Kittilä

Kittilä on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2. Kittilän naapurikunnat ovat Enontekiö, Inari, Kolari, Muonio, Rovaniemi ja Sodankylä, ja siellä on 2 471 vapaa-ajan asuntoa. Levin hiihtokeskus sijaitsee Kittilässä, Sirkan kylässä. Kunnassa on Kittilän lentoasema, joka palvelee matkailua ja ilmavoimia. Vuonna 2019 lentoaseman kautta kulki 363 161 matkustajaa.https://www.finavia.fi/sites/default/files/documents/Matkustajat%20lentoasemittain- fi_23.pdf Kittilän oppilaitokset ovat lukio ja matkailualan oppilaitos, Lapin ammattiopisto ja sen Levi-instituutti. Kunnan suurimpia urheiluseuroja ovat muun muassa jääkiekko- ja jalkapalloseura Kittilän Palloseura eli KiPS sekä salibandyseura SBC Levi. Kittilän kunta on ollut jo pitkään muuttovoittoinen ja taloudeltaan tasapainoinen kunta. Talviset matkailusesongit Levin hiihtokeskukseen ovat rikastuttaneet kuntaa merkittävästi. Kittilän Suurikuusikossa sijaitsee kanadalaisen kaivosyhtiö Agnico Eagle Minesin omistama Euroopan suurin kultakaivos rikastamoineen. Malmion suuruuden arvioidaan olevan noin 56 miljoonaa tonnia. Kultapitoisuus vaihtelee välillä 2,5–4,7 g/tonni. Kaivoksessa riittää louhittavaa tämän hetken arvion mukaan vuoteen 2035 asti. Kittilässä on sijainnut myös Pahta­vuoman kupari­kaivos. == Historia == Varhaisimmat asukkaat Kittilän alueella tiedetään pronssi- ja kivikauden raja-ajalta, 3 500–3 000 vuoden takaa. Löydetyt esineet viittaavat etelästä tulleeseen asutukseen ja suomalais-ugrilaiseen kulttuuriin, mutta eräät Lapin alueelta löydetyt luurangot antavat aiheen olettaa, etteivät he olleet saamelaisia. Entisaikaan kuljettaessa yleisin ja helpoin tie kesäisin oli vesitie. Talvisin Lapissa on ajettu myös poroilla ja luonteenomaisin lappalaisten ajoneuvo on ollut ahkio eli pulkka. Myös rekiä ja kelkkoja on käytetty. Talvitiet merkittiin pilkoilla ja risuilla, tikoilla. Lyötteiden, kuoppien tasoittamiseen kuului myös talviteiden kunnossapito. Sirkan kylän ensimmäinen uudisasukas tuli Vienasta Tširkkakemijoen varrelta. Sirkan kylän nimi juontuu kuitenkin Sirkka-järvestä, joka on Itä-Hämeessä yleinen vesistön nimi ja tarkoittaa vedenkertymää. Matkailijoita Lapissa oli käynyt silloin tällöin jo vanhoinakin aikoina, jopa 1700-luvulla. Kittilään ja Pallakselle retkeiltiin jo 1800-luvulla. Sirkan kylässä oli 1860-luvulla kievari Juho Sirkan talossa. Myöhemmin kievari oli Pihkalassa ja Kuusikossa. Vuonna 1866 perustettiin kievarit Rauhalaan ja Rovaseen (Pöntsö). Pöntsön kievari oli erittäin kuuluisa ja suosittu. Kittilän ja Rovaniemen välille avattiin tielinja vuonna 1858. Vuonna 1889 soratie oli valmis ja 24. syyskuuta pidettiin ”kruunun tien syyni” jolloin tie annettiin kunnan haltuun. Suomen matkailijayhdistyksen vuosikirjassa no 1 vuodelta 1895 kirjoitettiin Kittilästä: ”Ja jos ei halua tunkeutua syvemmälle sydänmaihin, niin tarjoaa jo Kittilän kirkonkylän seutu osapuilleen kuvan Lapista. Kylän lähellä on mahtava Levitunturi, jonka huipulta näkee laajat maisemat.”Uusille aloille Suomen matkailijat, Suomen matkailijayhdistyksen vuosikirja 1/1895 s. 87 Auto tuli Kittilään ensimmäistä kertaa vuonna 1908. Postiauton alkaessa liikennöidä Kittilässä kerran viikossa vuonna 1923 alkoi Kittilässä linja-autoliikenne. oikea|pienoiskuva|Levi on suosittu hiihtokeskus Kittilässä. Kittilän luoteisosassa sijaitsevasta Pallastunturista tuli matkailukohde tunturihiihtoharrastuksen vilkastuessa 1930-luvulla. Suomen matkailijayhdistyksellä (myöh. Suomen Matkailuliitto) oli aluksi vaatimaton maja Pallasjärven rannalla, kunnes vuonna 1938 valmistui yhdistyksen rakennuttama funkistyylinen matkailuhotelli. Hotelli tuhoutui saksalaisten räjäyttämänä Lapin sodassa lokakuussa 1944, ja vuonna 1948 vihittiin uusi, sodanjälkeistä rakennustyyliä