Suomalaisten nimien kirjainasu ukrainankielisessä tekstissä

Suomalaisten nimien kirjainasu ukrainankielisessä tekstissä ilmenee seuraavasta taulukosta. Taulukossa on esitetty kirjainten ja kirjainyhdistelmien ukrainankieliset vastaavuudet siinä muodossa, kuin ne on esitetty Jura Zubin Suomi–ukraina-sanakirjan (Helsingin yliopisto, 2012) liitteessä. Sanakirjan mukaan tämä translitterointikaava on laadittu ko. kirjaa varten, "eikä tekijöiden tiedossa ole aiempaa kattavaa kaavaa. Kaavan laadinnassa on pohjana käytetty suomi–venäjä-translitterointikaavaa, joka on julkaistu Kielikellossa №10 (1977). Ukrainan kielen osalta kaava pohjautuu ukrainan kielen vuoden 2007 oikeinkirjoitussäännöstöön." Transkriptiotaulukko käsittää suomalaisten nimien ohella myös Suomessa esiintyvän ruotsinkielisen nimistön kirjoittamisen ukrainan kielessä käytettävin kyrillisin aakkosin. "Kaavaa ei ole tarkoitettu Ruotsissa esiintyvien nimien translitterointiin." "Kaava on tarkoitettu käytettäväksi kaikessa ukrainankielisessä tiedonvälityksessä (mm. yksityishenkilöiden välinen viestintä, sanoma- ja aikakauslehdet, televisio, kaunokirjallisuus, tietokirjallisuus)." Kirjain tai kirjainyhdistelmä Vastine ukrainassa Käyttö ja huomautukset Esimerkkejä a а Muulloin kuin j:n jäljessä (ks. ja) Anna=Анна, Alava=Алава, Aulanko=Ауланко/Авланко Vanhoissa -ia-päätteisissä etunimissä loppu-a merkitään я:lla Maria=Марія, Sofia=Софія, Sylvia=Сілвія/Сільвія aa аа Aarne=Аарне, Aalto=Аалто, Aavasaksa=Аавасакса, Koillismaa=Койллісмаа ai ай Aili=Айлі, Kaitila=Кайтіла, Aitolahti=Айтолагті au ау Ennen vokaalia Lauerma=Лауерма au ау/ав Muissa tapauksissa Aulanko=Ауланко/Авланко b б Birgitta=Бірґітта, Backman=Бакман, Borgå=Борґо c к a, o, u:n ja konsonantin edellä sekä sanan lopussa Carita=Каріта, Eric=Ерік, Agricola=Аґрікола, Cleve=Клеве с e, i, y:n edellä Alice=Алісе, Cederberg=Седерберґ ц Tässä nimessä Fabricius=Фабріціус ch к a, o, u:n ja konsonantin edellä Christer=Крістер, Zacharias=Сакаріас, Chorell=Корелл(ь) ч e, i, y:n edellä Chydenius=Чюденіус ш Näissä nimissä Charlotta=Шарлотта, Charpentier=Шарпантьє ck к Sanan sisällä vokaalin ja toisen konsonantin välissä sekä sanan lopussa konsonantin jäljessä Backman=Бакман, Barck=Барк, Räckhals=Рекгалс кк Sanan sisällä vokaalien välissä sekä sanan lopussa vokaalin jäljessä Backas=Баккас, Rydbeck=Рюдбекк, Stackelberg=Стаккельберґ d д Daniel=Даніель, Doris=Дуріс, Davidson=Давідсон, Drumsö=Друмсе dju ю Ruots. sanan alussa Djurle=Юрле, Djupsjö=Юпше e е Muulloin kuin j:n jäljessä (ks. je) Elina=Еліна, Erkko=Еркко, Lauerma=Лауерма, Raento=Раенто, Espoo=Еспоо, Kokemäenjoki=Кокемяенйокі, Terttu=Тертту, Vieno=Віено, Helle=Гелле, Sievänen=Сіевянен, Kievi=Кіеві, Veteli=Ветелі ee ее Muulloin kuin j:n jäljessä (ks. jee) Eero=Ееро, Eerikäinen=Еерікяйнен, Eetula=Еетула, Leena=Леена, Teemu=Теему, Veera=Веера, Kitee=Кітее, Seetrimäki=Сеетрімякі ei ей Eino=Ейно, Eikkala=Ейккала, Eistilä=Ейстіля, Veikko=Вейкко, Heikkonen=Гейкконен, Heinola=Гейнола eu/ey еу/ев Eurola=Еурола/Еврола, Eura=Еура/Евра, Teuvo=Теуво/Тевво, Peuranen=Пеуранен/Певранен eä ея Pyöreälä=Пюереяля f ф Fredrik=Фредрік, Finnilä=Фінніля, Fiskars=Фіскарс g ґ a, o, u:n ja konsonantin edellä sekä sanan lopussa Gabriel=Ґабріель, Gunnar=Ґуннар, Agricola=Аґрікола, Gardberg=Ґардберґ, Grankulla=Ґранкулла ge є Ruots., yl. 1. tavussa Gestrin=Єстрін ger яр Ruots., yl. 1. tavussa Gerda=Ярда gi ї Ruots., yl. 1. tavussa Ginman=Їнман gy ю Ruots., yl. 1. tavussa Gylden=Юлден/Юльден gä є Ruots., yl. 1. tavussa Gädda=Єдда gär яр Ruots., yl. 1. tavussa Gärkman=Яркман gö є Ruots., yl. 1. tavussa Göran=Єран, Göta=Єта göö єе Ruots., yl. 1. tavussa Göös=Єес h г Lukuun ottamatta sananalkuisia hja- ja hjö-yhtymiä Heikki=Гейккі, Haahtela=Гаагтела, Hamina=Гаміна, Vihti=Вігті Ukrainankielisissä teksteissä käytetään usein suomen h:n vastineena х-kirjainta. Sen käyttöä voidaan pitää venäjän vaikutuksena, eikä se ole suositeltavaa, sillä х:lla merkittävä äänne poikkeaa runsaasti suomen h:lla merkittävästä äänteestä, kun taas ukrainan г:lla merkittävä äänne on hyvin lähellä suomen h:lla merkittävää äännettä. Ukrainankielisissä teksteissä käytetään usein suomen h:n vastineena х-kirjainta. Sen käyttöä voidaan pitää venäjän vaikutuksena, eikä se ole suositeltavaa, sillä х:lla merkittävä äänne poikkeaa runsaasti suomen h:lla merkittävästä äänteestä, kun taas ukrainan г:lla merkittävä äänne on hyvin lähellä suomen h:lla merkittävää äännettä. Ukrainankielisissä teksteissä käytetään usein suomen h:n vastineena х-kirjainta. Sen käyttöä voidaan pitää venäjän vaikutuksena, eikä se ole suositeltavaa, sillä х:lla merkittävä äänne poikkeaa runsaasti suomen h:lla merkittävästä äänteestä, kun taas ukrainan г:lla merkittävä äänne on hyvin lähellä suomen h:lla merkittävää äännettä. Ukrainankielisissä teksteissä käytetään usein suomen h:n vastineena х-kirjainta. Sen käyttöä voidaan pitää venäjän vaikutuksena, eikä se ole suositeltavaa, sillä х:lla merkittävä äänne poikkeaa runsaasti suomen h:lla merkittävästä äänteestä, kun taas ukrainan г:lla merkittävä äänne on hyvin lähellä suomen h:lla merkittävää äännettä. hja я Ruots., sanan alussa, esim. tässä nimessä Hjalmar=Яльмар hjö є Ruots., sanan alussa, esim. tässä nimessä Hjördis=Єрдіс i і Muulloin kuin j:n jäljessä (ks. ji) Ilmari=Ілмарі/Ільмарі, Itkonen=Ітконен, Inari=Інарі Katso lisäksi i:n translitterointia koskevasta ns. yhdeksän kirjaimen säännöstä tämän taulukon lopusta. Katso lisäksi i:n translitterointia koskevasta ns. yhdeksän kirjaimen säännöstä tämän