EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Moskovan teknillinen valtionyliopisto

Moskovan teknillinen valtionyliopisto () on venäläinen teknillinen valtionyliopisto, joka tunnetaan myös nimellä Bauman-instituutti. ==Historia== Yliopiston perusti vuonna 1830 nimellä "Keisarillinen ammattikoulu" (Ремесленное училище eli Remeslennoe Uchilische) keisari Nikolai I. Vuonna 1868 se nimettiin uudelleen, ja nimeksi tuli Keisarillinen Moskovan teknillinen koulu. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen se sai nimen Moskovan ylin teknillinen koulu. Vuonna 1930 yliopistosta irrotettiin useita uusia tutkimusinstituutteja, joista tuli itsenäisiä tutkimuslaitoksia. Tällaisiin kuului muun muassa aerodynamiikan tutkimuslaitos TsAGI. Yliopisto sai 1900-luvun alun kommunistin Nikolai Baumanin mukaan uuden nimen Baumanin Moskovan mekaaninen ja koneenrakennuksen instituutti. Moskovan ylin teknillinen koulu -nimi tuli uudestaan käyttöön vuonna 1943. Tämä yliopisto tunnettiin Bauman-nimellä muun muassa 1950- ja 1960-lukujen avaruuskilvan aikaan. Viimeisin nimikorjaus tehtiin vuonna 1989. Koulun rehtorina toimii I. B. Fjodorov. Opetushenkilökuntaa yliopistolla on 3 500 henkilöä. Yliopistossa on 18 000 perustutkinto-opiskelijaa ja 1 000 jatko-opiskelijaa. ==Osastot== * Radioelektroniikka ja laserteknologia * Perustieteet * Koneenrakennus * Erikoiskoneet * Voimalaitteet * Robotiikka ja automaatio * Tietotekniikka ja säätötekniikka * Biolääketiede * Sosiaaliset ja ihmistieteet * Liiketaloustiede ja johtaminen === Erikoisosastot=== * Radiotekniikka * Raketti- ja avaruustekniikka * Optoelektroniikka * Laiterakennus * Ilmailu- ja avaruustekniikka ==Kuuluisia opettajia ja opiskelijoita== * Sergei Afanasjev * Sergei Koroljov * Semjon Lavotškin * Sergei Lebedev * Aleksandr Mikulin * Vladimir Petljakov * Nikolai Pilugin * Pavel Suhoi * Vladimir Šuhov * Pafnuti Tšebyšov * Vladimir Tšelomei * Andrei Tupolev * Sergei Vavilov * Nikolai Žukovski ==Aiheesta muualla== * Yliopisto sivusto * Yliopiston opiskelijoiden sivusto * Yliopiston opiskelijoiden toinen sivusto * Baumanin historia (venäjäksi) Luokka:Moskovan yliopistot ja korkeakoulut
Isyystutkimus

Isyystutkimus on oikeusgeneettinen toimenpide, joka tehdään lastenvalvojan tai oikeusistuimen määräyksestä osana isyyden tutkimusta. Suomessa isyystutkimuksella pyritään selvittämään, kuka on lapsen biologinen isä. Tutkimus tehdään tuomioistuimen määräyksestä, kun lapsi tai hänen äitinsä on oikeudessa nostanut kanteen isyyden vahvistamiseksi ja isäksi väitetty henkilö ei jostain syystä ole halukas tunnustamaan isyyttään. Vastaavasti myös mies, joka vaatii itselleen lapsen isyyttä, voi vaatia tehtäväksi isyystutkimusta. Myös lastenvalvoja puolestaan voi määrätä isyystutkimuksen tehtäväksi, jos mies vaatii tätä. Miehellä ei kuitenkaan ole oikeutta vaatia isyystutkimusta, mikäli äiti on avioliitossa toisen miehen kanssa eikä äiti halua miehen tunnustavan isyyttään. Kuitenkin Unicefin lapsen oikeuksien sopimuksessa mainitaan, että "Lapsella on lähtökohtaisesti oikeus elää vanhempiensa kanssa, jos hänellä on hyvä ja turvallista olla heidän kanssaan. Vanhemmistaan erossa asuvalla lapsella on oikeus tavata ja pitää säännöllisesti yhteyttä kumpaankin vanhempaansa". Isyystutkimus tehdään pääsääntöisesti äidistä, lapsesta ja isäksi epäillystä miehestä. Näiltä voidaan myös ottaa tutkimukseen tarvittava verinäyte tahdonvastaisesti. Tarvittaessa tutkimus voidaan tehdä myös kuolleen miehen tai naisen ruumiista otetusta näytteestä tai tämän lapsen isovanhemmista. Isovanhempia ei kuitenkaan voida velvoittaa suostumaan tutkimukseen vastoin tahtoaan. Tutkimuksen suorittaa joko Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tai Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen laitos. Isyystesti keksittiin 1960-luvulla kun HLA-tyypittely tuli mahdolliseksi.https://news.google.com/newspapers?nid=1817&dat;=19771223&id;=AAkdAAAAIBAJ&sjid;=7Z4EAAAAIBAJ&pg;=6700,5859572 ==Lähteet== ==Muualla aiheesta== *Laki oikeusgeneettisestä isyystutkimuksesta (378/2005) *Isyyslaki (700/1975) *Ylen Elävä arkisto: Isyyden tunnustaminen on koruton riitti Luokka:Perheoikeus Luokka:Isyys
Luettelo Pienen leijonan tähdistön tähdistä