edustanut hotelli. Matkat hotellille tapahtuivat porojen vetäminä Muoniosta vuoteen 1956, jolloin rakennettiin autotie hotellille saakka. Samana vuonna viitoitettiin polku Pallakselta Enontekiön Hettaan.Hannu Tarmio, Pentti Papunen, Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 358. Porvoo–Helsinki: WSOY, 1970. Kittilän vuonna 1831 valmistunut kirkko on yksi kylän harvoista rakennuksista, jotka säilyivät saksalaisten tuhopoltolta Lapin sodassa 1944–1945. Kittilässä oli suuri kevättulva Ounasjoessa vuonna 2005. Vesi nousi niin korkealle, että Kittilän itäpuolella sijaitsevan Ounasjoen ylittävä silta jouduttiin sulkemaan. Tulva aiheutti suuria vahinkoja. Tulva saartoi myös monta taloa, joten osa Kittilän Rantatien asukkaista ei ilman venettä päässyt pois asunnoistaan muutamaan päivään. Nykyään Kittilässä on pienehköt tulvavallit kriittisimmillä tulvimispaikoilla. Vastaavanlainen suurtulva koettiin myös vuonna 2012. == Luonto == Kittilän suurin vesistö on pohjoisluoteesta eteläkaakkoon virtaava, Kemijoen suurin sivujoki Ounasjoki, joka jakaa kunnan kahteen suunnilleen yhtä suureen puoliskoon. Ounasjoen Kittilän alueella oleva osuus on noin 150 kilometriä pitkä ja keskimäärin 100–200 metriä leveä. Jokeen yhtyvistä sivujoista huomattavimpia ovat sen itäpuolelta laskevat Tepastojoki, Loukinen ja Kuortanojoki. Kittilän koilliskulmalla ovat Kemijokeen Sodankylässä laskevan Kitisen latvapurot. Järviä Kittilässä on vain vähän, mutta suolampia runsaasti. Suurin järvi, lähellä Tepsan kylää sijaitseva Kelontekemäjärvi laskee Sodankylän puolelle Kitiseen. Luoteiskulmalla sijaitsevien Jerisjärven ja Ylläsjärven vedet laskevat Muonion puolelle Muonionjokeen.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 351. Porvoo-Helsinki: WSOY; 1970. Kittilässä sijaitsee Levin laskettelukeskus, mikä on markkinaosuudeltaan ja lipunmyynniltään mitattuna Suomen suurin laskettelukeskus. Muita Kittilässä sijaitsevia tuntureita ovat Aakenustunturi, Korsatunturi, Kumputunturi, Kätkätunturi sekä Pyhätunturi. Kumputunturi kuuluu ympäristöineen Natura-alueeseen. Kumputunturin rinne- ja alusmaiden metsistä yli puolet on yli 200-vuotiasta männikköä. === Ilmasto === Kittilän Pokassa on mitattu Suomen kovin pakkanen −51,5 °C 28. tammikuuta 1999. Lämpöennätys taas on +32,9 °C, joka mitattiin sekä kesäkuussa 2006 että heinäkuussa 1988. == Väestö == Kunnan asukasluku laski lähes yhtäjaksoisesti 30 vuotta. Vuonna 1972 asukkaita oli 7 004, josta vuoteen 2002 mennessä tultiin alas lukemaan 5 797\. Käänne kehityksessä tapahtui vuonna 2003, jonka jälkeen trendi on ollut nouseva. Vuoteen 2022 mennessä väkiluku oli noussut 6 637:ään. Nykyinen kehitys on pääasiassa matkailun ja 2000-luvulla alkaneen kaivostoiminnan ansiota. Vuonna 2022 kaivoksella työskenteli 466 (omaa) työntekijää. Väestö on ikääntynyt. Kittiläläisten keski-ikä oli 34,5 vuonna 1980. Vuonna 2000 keski-ikä oli 41,0. Vuonna 2022 keski-ikä oli 44,1, kun koko Suomessa väestön keski-ikä oli 43,7 ja Lapissa 45,8. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. ===Taajamat=== Vuoden 2022 lopussa Kittilässä oli 6 637 asukasta, joista 3 395 asui taajamissa, 2 562 haja-asutusalueilla ja 680:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kittilän taajama-aste on 57,0 %. Kittilän taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken: # Taajama Väkiluku (31.12.2022) 1 Kittilän kirkonkylä 2 229 2 Sirkka 556 3 Rova 363 4 Kaukonen 247 Kunnan keskustaajama on lihavoitu. == Kylät == Ala-Kittilä, Alakylä, Hanhimaa, Helppi, Hormakumpu, Jeesiöjärvi, Kallo, Kaukonen, Kelontekemä, Kittilän kirkonkylä, Kiistala, Kirjanselkämaa, Kinisjärvi, Kotakumpu, Kuivasalmi, Köngäs, Lehmilehto, Lintula, Lompolo, Maunujärvi, Molkojärvi, Nilivaara, Pitkäkumpu, Pokka, Pulju, Raattama, Rauhala, Rautuskylä, Siitonen, Sirkka, Sätkenä, Tepsa, Tepasto, Veittivuoma, Veitservasa, Vittakumpu. == Seurakunnat == === Luterilaisuus === Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kittilässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Kittilän seurakunta Inarin alue ei perinteisesti ole lukeutunut lestadiolaisuuden vahvimpaan kannatusalueeseen. Kittilän alueella toimivat kuitenkin vanhoillislestadiolainen suunta, jolla on paikkakunnalla Kittilän rauhanyhdistys, sekä uusheräys, jolla on Kittilässä oma paikallisosasto. === Muut seurakunnat === Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kittilän helluntaiseurakunta. Lisäksi Kittilässä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kittilän alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta. == Kunnallishallinnon ongelmia == Kittilän kunnan hallintoa on vuodesta 2014 alkaen häirinnyt monipolvinen päätöksentekokriisi. Kriisin aikana kunnanjohtaja Anna Mäkelä erotettiin laittomasti. Kriisiin liittyvistä virkarikoksista syytetty vt. kunnanjohtaja Timo Kurula vetäytyi vapaalle vuoden 2017 loppuun asti. Tilanteen ratkaisemiseksi on asetettiin selvitysryhmä, jota johti Antti Rantakokko. Kittilän kuntapäättäjiä vastaan nostettiin syksyllä 2017 rikossyytteitä. Syytteessä oli 28 luottamushenkilöä. Kittilän kuntapäättäjiä epäiltiin hiihtohissin hankintaan sekä kunnanjohtajan erottamiseen liittyvistä rikoksista. Maaliskuussa 2023 Korkein oikeus tuomitsi kahdeksan kuntapäättäjää rangaistukseen virka-aseman väärinkäyttämisestä. == Tapahtumia Kittilässä == Kittilän kirkonkylällä järjestetään Kittilän markkinat heinäkuussa. Markkinoiden aikana järjestetään myös haukienkalastustapahtuma ”Krokotiilirock”, jossa osanottajat kilpailevat suurimmasta haukisaaliista Kittilän Haudanperällä. Markkinaviikonloppuna järjestetään myös perinteisesti musiikkitapahtuma Veres sekä Kittilän moottorikerhon järjestämät moottorikelkkojen vesicrosskilpailut. Syksyisin Kittilässä juostaan Ruskamaraton. Vuodesta 2008 on Kittilässä järjestetty Kittilän Jouluyö -tapahtuma. Kino Ylärissä esitetään usein jouluinen elokuva heti iltapäivästä, ja lapsille järjestetään kello kolmen ja kuuden välillä pieni satutuokio Kittilän kunnankirjastossa. Jouluyössä muun muassa vierailee joulupukki, lauletaan yhteislauluja kirkossa ja esitetään näytelmiä. Perinteeseen kuuluu myös näyteikkunakilpailu, jossa ihmiset saavat äänestää mieleistään näyteikkunaa. Äänestäjien kesken jaetaan yllätyspalkinto torilla. Myös suurin osa kaupoista on avoinna kello 23 saakka. Jouluyö huipentuu Haudanperällä kello 23 järjestettävään ilotulitukseen. Kittilän Levillä järjestetään myös useita tapahtumia vuosittain, muun muassa Alppihiihdon maailmancupin osakilpailut sekä Levi24-maastopyörätapahtuma. Kaukosen raviradalla järjestetään yhdet totoravit vuosittain. == Tunnettuja kittiläläisiä == * Niilo Hangasvaara, kiekonheittäjä * Einari Junttila, kuvataiteilijaEinari Junttila * Vesa Junttila, kuvataiteilija * Jari Kujala, muusikko * Pekka Kujala, runoilija, säveltäjä, lauluntekijä * Jouni Lompolo, kirjailija, pakinoitsija Origo, syntynyt Kittilässä * Pekka Nilivaara, Nili- Pekka, karhunkaataja * Arto Paasilinna, kirjailija, syntynyt Kittilässä * Jouni Palosaari, yrittäjä * Päivikki Palosaari, yrittäjä * Teemu Palosaari, näyttelijä * Kalervo Palsa, kuvataiteilija * Reijo Raekallio, kuvataiteilijaReijo Raekallio * Niilo Rauhala, runoilija, syntynyt Kittilän Kuivasalmella * Reidar Särestöniemi, kuvataiteilija * Ahti Vielma, kirjailija * Ukko-Pekka Yliranta, vuoden 2008 Kultaisen harmonikan voittaja == Katso myös == * Luettelo Kittilän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kittilän kunnan kotisivut * Kittilän avainluvut. Tilastokeskus. * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit