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Elias Seppälä ja musiikkiyliluutnantti Sami Hannulahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default7e33-4.html?contentid=177163&contentlan;=1 * 2008: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä ja musiikkiyliluutnantti Sami Hannulahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default1c18.html?contentid=177872&contentlan;=1 * 2009: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Raine Ampuja ja musiikkikapteeni Sami Hannulahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default7a6c-2.html?contentid=181951&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2010: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Raine Ampuja ja musiikkikapteeni Sami Hannulahttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default3c46-2.html?contentid=206959&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2011: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Raine Ampuja ja musiikkikapteeni Ville Paakkunainenhttps://www.presidentti.fi/halonen/public/default8a81-2.html?contentid=235532&nodeid;=41416&contentlan;=1&culture;=fi- FI * 2012: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä, Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Raine Ampuja ja musiikkikapteeni Ville Paakkunainenhttps://www.ksml.fi/kotimaa/Suomalaiset- teot-ja-ty%C3%B6-on-Niinist%C3%B6n-ensimm%C3%A4isten-Linnan-juhlien- teema/190994 * 2013: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä ja Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Jyrki Koskinen, Tampere-talon juhlakonsertissa Tampere Filharmonian ylikapellimestari Santtu-Matias Rouvalihttps://www.menaiset.fi/artikkeli/ajankohtaista/ihmiset/itsenaisyyspaivan- juhlat-lahestyvat-nain-ilta-etenee * 2014: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Elias Seppälä ja Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Jyrki Koskinenhttps://www.presidentti.fi/uutinen/itsenaisyyspaivaa-juhlittiin- presidentinlinnassa/ * 2015: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Jyrki Koskinen ja Kaartin soittokunnan päällikkö, musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkolahttps://www.presidentti.fi/uutinen/itsenaisyyspaivan- juhlavastaanotto-6-12-2015-ilta/ * 2016: Kaartin soittokunnan päällikkökapellimestari, musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkola ja musiikkikapteeni Ville Paakkunainenhttps://www.presidentti.fi/uutinen/itsenaisyyspaivan- juhlavastaanotto-6-12-2016-suomen-vahvuudet-valokeilassa/ * 2017: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Jyrki Koskinen ja Kaartin soittokunnan päällikkökapellimestari, musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkolahttps://www.presidentti.fi/uutinen/suomi-100-juhlavuosi-huipentui- tasavallan-presidentin-itsenaisyyspaivan-juhlavastaanottoon-nettijuttu/ * 2018: Puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Jyrki Koskinen ja Kaartin soittokunnan päällikkökapellimestari, musiikkimajuri Pasi- Heikki Mikkola * 2019: Kaartin soittokunnan päällikkökapellimestari, musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkola ja musiikkimajuri Tomi Väisänenhttps://www.presidentti.fi/uutinen/itsenaisyyspaivan-juhlavastaanoton- esiintyjat-6-12-2019/ * 2022: Kaartin soittokunnan ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Pasi-Heikki Mikkola == Kuokkavierasjuhlat == 1990-luvun alusta vuoteen 2003 asti linnan juhliin liittyi aina myös mielenosoitus nimeltä kuokkavierasjuhlat. Vuonna 2006 kuokkavierasjuhlat järjestettiin jälleen. Vuonna 2013 Tampereella järjestettiin anarkistien kuokkavierasjuhlat, joissa esiintyi väkivaltaista käyttäytymistä ja kymmeniä pidätettiin. Protestoijilla oli kommandopipoja ja Timo Jutila -naamareita. Tilaisuutta oli turvaamassa 300 poliisia ja 6 poliisihevosta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == *Linnan juhlat. Yle. *Linnan juhlat Elävässä arkistossa. *Suomen Nukketaiteilijoiden teos: Linnan juhlat Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Ylen tuottamat televisio- ohjelmat