Zhou-dynastia

Zhou-dynastia (周 [Zhou]) hallitsi Kiinassa 1046 eaa.–256 eaa. Zhou-dynastia hallitsi käytännöllisesti katsoen koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. eli noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen kausi Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa. == Zhou-dynastia == Shang-dynastian läntisillä rajoilla, Weijoen laaksossa nykyisessä Shaanxin provinssissa, elänyt Zhou-heimo kukisti melko äkillisesti Shang-dynastian viimeisen hallitsijan, jonka kerrotaan olleen turmeltunut tyranni. Zhou- dynastian perusti Ji-perhe. Dynastian pääkaupunki oli Hào Weijoen laaksossa nykyisen Xi'anin kaupungin lähellä, paikassa jossa Weijoki yhtyy Keltaiseen jokeen. Varhaiset Zhou-kuninkaat levittivät valloittaen ja kolonialisoiden vähitellen kulttuurinsa kattamaan suurimman osan nykyistä Kiinaa Chang Jiangista (Jangtse-joki) pohjoiseen. Zhou oli dynastioista pitkäikäisin, ja aloitti opin hallitsijan taivaallisesta mandaatista. Tällä opilla selitettiin ja perusteltiin edellisten dynastioiden kaatuminen ja tuotiin laillisuutta nykyiselle ja tuleville hallitsijoille. Hallitsijan nimitykseksi tuli "Taivaan poika". Zhoun kaudella alettiin valmistaa raudasta työkaluja, ja maanviljely kehittyi tehokkaammaksi. Tieverkostoa ja kanavia kehitettiin, mikä yhdisti valtion eri osia. Kaupankäynti kehittyi ja kolikot otettiin käyttöön. Hallinto kehittyi muistuttamaan Euroopan feodaalijärjestelmää, jossa paikalliset lääninherrat olivat kuninkaan vasalleja. Vuonna 771 eaa. vallankumouksellisten aatelisten tukemat hyökkäävät barbaarit tappoivat Zhou-dynastian kuninkaan Youwangin. Pääkaupunki siirrettiin Luoyangiin, joka on nykyisessä Henanin provinssissa. Tämä siirto merkitsi historiankirjoituksessa siirtoa Läntisestä Zhousta Itäiseen Zhou-dynastiaan. Zhoun valta vähitellen heikkeni ja valtion hajaantuminen alkoi. Itäinen Zhou-dynastia jakaantuu kahteen pienempään aikakauteen, joista ensimmäinen, 770 eaa.–476 eaa. on saanut aikansa aikakirjoista nimityksen Kevättä ja syksyä, jälkimmäinen tunnetaan Taistelevien läänitysvaltioiden kautena (475 eaa.–221 eaa.). == Zhou-dynastian aikakauden jako == Zhou-dynastian alkamisen ajankohdasta on ollut erilaisia käsityksiä. Uusimmat löydöt ajoittavat sen vuoteen 1046 eaa. * Läntinen Zhou 1046 eaa.–771 eaa. * Itäinen Zhou 770 eaa.–256 eaa. ** Kevättä ja syksyä 770 eaa.–476 eaa. ** Taistelevat läänitysvaltiot 475 eaa.–221 eaa. == Hallitsijat == Henkilönimi Nimi kuninkaana Hallitusajat1 Nimi jolla yleensä tunnetaan Ji Fa 姬發 Wuwang 武王 1046 eaa.–1043 eaa.1 Zhou Wuwang (Wu) Ji Song 姬誦 Chengwang 成王 1042 eaa.–1021 eaa.1 Zhou Chengwang (Cheng) Ji Zhao 姬釗 Kangwang 康王 1020 eaa.–996 eaa.1 Zhou Kangwang (Kang) Ji Xia 姬瑕 Zhaowang 昭王 995 eaa.–977 eaa.1 Zhou Zhaowang (Zhao) Ji Man 姬滿 Muwang 穆王 976 eaa.–922 eaa.1 Zhou Muwang (Mu) Ji Yihu 姬繄扈 Gongwang 共王/龔王 922 eaa.–900 eaa.1 Zhou Gongwang (Gong) Ji Jian 姬囏 Yiwang 懿王 899 eaa.–892 eaa.1 Zhou Yiwang (Yi) Ji Pifang 姬辟方 Xiaowang 孝王 891 eaa.–886 eaa.1 Zhou Xiaowang (Xiao) Ji Xie 姬燮 Yiwang 夷王 885 eaa.–878 eaa.1 Zhou Yiwang (Yi) Ji Hu 姬胡 Liwang 厲王/剌王 877 eaa.–841 eaa.1 Zhou Liwang (Li) Gonghe (sijaishallitsija) 共和 841 eaa.–828 eaa. Gonghe Ji Jing 姬靜 Xuanwang 宣王 827 eaa.–782 eaa. Zhou Xuanwang (Xuan) Ji Gongsheng 姬宮湦 Youwang 幽王 781 eaa.–771 eaa. Zhou Youwang (You) Läntisen Zhoun loppu / Itäisen Zhoun alku Ji Yijiu 姬宜臼 Pingwang 平王 770 eaa.–720 eaa. Zhou Pingwang (Ping) Ji Lin 姬林 Huanwang 桓王 719 eaa.–697 eaa. Zhou Huanwang (Huan) Ji Tuo 姬佗 Zhuangwang 莊王 696 eaa.–682 eaa. Zhou Zhuangwang (Zhuang) Ji Huqi 姬胡齊 Xiwang 釐王 681 eaa.–677 eaa. Zhou Xiwang (Xi) Ji Lang 姬閬 Huiwang 惠王 676 eaa.–652 eaa. Zhou Huiwang (Hui) Ji Zheng 姬鄭 Xiangwang 襄王 651 eaa.–619 eaa. Zhou Xiangwang (Xiang) Ji Renchen 姬壬臣 Qingwang 頃王 618 eaa.–613 eaa. Zhou Qingwang (Qing) Ji Ban 姬班 Kuangwang 匡王 612 eaa.–607 eaa. Zhou Kuangwang (Kuang) Ji Yu 姬瑜 Dingwang 定王 606 eaa.–586 eaa. Zhou Dingwang (Ding) Ji Yi 姬夷 Jianwang 簡王 585 eaa.–572 eaa. Zhou Jianwang (Jian) Ji Xiexin 姬泄心 Lingwang 靈王 571 eaa.–545 eaa. Zhou Lingwang (Ling) Ji Gui 姬貴 Jingwang 景王 544 eaa.–521 eaa. Zhou Jingwang (Jing) Ji Meng 姬猛 Daowang 悼王 520 eaa. Zhou Daowang (Dao) Ji Gai 姬丐 Jingwang 敬王 519 eaa.–476 eaa. Zhou Jingwang (Jing) Ji Ren 姬仁 Yuanwang 元王 475 eaa.–469 eaa. Zhou Yuanwang (Yuan) Ji Jie 姬介 Zhendingwang 貞定王 468 eaa.–442 eaa. Zhou Zhendingwang (Zhending) Ji Quji 姬去疾 Aiwang 哀王 441 eaa. Zhou Aiwang (Ai) Ji Shu 姬叔 Siwang 思王 441 eaa. Zhou Siwang (Si) Ji Wei 姬嵬 Kaowang 考王 440 eaa.–426 eaa. Zhou Kaowang (Kao) Ji Wu 姬午 Weiliewang 威烈王 425 eaa.–402 eaa. Zhou Weiliewang (Weilie) Ji Jiao 姬驕 Anwang 安王 401 eaa.–376 eaa. Zhou Anwang (An) Ji Xi 姬喜 Liewang 烈王 375 eaa.–369 eaa. Zhou Liewang (Lie) Ji Bian 姬扁 Xianwang 顯王 368 eaa.–321 eaa. Zhou Xianwang (Xian) Ji Ding 姬定 Shenjingwang 慎靚王 320 eaa.–315 eaa. Zhou Shenjingwang (Shenjing) Ji Yan 姬延 Nanwang 赧王 314 eaa.–256 eaa. Zhou Nanwang (Nan) 1 Ensimmäinen tutkijoiden yleisesti hyväksymä täsmällinen vuosi Kiinan historiassa on 841 eaa., joka on Gonghen hallitusajan alku. Kaikki tätä vanhemmat vuosilukuajoitukset ovat epätäsmällisiä ja kiistanalaisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinan dynastiat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit