EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Selma Blairin filmografia

Tämä on Selma Blairin filmografia. == Elokuvat == Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1997 In & Out In & Out Linda-serkku 1997 Scream 2 Scream 2 Cicin ystävä puhelimessa (ääni) 1998 Brown’s Requiem Brown’s Requiem Jane 1998 Girl Girl Darcy 1998 Nyt bailataan Can’t Hardly Wait tyttö #1 1999 Julmia aikeita Cruel Intentions Cecile Caldwell 2000 Down to You Down to You Cyrus 2001 Kill Me Later Kill Me Later Shawn Holloway 2001 Storytelling Storytelling Vi 2001 Blondin kosto Legally Blonde Vivian Kensington 2002 Highway – vaarojen valtatie Highway Cassie 2002 Radalla The Sweetest Thing Jane Burns 2003 Miehen mieli A Guy Thing Karen 2003 Dallas 362 Dallas 362 Peg 2004 Hellboy Hellboy Liz Sherman 2004 A Dirty Shame A Dirty Shame Caprice Stickles / Ursula Udders 2004 In Good Company In Good Company Kimberly 2005 Pretty Persuasion Pretty Persuasion Grace Anderson 2005 The Deal – kohtalokas salaliitto The Deal Abbey Gallagher 2005 Usva The Fog Stevie Wayne 2006 Täydellinen alibi The Alibi Adelle 2006 The Night of the White Pants The Night of the White Pants Beth Hagan 2007 Purple Violets Purple Violets Patti Petalson 2007 Waz Waz Jean Lerner 2007 Rakkauden kahvila Feast of Love Kathryn Smith 2008 Hellboy II: The Golden Army Hellboy II: The Golden Army Liz Sherman 2008 My Mom's New Boyfriend My Mom's New Boyfriend Emily Lott 2008 The Poker House The Poker House Sarah 2009 The Family Tree The Family Tree neiti Delbo 2011 Dark Horse Dark Horse Miranda 2012 Columbus Circle Columbus Circle Abigail Clayton 2012 In Their Skin In Their Skin Mary 2015 Sex, Death and Bowling Sex, Death and Bowling Glenn McAllister 2016 Ordinary World Ordinary World Karen 2016 Mothers and Daughters Mothers and Daughters Rigby == Televisio == Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Jaksot 1995 The Adventures of Pete & Pete The Adventures of Pete & Pete Penelope Ghiruto ”Das Bus” 1997 Soldier of Fortune, Inc. Soldier of Fortune, Inc. Tish August ”La Mano Negra” 1998 Luvattu maa Promised Land Carla Braver ”Designated Driver” 1999–2000 Zoe, Duncan, Jack and Jane Zoe, Duncan, Jack and Jane Zoe Bean 24 jaksoa 2000 Xena Xena: Warrior Princess Cyane ”Lifeblood” 2002 Frendit Friends Wendy ”The One with Christmas in Tulsa” 2008–2009 Kath & Kim Kath & Kim Kim 17 jaksoa 2010–2012 Web Therapy Web Therapy Tammy Hines 5 jaksoa 2011 Portlandia Portlandia Frannie Walker ”Blunderbuss” 2012–2013 Terapian tarpeessa Anger Management tohtori Kate Wales 43 jaksoa 2013 Out There Out There Destiny / Larry (ääni) 2 jaksoa 2016 American Crime Story American Crime Story Kris Jenner 3 jaksoa 2018 Matkalla avaruuteen Lost in Space Jessica Harris ”Infestation” Luokka:Filmografiat
Bernt Frilén

Bernt Frilén (3. kesäkuuta 1945 – 7. toukokuuta 2019) oli ruotsalainen suunnistaja. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Viborgissa 1974 sekä viestin maailmanmestaruuden Staré Splavyssä 1972 ja Viborgissa 1974. == Saavutukset == === MM-kisoissa === * Friedrichroda 1970 ** Hopeaa viestissä * Staré Splavy 1972 ** Pronssia henkilökohtaisella matkalla ** Kultaa viestissä * Viborg 1974 ** Kultaa henkilökohtaisella matkalla ** Kultaa viestissä == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Anne Berit Eid

Anne Berit Eid (s. 13. kesäkuuta 1957) on norjalainen suunnistaja. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja sijoittui viestissä neljänneksi Kongsbergin MM-kilpailuissa 1978. Hän saavutti viestissä MM-hopeaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kuudenneksi Tampereella 1979. Thunin MM-kilpailuissa 1981 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeskymmenes ja viestissä neljäs. Zalaegerszegin MM-kilpailuissa 1983 hän osallistui vain viestiin, jossa Norja sijoittui neljänneksi. == Saavutukset == === MM-kisoissa === * Kongsberg 1978 ** Kultaa henkilökohtaisella matkalla * Tampere 1979 ** Hopeaa viestissä == Lähteet == Luokka:Norjalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tieteellisen kehityksen konsepti

Tieteellisen kehityksen konsepti (yksink.: 科学发展观, pinyin: kēxué fāzhǎn guān), suomennettu myös tieteellinen näkemys kehitykseen tai tieteellinen kehitysote, on osa Kiinan kommunistisen puolueen virallista ideologiaa. Tieteellisen kehityksen konsepti oli harmonisen sosialistisen yhteiskunnan ohella KKP:n pääsihteerinä 2002–2012 toimineen Hu Jintaon politiikan ydinkäsitteitä. Puolueen oppihistoriassa tieteellisen kehityksen konsepti asettuu jatkumoon marxismi-leninismin, Mao Zedongin ajattelun, Deng Xiaopingin teorian sekä Jiang Zeminin kolmen edustuksen kanssa. Sisällöllisesti tieteellisen kehityksen konsepti on suurpiirteinen. Hu määritteli tieteellinen kehityksen lähtökohdaksi ihmiskeskeisyyden sekä kokonaisvaltaisen ja kestävän kehityksen. Hu viljeli tieteellisen kehityksen käsitettä puheissaan ahkerasti ja kehotti puoluekaadereita mm. tasoittamaan tuloeroja ja alueellisia eroja, ratkaisemaan ympäristönsuojeluun liittyviä ongelmia sekä vähentämään talouskasvun riippuvuutta halvasta työvoimasta ja resursseista. Hu pyrki lisäämään lisäämään puolueen kannatusta maan talousuudistuksista vähiten hyötyneiden parissa. Siinä missä Deng oli luonut taloukasvua ja Jiang oli avannut puolueen ovet keskiluokalle ja rikkaille, Hu pyrki tuomaan puolueen yhteiskunnan kehityksestä pudonneiden luo. Puolueen valta-asemaa kansan parissa uhkasivat erityisesti taloudellinen epätasa-arvo, ympäristön saastuminen sekä korruptio. == Lähteet == Luokka:Kiinan politiikka
Morten Berglia

Morten Berglia (s. 3. elokuuta 1958) on norjalainen suunnistaja. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Zalaegerszegin MM-kilpailuissa 1983 sekä kolme kertaa viestin maailmanmestaruuden. Thunin MM-kilpailuissa 1981 hän saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia. == Saavutukset == === MM- kisoissa === * Thun 1981 ** Pronssia henkilökohtaisella matkalla * Zalaegerszeg 1983 ** Kultaa henkilökohtaisella matkalla ** Kultaa viestissä * Bendigo 1985 ** Kultaa viestissä * Gérardmer 1987 ** Kultaa viestissä == Lähteet == Luokka:Norjalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kent Olsson

Kent Olsson on ruotsalainen suunnistaja. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Gérardmerin MM-kilpailuissa 1987 sekä saavutti kuusi muuta MM-mitalia vuosina 1983–1991. == Saavutukset == === MM-kisoissa === * Zalaegerszeg 1983 ** Pronssia viestissä * Gérardmer 1987 ** Kultaa henkilökohtaisella matkalla ** Pronssia viestissä * Skövde 1989 ** Hopeaa henkilökohtaisella matkalla ** Hopeaa viestissä * Mariánské Lázně 1991 ** Hopeaa normaalimatkalla ** Hopeaa lyhyellä matkalla == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset suunnistajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Thomas Clayhills

Thomas Wilhelm Clayhills (3. maaliskuuta 1844 Tampere – 20. toukokuuta 1908 Tampere) oli suomalainen apteekkari.Martti Strangin GeneaNet-sivusto : Thomas Wilhelm ClayhillsThomas Clayhills, Tammerfors Nyheter 22.05.1908 nro 76, s. 2, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Clayhillsin vanhemmat olivat Tallinnassa syntynyt, alun perin skotlantilaista sukua edustanut kauppias Thomas Clayhills (1789–1866) ja Helena Jylén (1801–1872). Clayhillsin isä toimi Tampereella Frenckellin paperitehtaan johtajana 1832–1847.Pyynikin kirkkopuisto : Thomas Clayhills 8.2.1779 – 13.4.1866 Clayhills opiskeli apteekkialaa Suomessa ja Pietarissa ja valmistui farmaseutiksi 1863 ja proviisoriksi 1872. ja muutti Tampereelle 1874 kun hän sai sieltä kaupungin toisen apteekin apteekkioikeudet. Clayhills piti apteekkia vuoteen 1893 saakka jolloin hän myi sen. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1877–1882 ja 1886–1889. Clayhills piti alun perin apteekkiaan Kauppakadun ja nykyisen Näsilinnankadun kulmassa olleessa puutalossa. Hän rakennutti vuonna 1882 Keskustorin laidalle Kauppakadun ja Aleksis Kiven kadun kulmaan Sandbergin talona tunnetun arkkitehti Frans Ludvig Caloniuksen suunnitteleman kolmikerroksisen kivitalon jota laajennettiin myöhemmin 1891 ja 1897. Talo sai nimensä siihen vuokralaiseksi tulleen Wilhelm Sandbergin rautakaupan mukaan. Clayhills piti talossa apteekkia ja asui myös itse talossa. Hän myi talon vuonna 1906 Rudolf Winterille. Niina Ketonen: Sandbergin talo, Koskesta voimaa -sivustoSandbergin eli Kekäleen talo. Rakennushistoriallinen selvitys. Arkkitehtitoimisto Lasse Kosunen Oy 2014, sivut 6, 8 ja 14 Tampereen ensimmäinen 16 tilaajan puhelinkeskus sijaitsi Sandbergin talossa, ja se otettiin käyttöön 26. toukokuuta 1882. Ensimmäinen puhelinjohto oli jo vedetty maalis-huhtikuun vaihteessa 1882 talossa sijainneesta Clayhillsin apteekista Pyynikin ravintolaan.Tampereen muistolaatat ja muut muistomerkit : Tampereen ensimmäisen puhelinkeskuksen muistolaatta Clayhills perusti 1877 Tampereelle kaupungin ensimmäisen kivennäisvesitehtaan.Tampere Wanhoissa postikorteissa : Vesikioskit kaupunkilaisten kesäkeitaina Tampereen puistoissa Thomas Clayhills oli naimisissa Ellen Maria Indrénin kanssa. Heidän poikansa oli jääkärieverstiluutnantti Allan Clayhills. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset apteekkarit Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1979

Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 1979 pidettiin 2.–4. syyskuuta 1979 Suomen Tampereella. Kyseessä olivat lajin kahdeksannet maailmanmestaruuskilpailut. Sekä miehet että naiset kilpailivat yhdellä henkilökohtaisella matkalla ja viestissä. == Miesten henkilökohtainen kilpailu == Matkan pituus 15,1 km. Sija Maa Kilpailija Aika 1 Øyvin Thon 1.36.07 2 Egil Johansen 1.37.17 3 Tore Sagvolden 1.37.27 4 Kjell Lauri 1.38.54 5 Lars Lönnkvist 1.40.28 6 Rolf Pettersson 1.41.30 7 Risto Nuuros 1.42.01 8 Dieter Hulliger 1.42.26 9 Eystein Weltzien 1.44.03 10 Dieter Wolf 1.45.40 == Naisten henkilökohtainen kilpailu == Matkan pituus 8,3 km. Sija Maa Kilpailija Aika 1 Outi Borgenström 59.13 2 Liisa Veijalainen 59.47 3 Monica Andersson 1.02.31 4 Hanni Fries 1.02.32 5 Karin Rabe 1.03.05 6 Anne Berit Eid 1.03.08 7 Carol McNeill 1.03.42 8 Karin Gunnarsson 1.04.35 9 Annichen Kringstad 1.04.38 10 Brit Volden 1.04.55 == Miesten viesti == Sija Maa Kilpailijat Aika 1 Rolf Pettersson Kjell Lauri Lars Lönnkvist Björn Rosendahl 4.12.12 2 Seppo Keskinarkaus Hannu Kottonen Risto Nuuros Ari Anjala 4.27.37 3 Petr Uher Zdeněk Lenhart Jiří Ticháček Jaroslav Kačmarčík 4.39.26 4 Max Horisberger Dieter Hulliger Willi Müller Dieter Wolf 4.41.21 5 Klaus Madsen Ivan Kristensen Niels Pallisgaard Lars Konradsen 4.47.18 6 Morten Berglia Øyvin Thon Egil Johansen Eystein Weltzien 4.47.22 == Naisten viesti == Sija Maa Kilpailijat Aika 1 Leena Silvennoinen Leena Salmenkylä Liisa Veijalainen 3.00.13 2 Anne Berit Eid Astrid Carlsson Brit Volden 3.01.38 3 Anna-Lena Axelsson Karin Rabe Monica Andersson 3.02.26 4 Stavava Novakova Anna Gavendova Dobruse Janotova 3.02.43 5 Anneliese Meier Ruth Humbel Hanni Fries 3.19.46 6 Hanne Birke Lis Nielsen Dorthe Hansen 3.30.56 == Mitalitaulukko == Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 2 2 0 4 2 1 2 1 4 3 1 0 2 3 4 0 0 1 1 == Lähteet == * 1979 Maailmanmestaruuskilpailut 1979 Luokka:Tampereen urheilutapahtumat Luokka:Vuoden 1979 urheilu
Kesäyön hymyilyä

Kesäyön hymyilyä (Sommarnattens leende) on Ingmar Bergmanin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen mustavalkoinen komediaelokuva vuodelta 1955. Neljän avioparin keskinäisiä eroottisia suhteita kuvaavassa, yhteen yöhön sijoittuvassa tarinassa Bergman esitteli näyttelijäensemblensa, jonka kanssa hän teki myöhemmin monia menestyselokuvia. ==Juoni== Elokuva on saanut innoitusta Shakespearen Kesäyön unelmasta . Bergmanin runollisessa tarinassa kesäyö hymyilee ensin nuorenparin puhtaalle rakkaudelle. Toisen hymyn se suo “narreille, hulluille, parantumattomille”, aistillisten seksileikkien harjoittajille. Kolmannen hymyn kohteena ovat “surumieliset, raskautetut, yksinäiset”, keski-iän rauhoittuneen hellyyden ja toveruuden saavuttaneet., Plot. Viitattu 12.8.2018 Konkreettisemmin tarina sijoittuu 1800-luvun lopun Ruotsiin, jossa keski-ikäinen lakimies Fredrik Egerman on mennyt toisen kerran naimisiin, nyt nuoren Anna Egermanin kanssa, joka on kuitenkin yhä neitsyt. Anna huomaa olevansa ihastunut iäkkäämmän aviomiehensä samanikäiseen poikaan Henrikiin. Tämä on myös yhä neitsyt ja opiskelee papiksi, mutta hänen kanssaan flirttailee palvelija Petra. Äitinsä taloon heidät kaikki on kutsunut Fredrikin entinen naisystävä, näyttelijä Desirée Armfelt, joka elää nyt kreivi Malcolmin kanssa vapaassa suhteessa, jossa molemmat voivat toteuttaa mielihalujaan myös muiden kanssa. Kesäisen yön mittaan suhteiden jännitteet alkavat purkautua., Handling. ==Rooleissa== ==Vastaanotto ja myöhempi maine== Ingmar Bergman oli Kesäyön hymyilystä ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla. Hänelle myönnettiin siellä ”runollisen huumorin palkinto” (Prix de l’Humour Poétique), vaikkei hän ollut paikalla eikä edes tiennyt elokuvaansa esitettävän festivaaleilla. Hän on kertonut lukeneensa asiasta sanomalehdestä istuessaan kotona vessassa. The New York Timesin kriitikot valitsivat Kesäyön hymyilyn vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.The Best 1,000 Movies Ever Made , The New York Times. Perustuu teokseen The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made, 2. painos, St. Martin's Griffin 2004. Viitattu 11.8.2018. ==Muita teoksia elokuvan pohjalta== Stephen Sondheimin musikaali A Little Night Music perustuu Kesäyön hymyilyn tarinaan . Sitä on esitetty Juice Leskisen suomennoksena Turun kaupunginteatterissa vuonna 2011 nimellä Kesäyön hymyilyä ja Tampereen Työväen Teatterissa vuonna 2015 nimellä Desirée – Pieni yösoitto. Musikaalista on peräisin sävelmä ”Send In the Clowns”. Myös Woody Allenin elokuva Kesäyön seksikomedia (1982) perustuu Bergmanin Kesäyön hymyilyyn. ==Lähteet== Luokka:Ingmar Bergmanin ohjaamat elokuvat Luokka:Ruotsalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1955 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset romanttiset komediat
Rastila (Janakkala)

{ "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 24.574584946967665, 60.9300985798892 ] } } ] } Rastila on yksi Janakkalan kylistä. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Turengin taajamasta länteen ja noin neljän kilometriä kolmostiestä itään. Rastilan kylän eteläpuolella sijaitsee Rastikankaan alue, joka on yritys- ja logistiikkakeskittymä. Rastilassa toimii Rastilan ja Kilpiälän kyläyhdistys ry. == Historia == Rastilan kylästä on merkintöjä jo 1500-luvulta. Rastilan kylä on aiemmin ollut osa Vanajan kuntaa, mutta vuoden 1967 liitoksessa kylä liitettiin Janakkalaan. Rastilassa oli Turengin sokeritehtaan maita vuodesta 1968 aina 1990-luvulle saakka. Kunta osti sokeritehtaan maat ja Rastikangas kaavoitettiin alueelle. == Lähteet == Luokka:Janakkalan kylät
Barakahin ydinvoimala

Barakahin ydinvoimala on Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ensimmäinen ydinvoimala. Se sijaitsee maan länsiosassa Persianlahden rannalla, noin 53 kilometriä länteen Ruwaisista ja 300 kilometriä länteen Abu Dhabin kaupungista. Laitoksessa on neljä Korea Electric Powerin KHNP:n kehittämää eteläkorealaista APR-1400-painevesireaktoria. Ydinvoimalan rakentaminen aloitettiin heinäkuussa 2012. Ensimmäinen reaktori aloitti sähköntuotannon elokuussa 2020, toinen syyskuussa 2021, kolmas lokakuussa 2022 ja neljäs maaliskuussa 2024. Laitoksen on valmiina tarkoitus tuottaa neljännes Arabiemiraattien sähköstä ja säästää 21 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä vuodessa, mikä vastaa 3,2 miljoonan auton päästöjä. == Lähteet == Luokka:Arabiemiraattien rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ydinvoimalaitokset
Käkölä

Käkölä on Naantalin kaupunginosa Luonnonmaan saaren kaakkoisosassa, noin viisi kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Se on yksi 17:stä Luonnonmaan keskiaikaisesta kylästä, ja siellä on ollut vakituista asutusta 1200-luvulta alkaen. Alueella sijaitsevat muun muassa Yli-Käkölän ja Ali-Käkölän tilat, jotka ovat maakuntakaavassa suojeltuja rakennetun ympäristön kokonaisuuksia. Käkölässä sijaitsee myös Lapilan sekä sen lähisaarten yhteysliikenteen venesatama. ==Lähteet== Luokka:Naantalin kaupunginosat
Visamäki

pienoiskuva|Visamäkeä Hattelmalanharjun rinteeltä kuvattuna Visamäki on osa- alue Kankaantaustan kaupunginosassa Hämeenlinnassa. Visamäki sijaitsee valtateiden 3 sekä 10 liittymän läheisyydessä. Visamäen itäpuolella rajana on Vanajavesi. Alueen eteläosassa sijaitsee Hämeen ammattikorkeakoulun HAMK:in Visamäen kampus sekä Innopark-teknologiakeskus. Visamäen asuntokanta koostuu pääasiassa omakoti- ja rivitalo- asunnoista. Alueella on myös opiskelija- asuntoja. Visamäki on saanut nimensä alueen keskiosassa kohoavasta mäestä, jonka juurella sijaitsee myös entisen Visamäen tilan vanha päärakennus. == Historia == Vielä 1900-luvun alussa Visamäen alue on ollut pääasiassa peltoa tai vesijättömaata. Alueen eteläosassa aloitti 1930-luvulla toimintansa Hattelmalan piirimielisairaala, joka lakkautettiin 1990-luvulla. Sairaala- alueesta on jäljellä nykyisin Hämeen ammattikorkeakoulun käytössä olevia sairaalarakennuksia, liikuntahalli, henkilökunnan asuntoina toimineet 5-8 kerroksiset kerrostalot sekä Visamäentien varressa olevat koivurivistöt. Ennen vuoden 1967 kuntaliitosta Visamäki sijaitsi vielä Vanajan kunnassa. Suurin osa Visamäen pientaloalueista on rakennettu 2000-luvun alussa. == Palvelut == Alueen lähimmät suuret palvelut löytyvät Hämeenlinnan keskustasta noin kahden kilometrin päästä. Alueella sijaitsevia palveluita ovat Hämeen ammattikorkeakoulu, Innopark, Hattelmalan päiväkoti, Hattelmalan liikuntahalli, kaksi lounasravintolaa, autoliike, K-Market sekä kampaamo. == Liikenneyhteydet == === Tieliikenne === Visamäki on teiden risteyksessä, vierestä kulkee seututie 130 , valtatie 10 sekä valtatie 3. === Joukkoliikenne === Visamäkeen kulkee Hämeenlinnan seudun joukkoliikenteen linja-auto numero 2. Linja 2 ajaa reittiä Visamäki - Rautatieasema - Aulanko. Lähistöltä kulkee myös linja 13 Miemala - Kankaantausta - Rautatieasema - Laaniitty sekä muutama Turengin suunnan seutulinja arkisin. == Lähteet == Luokka:Kankaantausta (Hämeenlinna)
Mauno Laisaari

Mauno Kalervo Laisaari, vuoteen 1932 Lindholm (20. maaliskuuta 1910 Oulu – 8. heinäkuuta 1994 EspooKuolleita. Helsingin Sanomat, 20.7.1994, s. 4.) oli suomalainen juristi ja virkamies, joka toimi eduskunnan oikeusasiamiehenä. Laisaaren vanhemmat olivat metsänhoitaja Valter Gustav Lindholm ja Selma Elisabet Lindfors. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1935–1942 oli Maire Elsa Annikki Louhivuori ja toinen vuodesta 1942 Helvi Tuulikki Raitimo. Laisaari tuli ylioppilaaksi 1928 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1934, varatuomarin arvon hän sai 1937. Hän toimi Viipurin lastensuojelulautakunnan sihteerinä, kunnallisena oikeusavustajana ja lastenvalvojana 1937–1939, huoltolautakunnan sihteerinä 1939–1940 ja Karjalan liiton toiminnanjohtajana 1944–1947. Eduskunnan maatalousvaliokunnan sihteeri hän oli 1945 ja työväenasiain valiokunnan 1946–1947. Eduskunnan oikeusasiamiehenä Laisaari työskenteli 1947–1951. Rautatiehallituksen tariffiosaston johtaja hän oli 1952–1967. Mauno Laisaari aloitti shakinpelaamisen 15-vuotiaana. Ensimmäisen kilpapelinsä hän pelasi Akateemisessa joukkueottelussa Tartossa 1929. Hän yleni 1. luokan pelaajaksi Viipurin Shakkiklubissa 1934 ja mestariluokkaan 1945 Suomen Shakki 6/1951 lokakuu, s. 131. Monia kotimaisia ja kansainvälisiä luottamustoimia hoitanut Laisaari oli myös useita vuosia Työväen Shakkiliiton puheenjohtaja. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kapteeni. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Eduskunnan oikeusasiamiehet Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Sèvremoine

Sèvremoine on kunta läntisessä Ranskassa Maine-et-Loiren departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunta muodostettiin 15. joulukuuta 2015, kun kymmenen kuntaa yhdistyi. Yhdistyneet kunnat olivat Le Longeron, Montfaucon-Montigné, La Renaudière, Roussay, Saint-André-de-la-Marche, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges, Tillières ja Torfou. Uuden kunnan hallintopaikaksi nimettiin Saint-Macaire-en-Mauges. ==Nähtävyyksiä== ===Saint-André-de-la-Marche=== Vanhaan tehtaaseen avattiin vuonna 1995 kenkämuseo Musée des Métiers de la Chaussure. Museossa esitellään kenkien valmistusta. Lisäksi museossa on satojen kenkien kokoelma. Tour de France 2018 Tiedosto:Musée_chuassure_002.jpg|Kenkämuseo ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Maine-et-Loiren kunnat
La Romagne (Maine-et-Loire)

La Romagne on kunta läntisessä Ranskassa Maine-et-Loiren departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunta on tullut tunnetuksi pöytätennisseurastaan Stella Sports La Romagnesta (SS La Romagne), joka on menestynyt kansallisissa ja kansainvälisissä sarjoissa. Seura sai uuden urheiluhallin käyttöönsä vuonna 2013.Tour de France 2018 ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Maine-et- Loiren kunnat
Puolimatkan hautausmaa

Puolimatkan hautausmaa Hyvinkään seurakunnan hautausmaa Hyvinkään Kirjavantolpan kaupunginosassaHyvinkään karttapalvelu, valittuna karttataso Kaupunginosat. Haettu 12.8.2018.. Hyvinkään rukoushuonepiirille myönnettiin oikeus perustaa hautausmaa vuonna 1908. Hautausmaalla sijaitsee sankarivainajien hauta-alue, Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki sekä vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki. Hautausmaan siunauskappeli on Mikael Nordenswanin suunnittelema ja se otettiin käyttöön vuonna 1956. Kappeliin mahtuu yhteensä 125 henkeä.. == Puolimatkan hautausmaalle haudattuja == * Matti Helminen, eläintieteilijä * Torsten Korkkinen, Mannerheim-ristin ritari * Olavi J. Mattila, ministeri * Yrjö Saarinen, taidemaalari ==Lähteet== Luokka:Hyvinkään hautausmaat Luokka:Hyvinkään kirkkorakennukset
Tapio Toiviainen

Tapio Toiviainen (s. 23. marraskuuta 1995) on suomalainen lentopalloilija. Pelipaikaltaan Toiviainen on yleispelaaja. == Ura == Toiviainen opiskeli kolme vuotta Kuortaneen urheilulukiossa pelaten valmennuskeskuksen joukkueessa lentopallon 1-sarjassa. Toiviainen toimi ikäluokkansa joukkueen kapteenina. Lukiovuosien jälkeen Hurrikaani-Loimaa hankki oman kylän kasvatin riveihinsä pelaamaan kaudeksi 2014-2015, jolloin joukkue saavutti Mestaruusliiga hopeaa. Tämän jälkeen hän matkasi Rantaperkiön iskun riveihin Tampereelle. Kaudet 2015-2016 ja 2016-2017 hän vietti Iskussa, jossa rooli joukkueessa kasvoi merkittävästi. Hurrikaani Loimaa kaappasi Toiviaisen rosteriinsa kahden vuoden sopimuksella kaudelle 2017-2018, jolloin Hurrikaani oli jälleen finaaleissa hopealla. Toiviainen on tunnettu monipuolisuudestaan eri pelipaikoilla. == Joukkueet == * 2014-2015 Hurrikaani Loimaa * 2015-2017 Rantaperkiön Isku * 2017-2022 Hurrikaani Loimaa * 2022-2023 Savo Volley == Lähteet == Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset lentopalloilijat
Maaherrantalo (Vaasa)

Maaherrantalo on Vaasan läänin maaherran virka-asuntona vuosina 1895–1997 toiminut uusgoottilainen kivipalatsi Vaasassa. Rakennus valmistui vuonna 1865 ruukinpatruuna Gustaf August Wasastjernalle kaupunkiasunnoksi. Talon suunnitteli Vaasan lääninarkkitehti Carl Axel Setterberg. Kolmekerroksinen palatsi on tiilirakenteinen, rapattu ja siinä on kulmatornit. Talo oli rakennuttajansa perheen käytössä vuoteen 1870 asti, jolloin talousongelmiin joutunut Wasastjerna joutui myymään sen. Rakennus vaihtoi omistajaa useaan kertaan, kunnes valtio osti rakennuksen vuonna 1895. Maaherrantaloa kutsutaan rakennuttajansa mukaan myös Wasastjernan taloksi ja Wasastjernan palatsiksi. Valtio sijoitti kivipalatsiin kuvernöörin virka-asunnon ja Vaasan teollisuuskoulun, joka toimi rakennuksessa vuoteen 1938 saakka. Kuvernöörin eli myöhemmin maaherran virka-asunto oli palatsin toisessa kerroksessa Vaasan läänin lakkauttamiseen 1997 saakka. Teollisuuskoulun tiloissa toimi niiden vapauduttua muun muassa lääninhallituksen osastoja. Lääninuudistuksen jälkeen rakennus kävi valtiolle tarpeettomaksi ja Vaasan kaupunki osti sen vuonna 1998. Nykyään entisessä maaherran virka-asunnossa on kaupungin edustustiloja. Ensimmäisessä ja kolmannessa kerroksessa ja kellarikerroksessa on Pohjanmaan museon käytössä olevia tiloja. Toisessa kerroksessa on Mannerheimin muistohuone – rakennuksessa oli Vaasan senaatin aikaan hallituksen joukkojen päämaja ja joukkojen komentaja Mannerheim asui toisen kerroksen huoneessa. Tontilla on myös puurakenteinen piharakennus ja edustussauna pienessä kivirakennuksessa. Maaherrantalo on suojeltu ja se kuuluu ”Vaasan rantapuistovyöhyke julkisine rakennuksineen ja Vaasan Höyrymylly” -nimiseen Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuuluvaan alueeseen. == Lähteet == Luokka:Vaasan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen suojellut rakennukset
Genovan siirtokunnat

Genovan siirtokunnat olivat sarja Genovan tasavallan kauppapaikkoja Välimerellä ja Mustallamerellä. Osan niistä perustivat tasavallan viranomaiset tukemaan paikallisten kauppiaiden taloutta, kun taas toiset olivat genovalaisten aatelisten läänejä. == Historia == Genovasta, joka oli 4 000 asukkaan pieni köyhä kalastuskylä, alkoi tulla itsenäinen Pyhästä saksalais- roomalaisesta keisarikunnasta noin vuonna 1096. Genovan laivaston osallistuminen ristiretkiin (erityisesti Antiokian ja Akkon valloituksiin) rikastutti maata suuresti. Ensimmäisen ristiretken aikana Genova sai kolmanneksen Bybloksesta ja Akkosta, joka tuotti kolmasosan satamakaupungin tuloista. Muita pieniä siirtomaita perustettiin Tartusiin (Syyria), Tripoliin (Libanon) ja Beirutiin. Seuraavan vuosisadan muslimien takaisinvalloitukset tosin kadottivat Genovan vaikutuksen pyhässä maassa. Genova perusti siirtomaita myös Espanjan lähettyville Välimerelle Valenciasta Gibraltariin, mutta kyseiset siirtokunnat olivat myös lyhytkestoisia. Genovan suora laajentuminen alkoi 1200-luvulla Korsikan (Genova liitti Korsikan itseensä vuonna 1284 ja piti saarta 1700-luvulle asti) ja Sardinian valtauksista. Genova pysyi vallitsevana Tyrrhenanmerellä sen jälkeen, kun Genovan laivasto oli voittanut sodan Pisaa vastaan Melorian taistelussa vuonna 1284. Genova alkoi myös perustamaan siirtomaita Ligurian alueelle ja Mustallemerelle 1200-luvun loppua kohden. Genovan tärkeimpiä kauppakeskuksia itäisellä Välimerellä olivat Chíos ja Mytilíni Egeanmerellä ja Caffa, joka oli suurin kaupankäynnin keskus mongolien hallitseman Itä-Euroopan, Keski-Aasian ja Länsi-Euroopan välillä. Muita siirtomaita olivat Cembalo (nykyinen Balaklava), Soldaio (Sudak), Vosporo (Kertš) ja Asovanmerellä sijaitsevat Tana (Azov), Matrega (Taman), Mapa (Anapa), Bata (Novorossijsk) kuin myös Savastopoli (Suhumi) sekä Ukrainan rannikolla sijaitsevat Salmastro ja Moncastro (Bilhorod-Dnistrovskyi). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Genovan historia Luokka:Italian entiset valtiot ja valtiomuodostelmat Luokka:Korsikan historia
Portugalin meri-ilmavoimat

Portugalin meri-ilmavoimat () on Portugalin laivaston alainen ilma-ase, jonka virallinen nimitys on Esquadrilha de Helicópteros da Marinha eli vapaasti suomennettuna laivaston helikopterilaivue. Laivue vastaa aluksilla toimivista helikoptereista. == Historia == Portugalin meri-ilmavoimien historia alkaa vuodesta 1916, jolloin kaksi meriupseeria lähetettiin Ranskaan lentokoulutukseen. Komennuksen perusteena oli vuonna 1913 alkanut pyrkimys luoda ilmasotakoulu maa- ja merivoimien lentäjien kouluttamiseksi. Meriupseerit saivat alkeislentokoulutuksen Chartresissa ja lentovenekoulutuksen Saint-Raphaëlissa Varissa. Toisella meriupseerilla oli lisäksi velvoite selvittää mahdollisuus lentokoneiden hankintaan Ranskasta. Upseerien palattua Portugaliin heidät nimitettiin lennonopettajiksi Vila Nova da Rainhan lentosotakouluun (), joka oli laivaston osa maavoimien lentosotakoulussa (). Laivaston meri-ilmavoimat () perustettiin 28. syyskuuta 1917, jolloin henkilöstö, materiaali ja ilmasotakoulu irrotettiin maavoimien EAM:stä. Toiminta keskitettiin Bom Sucesson merilentotukikohtaan Lissabonin telakalle. Kaksi maaliskuussa 1917 vastaanotettua ja EAM:n varastoimaa FBA lentovenettä siirrettiin Bom Sucessoon joulukuussa, mitä pidetään itsenäisen toiminnan aloittamisena. Vuonna 1958 sukellusveneidentorjunta- ja merivalvontalaivueet siirrettiin täysin ilmavoimien alaisuuteen ja meri- ilmavoimat lakkautettiin. === Laivaston helikopterilaivue === Laivaston helikopterilaivue perustettiin, kun laivasto hankki Vasco da Gama -luokan fregatit. Fregattien varustukseen kuului helikopteri, jonka tehtävänä oli sukellusveneidentorjunta. Laivue perustettiin 2. kesäkuuta 1993 tehtävänään huoltohenkilöstön kouluttaminen ja miehistöjen koulutus alusten kannella tapahtuvaan toimintaan, laivaston tukemiseen. Laivue aktivoitiin 8. kesäkuuta 1993 Montijon lentotukikohdassa. Laivue vastaanotti kaksi ensimmäistä helikopteriaan 29. heinäkuuta. == Kalusto == Laivueen kalustona on viisi AgustaWestland Super Lynx Mk.95 helikopteria. *
Andrine Benjaminsen

Andrine Benjaminsen (s. 1995) on norjalainen suunnistaja. Suunnistuksen EM- kilpailuissa 2018 Sveitsin Ticinossa Benjaminsen saavutti pronssia sprinttiviestissä. Riian MM-kilpailuissa 2018 hän saavutti neljännen sijan viestissä ja sekaviestissä. Henkilökohtaisissa kilpailuissa hän oli pitkän matkan yhdeksäs ja keskimatkan kymmenes.http://runners.worldofo.com/andrinebenjaminsen.html Doksyn MM- kilpailuissa 2021 Benjaminsen saavutti hopeaa sprinttiviestissä ja keskimatkalla sekä pronssia viestissä. https://eventor.orienteering.org/Events/ResultList?eventId=7060&groupBy;=EventClass https://eventor.orienteering.org/Events/ResultList?eventId=7062&eventClassId;=10905&eventRaceId;=7140&overallResults;=False https://eventor.orienteering.org/Events/ResultList?eventId=7063&groupBy;=EventClass Tanskan MM-kilpailuissa 2022 hän oli Norjan kolmanneksi tulleessa sprinttiviestijoukkueessa. Sprintissä hän oli neljäs. Flims Flaaxin MM- kilpailuissa 2023 Benjaminsen saavutti pronssia pitkällä matkalla http://news.worldofo.com/2023/07/13/woc-2023-long-maps-and-results/ ja viestissä. https://www.suunnistusliitto.fi/2023/07/suomi-neljas-suunnistuksen- naisten-mm-viestissa/ Edinburghin MM-kilpailuissa Benjaminsen saavutti pronssia Norjan sprinttiviestijoukkueessa. https://yle.fi/a/74-20099669 Neuchâtelin EM-kilpailuissa 2021 Benjaminsen oli pudotussprintissä kolmas ja oli mukana Norjan kolmanneksi tulleessa sprintiviestijoukkueessa. Rakveren EM- kilpailuissa 2022 hän oli kolmanneksi tulleessa viestijoukkueessa. Vuoden 2024 EM-kilpailuissa Unkarin Mórissä Benjaminsen oli sekä pitkällä matkalla että keskimatkalla kolmas. Hän oli mukana myös Norjan toiseksi tulleessa viestijoukkueessa. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Insolvenssioikeus

Insolvenssioikeus eli maksukyvyttömyysoikeus on oikeustieteen osa-alue, joka on erikoistunut maksukyvyttömyyden oikeudellisiin seurauksiin. Insolvenssioikeus käsittää lainsäädännön ja tähän oikeudenalaan kohdistuvaa oikeustieteellistä tutkimusta. Insolvenssioikeuden piiriin luetaan maksuvelvollisuuden laiminlyönteihin ja niiden seuraamuksiin liittyvä sääntely. Laiminlyönnit johtuvat yleensä maksukyvyttömyydestä, joskus maksuhaluttomuudesta. Oikeudenalan nimitys tulee latinalaisperäisestä sanasta insolvenssi, joka tarkoittaa maksukyvyttömyyttä. Insolvenssioikeuteen kuuluvia insolvenssimenettelyitä ovat ulosotto, konkurssi, yrityksen saneeraus ja yksityishenkilön velkajärjestely. == Lähteet == Luokka:Oikeustiede Luokka:Maksukyvyttömyys
Nokia 2116i

Nokia 2116i on Nokian valmistama matkapuhelin. Se julkaistiin vuonna 2005. == Ominaisuudet == * puhelinluettelo * tekstiviestit * kalenteri * muistio * herätyskello * laskin * sekuntikello * ajastin * äänikomennot * taskulamppu * esiasennettuja pelejä * MIDI-soittoääniä * langaton Internet * ennakoiva tekstinsyöttö == Lähteet == * http://nokiamuseum.info/nokia-2116i/ Luokka:Nokian matkapuhelimet Luokka:Vuoden 2005 matkapuhelimet
Nokia 6190

Nokia 6190 on Nokian valmistama matkapuhelin. Se julkaistiin vuonna 1997. == Ominaisuudet == Puhelimesta löytyy muun muassa seuraavia ominaisuuksia: * puhelinluettelo * tektiviestit * laskin * (herätys)kello * kalenteri * valuuttamuunnin * näytönsäästäjä * sähköposti * faksi * soittoääniä * pelejä == Lähteet == * http://nokiamuseum.info/nokia-6190/ Luokka:Nokian matkapuhelimet Luokka:Vuoden 1997 matkapuhelimet
Maytansiini

Maytansiini (C34H46N3ClO10) on heterosyklinen ansamysiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdisteen biologinen aktiivisuus on herättänyt kiinnostusta ja yhdistettä on tutkittu syöpälääkkeenä. Maytansiinin johdannaisia kutsutaan maytansinoideiksi. ==Esiintyminen ja ominaisuudet== Maytansiini eristettiin ensimmäisen kerran kelasteihin kuuluvasta kasvista Maytenus ovatus. Tämän jälkeen sitä on eristetty myös eräistä muista kelastien suvun kasveista ja suvun Putterlickia kasveista. Yhdistettä esiintyy näissä kasveissa muun muassa kuoressa.Frederick J. Antosz: Ansamacrolides, Kirk- Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 13.8.2018 Maytansiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen kiertokyky kloroformiliuoksessa on -145 Maytansiini sitoutuu soluissa tubuliiniin ja estää tubuliinin polymeroitumisen mikrotubuluksiksi ja siten estää solujen jakautumisen. Tämän vuoksi yhdistettä on tutkittu syöpälääkkeinä. Maytansiini voi myös reagoida DNA:n emästen kanssa. Maytansiini oli eläinkokeiden perusteella lupaava eräiden leukemiatyyppien hoidossa. Sen kliiniset kokeet lopetettiin kuitenkin vaiheeseen kaksi riittämättömän tehon ja haittavaikutusten, esimerkiksi neurotoksisuuden, vuoksi. Eräitä maytansiinin johdannaisia käytetään kuitenkin leukemian hoidossa. Maytansiinia eristetään kelastien sukuun kuuluvien lajien kuoresta. Aineen synteesiin on kehitetty myös asymmetrinen menetelmä. ==Lähteet== Luokka:Epoksidit Luokka:Asetamidit Luokka:Karbamaatit Luokka:Klooribentseenit
Kumbri

Kumbri on nykyisessä Pohjois-Englannissa Cumbriassa ja sen lähiseuduilla enintään noin 1300-luvulle puhuttu kelttiläinen kieli. Nykykielistä sen lähin sukulaiskieli on kymri. Kumbri hävisi alueen englanninkielistyttyä, mutta jotkin kumbrinkieliset paikannimet säilyivät ja lisäksi alueella puhuttava englannin murre sai lainasanoja kumbrista. == Lähteet == Luokka:Kelttiläiset kielet Luokka:Euroopan kuolleet kielet
Westland Lynx

Westland Lynx on brittiläisen Westland Helicoptersin suunnittelema ja valmistama sotilashelikopteri. Alun perin helikopterin oli tarkoitus olla kuljetustehtävissä sekä siviili että laivaston käytössä, mutta maavoimien kiinnostus johti lopulta taistelutehtäviin soveltuvaan että laivastomalleihin. Helikopteri otettiin operatiiviseen käyttöön 1977 ja se on otettu käyttöön noin tusinassa maassa pääasiassa kuljetus-, panssarintorjunta-, pelastuspalvelu- ja sukellusveneentorjuntatehtävissä. == Tekniset tiedot == == Mallit ja tuotanto == Vuosina 1985-1990 Westland Helicopters Limited valmisti Yeovillissä kaikkiaan 382 Lynx-helikopteria, jotka olivatJames 1991 s. 418-426: *kehitysversiot 13 *Lynx AH.1 113 *Lynx HAS.2 86 *Lynx HAS.3 30 *Lynx Mk.4 Ranskan laivaston ilmavoimille (Aéronavale) 14 *Lynx AH.5 5 *Lynx AH.7 10 *Lynx Mk.9 16 *Lynx Mk.21 Brasialian laivastolle 9 *Lynx Mk.23 Argentiinan laivastolle 2 *Lynx Mk.25 Alankomaiden laivaston ilmavoimille 6 *Lynx Mk.27 Alankomaiden laivaston ilmavoimille 10 *Lynx Mk.28 Qatarin poliisivoimille 3 *Lynx Mk.80 Tanskan laivaston ilmavoimille 8 *Lynx Mk.81 Alankomaiden laivaston ilmavoimille 8 *Lynx Mk.86 Norjan ilmavoimille 6 *Lynx Mk.87 Argentiinan laivastolle 2 *Lynx Mk.88 Länsi-Saksan laivastolle 19 (*Lynx Mk.89 Nigerian laivastolle 3) (*Lynx Mk.90 Tanskan laivaston ilmavoimille 3) *Lynx Mk.95 Portugalin laivastolle 12 *Lynx Mk.99 Etelä-Korean laivastolle 12 *Lynx esittelykone G-LYNX *Lynx 3 1 == Lähteet == * === Viitteet === Lynx Luokka:Sotilashelikopterit
Vestmanna

Vestmanna (tanskaksi: Vestmannahavn) on pieni kaupunki Färsaarilla Luoteis- Streymoyssa Vestmannan kunnassa. Vestmanna on kunnan päätaajama ja ainoa taajama. Vuonna 2015 Vestmannan asukasluku oli 1 208.Hagstova.fo Nimi Vestmanna tarkoittaa, että ensimmäiset asukkaat olivat peräisin lännestä, mikä tarkoittaa Irlannista tulleita kelttejä.History, Visitfaroeislands.com , viitattu 13.8.2018 == Maantiede ja liikenne == Vestmanna on Streymoyn länsiosassa, ja siellä on satama, jota pidetään Färsaarten parhaana luonnonsatamana. Ennen tunnelin rakentamista poikkesi Vágariin menevä autolautta siellä vuosikymmeniä. Joulukuusta 2002 on Vágartunneli yhdistänyt Streymoyn ja Vágarin, jossa on lentokenttäVestmanna Tourist Center, viitattu 13.8.2018. Lauttayhteys lakkautettiin tunnelin rakentamisen jälkeen. == Väkiluvun kehitys == == Elinkeinohistoria == Vestmanna sai taloudellista merkitystä vuonna 1839, kun Kuninkaallinen monopolikauppa avasi siellä sivuliikkeen, jonka oli tarkoitus palvella Streymoyta ja Vágarvia. Tavarat kuljetettiin sieltä edelleen vuoren yli soutuveneellä ja jalan. Vuonna 1897 rakennettiin venetelakka, ja ensisijaisesti se kunnosti kalastusveneitä, joita siihen aikaan ostettiin Isosta-Britanniasta. Nykyisin telakka kuuluu pääkaupunki Tórshavniin. Vestmannassa on vesivoimala, joka on Färsaarten ensimmäisiä. Se saa veden vesialtaista, joihin kerätään sadevesi. Kunnallinen sähkövoimala SEV rakensi vuonna 1950 Färsaarten suurimman vesivoimalan, ja vuonna 1986 tuli 80 prosenttia Färsaarten vesivoimasta siitä. Nykyisin alueella on kolme vesivoimalaa. == Matkailu == Pohjoisen lintukalliot ovat hyvin suosittu matkailukohde, jossa käyvät sekä lintumatkailijat että ulkomaiset turistit. Vestmannasta tehdään veneretkiä Streymoyn koillisrannikon valtaville kallioille. Paras aika käydä vuorilla on kesä-heinäkuu, jolloin Färsaarilla on miljoonittain merilintuja. Kauniiden vuorten lisäksi pitkin rannikkoa on myös luontaisia luolia. Niihin voi käydä tutustumassa sään salliessa, jos oppaita on käytettävissä.Sightseeing.fo, viitattu 13.8.2018 Vestmannalla on suurempiakin haasteita, kuten vuoren yli kulkeva vaellusreitti. Reitti on melko vaativa, ja retkelle on valmistauduttava ennen lähtöä huolellisesti.Hiking, Visitfaoeislands.com s. 26 == Kuvia Vestmannabjørginista ja Vestmannasta == Image:Vestmannabjørgini, Faroe Islands (7).JPG|Veneretki Vestmannabjørginiin (Vestmannan kallioille). Image:Vestmannabjørgini, Faroe Islands (5).JPG|Vestmannabjørgini (Vestmannan kalliot). Image:Saksunadrangur, Vestmannabjørgini, Faroe Islands (9).jpg| Vestmannan länsipuolella oleva kallio. Image:Wiking.voxmuseum.1.jpg|Vestmannan viikinkimuseo. Image:10mannafør masters kappróður á Fjarðastevnu 2012.JPG|Fjarðastevna Cup 2012 Vestmannassa (kappróður) Image:VB-VIF Faroese Handball Match November 2011.JPG|VÍF on Vestmannan urheiluseura, joka pelaa käsipalloa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vestmannan kunta Luokka:Färsaarten kylät
Ålands landskapsarkiv

Ålands landskapsarkiv (suom. Ahvenanmaan maakunnanarkisto) on Ahvenanmaan maakunnan arkistolaitos . Ahvenanmaan maakunnanarkisto perustettiin vuonna 1978 ja on siitä lähtien toiminut Ahvenanmaan itsehallintotalon (Självstyrelsegården) tiloissa Maarianhaminassa. Ahvenanmaan maakunnan arkistolain mukaan maakunnanarkisto johtaa ja kehittää asiakirjahallintoa maakunnanhallinnossa sekä edistää arkiston käyttöä. Ahvenanmaan maakunnanarkiston toimialaan kuuluvat myös ne valtion viranomaisarkistot, joiden toimialueena on Ahvenanmaa. Ahvenanmaan maakunnanarkistossa säilytetään lisäksi Ahvenanmaan seurakuntien ja kuntien vanhempia arkistoja. Maakunnanarkistossa säilytetään myös yksityisarkistoja, joita yhdistykset, yritykset ja säätiöt, sekä yksityishenkilöt, tilat ja kyläyhdistykset ovat luovuttaneet tai lahjoittaneet Ahvenanmaan maakunnanarkistolle. Ahvenanmaan maakunnanarkiston kokoelmat ulottuvat aina 1600-luvun alkuun saakka. Ahvenanmaan maakunnanarkistossa on lisäksi kirjasto, joka on keskittynyt erityisesti Ahvenanmaan historiaa käsittelevään kirjallisuuteen. Kirjastosta löytyy myös kattava kokoelma sukututkimukseen liittyvää kirjallisuutta. Ahvenanmaan maakunnanarkiston johtajan virkanimike on landskapsarkivarie. Virkaa ovat hoitaneet seuraavat henkilöt: :Bjarne Henriksson, 1978–2002 :Håkan Axelsson, 2003–2009 :Stefan Berggren (vt.), 2009–2010 :Åke Söderlund, 2011– == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ålands landskapsarkiv Luokka:Suomen arkistot Luokka:Sukututkimus Luokka:Kansallisarkistot Luokka:Ahvenanmaalainen kulttuuri
Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1932

Naiset pelasivat mestaruudesta pudotuspelisysteemillä. == Alkuerät == * Itä 12\. kesäkuuta Haminan Palloilijat - Kotkan Into 14-3 8\. heinäkuuta Kotkan Into - Haminan Palloilijat 0-12 - Hamina jatkoon yhteistuloksella 26-3 29\. kesäkuuta Haminan Palloilijat - Joensuun Palloseura 9 - 7 9\. heinäkuuta Sortavalan Palloilijat - Viipurin Pallonlyöjät 8-19 - VPL jatkoon 10\. heinäkuuta Sortavalan Palloseura - Joensuun Palloseura 12-1 - SP jatkoon 15\. heinäkuuta Kuusankosken Veto - Kouvolan Pallonlyöjät 23-10 19\. heinäkuuta Kouvolan Pallonlyöjät - Kuusankosken Veto 13-7 - Kuusankoski jatkoon yhteistuloksella 30-23 * Länsi 22\. kesäkuuta Helsingin Pallonlyöjät - Pallo-Toverit, Hki 14-3 29\. kesäkuuta Pallo-Toverit, Hki - Helsingin Pallonlyöjät 0-8 - HPL jatkoon yhteistuloksella 22-3 13\. heinäkuuta Porvoon Palloseura - Keravan KooPee 1-16 - Kerava jatkoon 25\. heinäkuuta Tervakosken Pato - Riihimäen Pallonlyöjät 10-19 31\. heinäkuuta Riihimäen Pallonlyöjät - Lahden Mailaveikot 0-10 - Lahti jatkoon 14\. heinäkuuta Lapuan Virkiä - Loimaan Palloilijat 5-3 24\. heinäkuuta Loimaan Palloilijat - Lapuan Virkiä 12-1 -Loimaa jatkoon yhteistuloksella 15-6 {{Turnauspuu8 pronssiotteluton |10. heinäkuuta|Sortavalan Palloseura| 3|Viipurin Pallonlyöjät |14 |9. elokuuta|Haminan Palloilijat|16|Kuusankosken Veto| 4 |kaksoisotteluna 19.-21. elokuuta|Helsingin Pallonlyöjät |3 | 11|Keravan KooPee |5 | 6 |28. elokuuta|Loimaan Palloilijat|2|Lahden Mailaveikot|7 |21. elokuuta|Viipurin Pallonlyöjät |4 |Haminan Palloilijat |6 |11. syyskuuta|Lahden Mailaveikot |4 |Helsingin Pallonlyöjät |7 |13. syyskuuta|Helsingin Pallonlyöjät |14|Haminan Palloilijat| 4 }} HPL: Aune Särkkä, Gunnel Forsman, Ilta Elonen, Lempi Hartikka, Elli Eskelinen, Lyyli Lindholm, Lempi Eskelinen, Anna-Lisa Kaijalainen, M Immonen, Simolin, Laamanen, Laajanen. ==Lähteet== Naisten SM-sarjaottelut kautta aikain Naisten 1932 Luokka:Vuoden 1932 pesäpallo
Hanna Airaksinen

Hanna Airaksinen (s. 14. joulukuuta 1970) on suomalainen uransa päättänyt pesäpalloilija. Hän edusti urallaan Jyväskylän Kiriä ja Viinijärven Urheilijoita. Airaksinen lopetti aktiiviuransa vuoteen 1999 Kirittärien joukkueessa mutta palasi vielä pelaamaan kausilla 2004 ja 2005. Kaikkiaan Airaksinen pelasi 274 ottelua pääsarjatasolla. Airaksinen oli urallaan ennen muuta etenijä. Hän jakaa naisten Superpesiksen kaikkien aikojen etenijätilaston kärkipaikan Terhi Röngän kanssa. Molemmat toivat urallaan 653 juoksua. Ero seuraaviin on yli 100 juoksua.https://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/pelaajatilastot/kaikkien- aikojen-tilastot-naiset/ Kärkilyönneissä Airaksinen löytyy sijalta seitsemän samoin kuin tehotilastossa. Airaksinen valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi kahdesti, vuosina 1996 ja 1997. Pesispörssissä Airaksisen 1973,7 pistettä oikeuttavat kahdeksanteen sijaan. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hotelli Hospitz

Hotelli Hospitz on Savonlinnassa sijaitseva hotelli. Se toimii arkkitehti Wivi Lönnin suunnittelemassa rakennuksessa, joka vihittiin käyttöön vuonna 1933. Se oli alkujaan Nuorten naisten kristillisen yhdistyksen matkustajakoti ja yhdistystila. Se on sittemmin siirtynyt hotellikäyttöön. == Historia == Hotelli Hospitz rakennettiin 1930-luvulla, ja sen suunnitteli vuosien 1929–1930 arkkitehti Wivi Lönn. Piirustukset hyväksyttiin 1931 ja rakennus vihittiin käyttöön 26. helmikuuta 1933. Se rakennettiin Nuorten naisten kristilliselle yhdistykselle kokoontumis- ja majoitusrakennukseksi, ja se oli Linnakadun ensimmäisiä kivirakennuksia. Hospitz oli toisen maailmansodan aikana sotilaskäytössä, ja siellä yöpyi sekä sotilaita että lottia. Hotelliyritys V. O. Kuitunen vuokrasi talon vuonna 1992 hotellikäyttöön. Yritys osti vuonna 2011 koko rakennuksen NNKY:ltä ja aloitti sen peruskorjauksen. Museovirasto myönsi entisöintiin tukea, mihin vaikutti osaltaan se, että rakennus sijaitsee valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä. Hospitz rapattiin ja maalattiin uudestaan. Värisuunnittelun, kohokuvioinnin ja julkisivun tunnusmaalaukset teki kuvataiteilija Johanna Oras. Hotellitoiminta siirtyi vuonna 2018 V. O. Kuituselta Lönnin mukaan nimetyn Wivilla Oy:n omistukseen. Itse kiinteistö jäi kauppasopimuksessa edelleen Kuitusen perheelle. == Lähteet == Luokka:Savonlinnan hotellit Luokka:Wivi Lönnin suunnittelemat rakennukset
Henry Nugent

Henry Nugent syntyi Irlannissa ja kuoli marraskuussa 1704 Gibraltarilla. Hän oli Gibraltarin toinen kuvernööri. Virkansa hän aloitti 6. elokuuta 1704. Sotilasarvoltaan hän oli kenraalimajuri. ==Perhe== Hänen isänsä oli Thomas Nugent ja vanhempi veljensä oli James Nugent. Luokka:Gibraltarin kuvernöörit Luokka:Irlantilaiset sotilaat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 1704 kuolleet
Bloody Sunday – verinen sunnuntai

Bloody Sunday – verinen sunnuntai (Bloody Sunday) on Paul Greengrassin käsikirjoittama ja ohjaama brittiläis-irlantilainen televisioelokuva vuodelta 2002. Dokumentaariseen tyyliin, ulkopuolisen tarkkailijan tavoin tapahtumia seuraten toteutettu elokuva kertoo Pohjois-Irlannin levottomuuksiin liittyvästä, veriseksi sunnuntaiksi kutsutusta katolisten kansalaisoikeusmarssista, jossa 13 ihmistä sai surmansa ja 13 loukkaantui brittisotilaiden avattua tulen väkijoukkoon Pohjois-Irlannin Derryssä 30. tammikuuta 1972. Ohjaaja Greengrassin tekemä käsikirjoitus pohjautuu derryläisen kirjailijan Don Mullanin vuonna 1997 ilmestyneeseen kirjaan Eyewitness Bloody Sunday, johon hän kokosi silminnäkijöiden kertomuksia päivän tapahtumista. Mullan toimi myös käsikirjoituskonsulttina ja esiintyy pienessä sivuosassa katolisena pappina. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Elokuva sai ensi- iltansa Sundancen elokuvajuhlilla Yhdysvalloissa 16. tammikuuta 2002, ja se voitti festivaalin yleisöpalkinnon. Neljä päivää myöhemmin se ensiesitettiin Britannian televisiossa ITV-kanavalla. Suomessa elokuva on esitetty Yle TV1 -kanavalla syys- ja marraskuussa 2007, Esitystiedot. Viitattu 13.8.2018.. Bloody Sunday jakoi Berliinin elokuvajuhlilla parhaan elokuvan Kultainen karhu -palkinnon japanilaisanimaation Henkien kätkemä kanssa. Se sai myös ekumeenisen tuomariston erikoispalkinnon. Irlannin elokuva- ja televisiogaalassa elokuva palkittiin vuoden parhaana sekä lisäksi käsikirjoituksestaan ja äänityksestään. Brittiläisessä Bafta-gaalassa Ivan Strasburg palkittiin kuvauksesta ja valaistuksesta, ja elokuva tuotti lisäksi neljä muuta ehdokkuutta. Bloody Sunday oli European Film Awards -ehdokkaana neljässä sarjassa, muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen kategorioissa., Awards. Viitattu 13.8.2018. The New York Timesin kriitikot valitsivat Bloody Sundayn vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.The Best 1,000 Movies Ever Made , The New York Times. Perustuu teokseen The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made, 2. painos, St. Martin's Griffin 2004. Viitattu 11.8.2018. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset televisioelokuvat Luokka:Irlantilaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2002 brittiläiset elokuvat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat Luokka:Paul Greengrassin ohjaamat elokuvat Luokka:Pohjois- Irlannin levottomuudet