taulukon lopusta. Katso lisäksi i:n translitterointia koskevasta ns. yhdeksän kirjaimen säännöstä tämän taulukon lopusta. Katso lisäksi i:n translitterointia koskevasta ns. yhdeksän kirjaimen säännöstä tämän taulukon lopusta. й Diftongin ja pitkän i:n jälkiosana: ks. ai, ei, ii, oi, ui, yi, äi, öi ie іе Vieno=Віено, Lievonen=Ліевонен, Ylivieska=Юлівіеска ii ій/іі Muulloin kuin j:n jäljessä (ks. jii) Iivo=Ійво/Ііво, Liisa=Лійса/Лііса, Siitonen=Сійтонен/Сіітонен, Iisalmi=Ійсалмі/Іісалмі, Yli-Ii=Юлі-Ій/Юлі-Іі iu іу Ennen vokaalia Kiuaskallio=Кіуаскалліо Vierasperäisissä nimissä (i:n ja u:n välillä on tavuraja) Chydenius=Чюденіус, Fabricius=Фабріціус, Salonius=Салоніус іу / ів Muissa tapauksissa Lius=Ліус/Лівс iä ія Muulloin kuin j:n jäljessä (jiä > vrt. ji) Äikiä=Ейкія/Яйкія, Kälviä=Кяльвія iö іе Päiviö=Пяйвіе, Köyliö=Кеуліе/Кевліе j Katso alla olevia yhtymiä j + vokaali ja я Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jalo=Яло, Seija=Сейя, Jalava=Ялава, Kajanti=Каянті, Jalasjärvi=Ялас’ярві ’я Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Lahja=Лаг’я, Pohjala=Пог’яла, Pohjanmaa=Пог’янмаа, Tarja=Тар’я ья Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Viljakkala=Вільяккала, Katja=Катья, Ronja=Ронья jaa яа Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jaakko=Яакко, Jaatinen=Яатінен, Jaakkima=Яаккіма ’яа, ьяа Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. ja je є Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jermu=Єрму, Jeskanen=Єсканен, Jepua=Єпуа, Töijensalo=Тейєнсало ’є Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Purjesaari=Пур’єсаарі ье Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Veljesmaa=Вельєсмаа jee єе Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jeesiöjoki=Єесіейокі ’єе, ьєе Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. je ji ї Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jirva=Їрва, Jirssi=Їрссі, Pikkujietajoki=Піккуїетайокі ’ї Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä ьї Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Poljinsuo= Польїнсуо jii їй/їі Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jiirva=Їйрва/Їірва ’їй, ьїй / ’їі, ьїі Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. ji jo йо Jorma=Йорма, Keijo=Кеййо, Joki=Йокі, Joensuu=Йоенсуу, Puijo=Пуййо, Viljo=Вільйо, Ahjopalo=Агйопало, Porvoonjoki=Порвоонйокі joo йоо Joonas=Йоонас, Kajoonsaari=Кайоонсаарі, Majoola=Майоола ju ю Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Juho=Юго, Maiju=Майю, Junnila=Юнніла, Lajunen=Лаюнен, Mujujärvi=Муюярві ’ю Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Karjula=Кар’юла ью Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Kulju=Кулью, Kiljunen=Кільюнен juu юу/юв Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Juuso=Юусо/Ювсо, Juupajärvi=Юупаярві/Ювпаярві ’юу, ьюу / ’юв, ьюв Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. ju jy ю Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jyrki=Юркі, Jylhä=Юл(ь)гя, Jyväskylä=Ювяскюля ’ю Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Ärjylä=Ер’юля/Яр’юля ью Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Öljymäki=Ельюмякі jyy юу/юв Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jyykeä=Юукея/Ювкея, Jyysjärvi=Юус’ярві/Ювс’ярві ’юу, ьюу / ’юв, ьюв Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. jy jä я Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Järvinen=Ярвінен, Poijärvi=Пойярві, Suojärvi=Суоярві ’я Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Suonsyrjä=Суонсюр’я Yhdyssanan osien rajalla konsonantin jäljessä, paitsi jos edellä olevan konsonantin translitterointi tuo mukanaan ь:n Jyysjärvi=Юус’ярві/Ювс’ярві, Kilpisjärvi=Кіл(ь)піс’ярві/Кіл(ь)піс’ярві ья Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Pöljä=Пелья Yhdyssanan osien rajalla, jos edellä olevan konsonantin translitterointi tuo mukanaan ь:n Vieljärvi=Віельярві jää яа Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jääski=Яаскі Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. jä jö є Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jöns=Єнс, Jöröjukka=Єреюкка ’є Sanan sisällä konsonanttien b, f, g, h, k, m, p, r, v jäljessä Yrjö=Юр’є ьє Sanan sisällä konsonanttien d, l, n, s, t jäljessä, ei kuitenkaan kahta ь peräkkäin Lötjönen=Летьєнен, Pöljönen=Пельєнен jöö єе Sanan alussa ja vokaalin jäljessä Jöökki=Єеккі, Äijöö=Ейєе/Яйєе ’єе, ьєе Sanan sisällä konsonantin jäljessä vrt. jö k к Kauko=Кауко/Кавко, Kalske=Калске, Kotka=Котка k, kj ч Ruots., e, i, y, ä, ö:n edellä Kersten=Черстен, Kellberg/Kjellberg=Челльберґ kk кк Orvokki=Орвоккі, Kukkonen=Кукконен, Kokkola=Коккола l л Vokaalin edellä Lauri=Лаурі/Лаврі, Saalasti=Сааласті, Aulanko=Ауланко/Авланко Konsonantin edellä a, o, u:n sisältävän tavun jäljessä Salme=Салме, Tolppanen=Толппанен, Salpausselkä=Салпауссел(ь)кя/Салпавссел(ь)кя ль / л Konsonantin edellä e, i, y, ä, ö:n sisältävän tavun lopussa Vilho=Вілго/Вільго, Siltanen=Сілтанен/Сільтанен Joillakin nimillä on vakiintunut kirjoitusasu, esim. Helsinki=Гельсінкі Sanan lopussa Emil= Еміль/Еміл, Joel=Йоель/Йоел, Paul=Пауль/Паул/Павль/Павл Huom! Ukrainassa kirjoitetaan perinteisesti monet länsiperäiset etunimet, joissa esiintyy -l- konsonantin edellä, ль:llä, vaikka edellisessä tavussa onkin takavokaali (a, o, u), esim. Adolf=Адольф, Albert=Альберт, Alfred=Альфред, Arnold=Арнольд, Osvald=Освальд, Valdemar=Вальдемар, Hjalmar=Яльмар jne. Tällaisten vierasperäisten nimien kohdalla on syytä mukautua ukrainan oikeinkirjoituksen traditioon; suomenkielisten osalta sitä vastoin tulee noudattaa yllä olevaa ohjetta. Huom! Ukrainassa kirjoitetaan perinteisesti monet länsiperäiset etunimet, joissa esiintyy -l- konsonantin edellä, ль:llä, vaikka edellisessä tavussa onkin takavokaali (a, o, u), esim. Adolf=Адольф, Albert=Альберт, Alfred=Альфред, Arnold=Арнольд, Osvald=Освальд, Valdemar=Вальдемар, Hjalmar=Яльмар jne. Tällaisten vierasperäisten nimien kohdalla on syytä mukautua ukrainan oikeinkirjoituksen traditioon; suomenkielisten osalta sitä vastoin tulee noudattaa yllä olevaa ohjetta. Huom! Ukrainassa kirjoitetaan perinteisesti monet länsiperäiset etunimet, joissa esiintyy -l- konsonantin edellä, ль:llä, vaikka edellisessä tavussa onkin takavokaali (a, o, u), esim. Adolf=Адольф, Albert=Альберт, Alfred=Альфред, Arnold=Арнольд, Osvald=Освальд, Valdemar=Вальдемар, Hjalmar=Яльмар jne. Tällaisten vierasperäisten nimien kohdalla on syytä mukautua ukrainan oikeinkirjoituksen traditioon; suomenkielisten osalta sitä vastoin tulee noudattaa yllä olevaa ohjetta. Huom! Ukrainassa kirjoitetaan perinteisesti monet länsiperäiset etunimet, joissa esiintyy -l- konsonantin edellä, ль:llä, vaikka edellisessä tavussa onkin takavokaali (a, o, u), esim. Adolf=Адольф, Albert=Альберт, Alfred=Альфред, Arnold=Арнольд, Osvald=Освальд, Valdemar=Вальдемар, Hjalmar=Яльмар jne. Tällaisten vierasperäisten nimien kohdalla on syytä mukautua ukrainan oikeinkirjoituksen traditioon; suomenkielisten osalta sitä vastoin tulee noudattaa yllä olevaa ohjetta. ль Jos seuraavana on j + vokaali (vrt. ja, je, ji, ju, jy, jä, jö) Pöljä=Пелья lju ю Ruots., sanan alussa Ljung=Юнґ ll лл Sanan sisällä vokaalien välissä Kalle=Калле, Ulla=Улла, Svalling=Сваллінґ Ruots. a, o, u:n jäljessä konsonantin edellä Kallvik=Каллвік лль Ruots. e, i, y, ä, ö:n jäljessä konsonantin edellä Kellberg=Челльберґ Ruots. sanan lopussa Lindell=Лінделль, Revell=Ревелль m м Mikko=Мікко, Lampi=Лампі, Maarianhamina=Мааріангаміна mm мм Emma=Емма, Lammio=Ламміо, Tammisaari=Таммісаарі n н Niilo=Нійло/Нііло, Nieminen=Ніемінен, Naantali=Наанталі nn нн Annikki=Анніккі, Kanninen=Каннінен, Päijänne=Пяйянне o о Outi=Оуті/Овті, Orko=Орко, Outokumpu=Оутокумпу/Овтокумпу o о/у Ruots., riippuu ruotsin ääntämisestä Rolf=Рол(ь)ф, Torstensson=Торстенссон, Borgå=Борґо Bo=Бу, Olavsson=Улавссон, Domarby=Думарбю Bo=Бу, Olavsson=Улавссон, Domarby=Думарбю oi ой Oiva=Ойва, Koivisto=Койвісто, Voikkaa=Войккаа oo оо Roope=Роопе, Noopila=Ноопіла, Porvoo=Порвоо ou оу Ennen vokaalia Louekoski=Лоуекоскі оу/ов Muissa tapauksissa Outi=Оуті/Овті p п Pekka=Пекка, Tapola=Тапола, Pori=Порі pp пп Seppo=Сеппо, Tappurainen=Таппурайнен, Lappi=Лаппі q к Qvintus=Квінтус qu кв Sundquist=Сундквіст r р Risto=Рісто, Torvinen=Торвінен, Rauma=Раума/Равма rr рр Aarre=Аарре, Verronen=Верронен, Arrakoski=Арракоскі s с Simo=Сімо, Säisiö=Сяйсіе, Salo=Сало sj ш Ruots. Sjundeå=Шундео, Sjöberg=Шеберґ sk ш Ruots. e, i, y, ä, ö:n edellä Skärström=Шерстрем, Skeppsbro=Шеппсбру ski/skj ш Ruots. Skiöld/Skjöld=Шельд ss сс Jussi=Юссі, Kassinen=Кассінен, Nissilä=Ніссіля stj ш Ruots. Stjernberg=Шернберґ, Tawaststjerna=Тавастшерна t т Tuulikki=Тууліккі/Тувліккі, Timonen=Тімонен, Turku=Турку tj ч Ruots. Tjeder/Tjäder=Чедер tt тт Terttu=Тертту, Henttonen=Генттонен, Uittamo=Уйттамо u у Unto=Унто, Uotila=Уотіла, Kumpula=Кумпула у/в Diftongin ja pitkän u:n jälkiosana: ks. au, eu, iu, ou, uu ui уй Tuija=Туйя, Uino=Уйно, Puijo=Пуййо uu уу Vokaalin edellä ja sanan lopussa Kuuanoja=Кууаноя, Kainuu=Кайнуу уу/ув Konsonantin edellä Uuno=Ууно/Увно, Kuusinen=Куусінен/Кувсінен v/w в Valto=Валто, Wartiovaara=Вартіоваара, Vantaa=Вантаа x кс Felix=Фелікс, Axelsson=Аксельссон, Saxby=Саксбю y ю Käpylä=Кяпюля, Saxby=Саксбю, Kyllikki=Кюлліккі, Rydbeck=Рюдбекк, Chydenius=Чюденіус, Yrjölä=Юр’єля, Ylivieska=Юлівіеска, Kymmene=Кюммене у/в Diftongin ja pitkän y:n jälkiosana: ks. ey, iy, yy, äy, öy Köyliö=Кеуліе/Кевліе і Ruots. nimissä sanan alussa Yngve=Інґве, Ylander=Іландер, Yttervik=Іттервік Lisäksi esim. tässä nimessä Sylvia=Сілвія/Сільвія и Slaavilaisperäisissä nimissä Zyszkowicz=Зишковіч yi юй Yijälä=Юйяля yy юу/юв Muualla kuin sanan lopussa Myyrmäki=Мюурмякі/Мюврмякі, Lyyli=Люулі/Лювлі, Kyyrö=Кюуре/Кювре, Yyteri=Юутері/Ювтері юу Sanan lopussa Lempyy=Лемпюу, Uusikaarlepyy=Уусікаарлепюу/Увсікаарлепюу yä юя Keikyä=Кейкюя, Pöytyä=Пеутюя/Певтюя yö юе Kyösti=Кюесті, Yöntilä=Юентіля z с Mauritz=Маурітс/Маврітс, Zacharias=Сакаріас ц Saksalaisperäisissä nimissä Zimmer=Ціммер з Slaavilaisperäisissä nimissä Zyszkowicz=Зишковіч å о Åke=Оке, Åström=Острем, Åggelby=Оґґельбю а Poikkeuksia Åbo=Або, Åland=Аланд ä е/я Sanan alussa Ämmälä=Еммяля/Яммяля, Ähtäri=Егтярі/Ягтярі я Sanan sisällä ja lopussa Väinö=Вяйне, Jylhä=Юльгя, Mäntyharju=Мянтюгар’ю, Ypäjä=Юпяя е Ruotsalaisissa sanoissa Ängskulla=Енґскулла, Märta=Мерта, Räckhals=Рекгалс äi эй/яй Sanan alussa Äikiä=Ейкія/Яйкія яй Sanan sisällä Käiväräinen=Кяйвяряйнен, Päiviö=Пяйвіе, Päijänne=Пяйянне äy еу/ев/яу/яв Sanan alussa Äystö=Еусте/Евсте/Яусте/Явсте, Äyräpää=Еуряпяа/Евряпяа/Яуряпяа/Явряпяа яу/яв Sanan sisällä Säynätsalo=Сяунятсало/Сявнятсало, Mäyränen=Мяурянен/Мяврянен ää ее/яа Sanan alussa Ääri=Еері/Яарі, Äänekoski=Еенекоскі/Яанекоскі яа Sanan sisällä ja lopussa Kääriä=Кяарія, Vääksy=Вяаксю, Haanpää=Гаанпяа ö е Muulloin kuin j:n jäljessä Östen=Естен, Öljymäki=Ельюмякі, Överby=Евербю, Päiviö=Пяйвіе, Sjögren=Шеґрен, Körsbärsgränden=Черсберсґренден, Könönen=Кененен, Pöljä=Пелья, Sörnäinen=Серняйнен j:n jäljessä, vrt. jö Jöröjukka=Єреюкка öi ей Muulloin kuin j:n jäljessä Öintilä=Ейнтіля, Höijer=Гейєр, Töijensalo=Тейєнсало j:n jäljessä, vrt. jö öy еу/ев Muulloin kuin j:n jäljessä Öystilä=Еустіля/Евстіля, Röyttä=Реуття/Ревття, Söyrinki=Сеурінкі/Севрінкі, Vöyri=Веурі/Веврі j:n jäljessä, vrt. jö öö ее Muulloin kuin j:n jäljessä Höök=Геек, Ränsöö=Рянсее, Töölö=Тееле j:n jäljessä, ks. jöö == Yhdeksän kirjaimen sääntö == "Ukrainan kielessä on olemassa ns. yhdeksän kirjaimen sääntö, jonka mukaan määräytyy, käytetäänkö vierasperäisissä sanoissa і- vai и-kirjainta. Pelkistettynä sääntö kuuluu näin: jos ennen oletettua і-kirjainta on yksi seuraavista konsonanteista: д, т, з, с, ц, ж, ш, ч, р, ja lisäksi tämän oletetun і-kirjaimen jälkeen tulee mikä tahansa konsonantti (ei kuitenkaan й), і:n tilalla pitää olla и. Sääntö sinänsä on voimassa aina kun on kyse yleisnimestä: дизель, силікат, режим, ja sitä sovelletaan myös uusimmissa lainoissa: принтер, чипси. Myös joissakin muissa sanoissa käytetään perinteisesti и:ta і:n sijaan, vaikka nämä tapaukset eivät ole kyseisen säännön alaisia: єпископ, митрополит, вимпел, химера." "Erisnimien osalta tilanne on monimutkaisempi. Jos kyse on henkilönnimestä, kyseistä sääntöä sovelletaan vain viiden kirjaimen osalta yhdeksän sijaan: ж, ч, ш, щ ja ц (Вашинґтон, Цицерон, Чингісхан, mutta Дізель). Sama pätee myös mm. venäläisiin nimiin, vaikka niiden kirjoitusasusta määräävät muutkin ohjeet, joita ei tässä ole tarkoituksenmukaista esittää. Paikannimissä taas sääntö on voimassa joissakin tapauksissa (esim. Америка, Антарктида, Алжир, Чикаго, Мадрид, Рига, Британія, Братислава, Бразилія, Сирія, Скандинавія), mutta yleensä ei." "Näin määrää voimassa oleva, vuoden 2007 ukrainan kielen oikeinkirjoitussäännöstö. Näissä translitterointiohjeissa yhdeksän kirjaimen sääntöä ei kuitenkaan ole otettu huomioon ollenkaan, ennen kaikkea siksi, että säännön soveltaminen riippuu siitä, onko kyseessä henkilön- vai paikannimi. Lisäksi on todennäköistä, että seuraavissa oikeinkirjoitussäännöstöissä normit muuttuvat jonkin verran." "Sääntö on kuitenkin merkittävä sen takia, että Suomen pääkaupungin nimi kuuluu sinänsä sen piiriin. Nyt voimassa olevassa oikeinkirjoitussäännöstössä nimeä ei ole mainittu yhdeksän kirjaimen säännön yhteydessä lainkaan, ja oletusarvoisesti se pitää siis kirjoittaa näin: Гельсінкі. Tällä hetkellä ukrainan kielessä näkee kuitenkin käytettävän muitakin kirjoitusasuja, joista yhtä (Гельсинкі) voidaan perustella juuri tällä säännöllä ja siksi se puolustaa paikkansa myös tässä sanakirjassa. Muut kirjoitusasut kuin Гельсінкі ja Гельсинкі eivät sen sijaan ole korrekteja." __NOTOC__ == Katso myös == * Ukraina–suomi-translitterointi * Suomi–venäjä- translitterointi == Lähteet == * Jura Zub, Suomi–ukraina-sanakirja, Helsingin yliopisto, 2012 Luokka:Translitterointi