Luettelo Pienen leijonan tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita 46 LMi 46 94264 53229 3.79 1.41 98 K0III-IV Praecipua (väärin ymmärretty), Praecipula β LMi β 31 90537 51233 4.20 0.95 146 G8III-IV Praecipua (alkuperäinen) 21 LMi 21 87696 49593 4.49 2.26 91 A7V 10 LMi 10 82635 46952 4.54 0.88 176 G8III Cor 37 LMi 37 92125 52098 4.68 −1.13 474 G0II 30 LMi 30 90277 51056 4.72 0.71 207 F0V 41 LMi 41 92825 52457 5.08 1.06 207 A3Vn 19 LMi 19 86146 48833 5.11 2.81 94 F6Vs 42 LMi 42 93152 52638 5.36 0.04 377 A1Vn 20 LMi 20 86728 49081 5.37 4.50 49 G1V kaksoistähti 8 LMi 8 82198 46735 5.39 −0.24 436 M1III 11 LMi 11 82885 47080 5.40 5.16 36 G8IV-V 23 LMi 23 88960 50303 5.49 1.00 257 A0Vn 40 LMi 40 92769 52422 5.51 2.22 148 A4Vn 28 LMi 28 90040 50935 5.52 0.03 409 K1III 34 LMi 34 91365 51685 5.57 −0.48 528 A2Vn 32 LMi 32 90840 51420 5.79 −1.05 760 A4V 38 LMi 38 92168 52139 5.84 2.39 159 F9V 88231 49893 5.86 −0.47 603 K3III muuttuja 7 LMi 7 82087 46652 5.87 −0.12 515 G8III: 27 LMi 27 89904 50860 5.89 1.65 230 A6V 33 LMi 33 91130 51556 5.90 1.52 245 A0IV RX LMi 92620 52366 6.02 −0.77 743 M2III muuttuja 44 LMi 44 93765 52959 6.05 1.59 254 F5V 13 LMi 13 83951 47631 6.12 2.49 174 F3V 43 LMi 43 93636 52882 6.15 −0.17 598 K0 9 LMi 9 82522 46904 6.19 0.67 414 K4III: 48 LMi 48 94480 53355 6.19 0.72 405 A8V 87822 49658 6.23 2.22 206 F4V kolmoistähti 35 LMi 35 91752 51914 6.29 2.96 151 F3V 88161 49870 6.34 0.03 596 K3III: 89993 50904 6.36 1.06 374 G8III 50 LMi 50 94747 53492 6.36 1.67 282 K0 36 LMi 36 92000 52032 6.42 −1.38 1185 K0 24 LMi 24 88986 50316 6.46 3.93 104 G0V 22 LMi 22 88786 50218 6.47 −0.38 763 G8III 29 LMi 29 90250 51047 6.49 0.98 413 K1III 16 LMi 16 85029 48256 6.64 −1.11 1156 K5 51 LMi 51 96094 54196 7.60 3.71 195 G0
Max Schreck

Max Schreck (11. kesäkuuta 1879 Berliini, Saksa – 26. marraskuuta 1936 München, Saksa) oli saksalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on kreivi Orlok elokuvassa Nosferatu (1922). Schreck kouluttautui näyttelijäksi Berliner Staatstheaterissa. Hän meni vuonna 1910 naimisiin näyttelijän Fanny Normannin (1877–1951) kanssa. Ensimmäinen elokuvarooli Schreckillä oli Ludwig Bergerin ohjaamassa elokuvassa Der Richter von Zalamea (1920). Hän kuului Max Reinhardtin näyttelijäryhmään, ja Reinhardt myös esitteli hänet Nosferatun ohjaajalle F. W. Murnaulle. Nosferatun jälkeen Schreck jatkoi sekä teatteri- että elokuvanäyttelemistä ja työskenteli muun muassa Bertolt Brechtin, Max Ophülsin ja Karl Valentinin kanssa. Hän kuoli yllättäen 56-vuotiaana sydänkohtaukseen. ==Filmografia== (IMDb:n luettelosta puuttuu ainakin Kuningattaren rakastaja, joka on lisätty tähän, ks. ao elokuvan artikkelia) * Der Richter von Zalamea 1920 * Der Roman der Christine von Herre 1921 – Hausdiener Peter * Der zeugende Tod 1921 * Nathan der Weise 1922 – Grossmeister der Tempelherren * Nosferatu 1922 – kreivi Orlok * Kuningattaren rakastaja 1922 – Jack, Leichenhändler * Mysterien eines Frisiersalons 1923 (lyhyt) – Kunde * Die Straße 1923 – Blinder * Venetsian kauppias 1923 – Der Doge von Venedig * Am Narrenseil, 2. Teil 1921 - Rätsel der Kriminalistik * Dudu, ein Menschenschicksal 1924 * Die Finanzen des Großherzogs 1924 – Der unheimliche verschwörer * Krieg im Frieden – Apotheker 1925 * Der alte Fritz - 2. Ausklang 1928 – Kammerdiener Rietz * Der rosa Diamant 1926 – Watson - Diener Lady Fox' * Der alte Fritz - 1. Friede 1928 – Kammerdiener Rietz * Ramper, der Tiermensch 1927 * Am Rande der Welt 1927 – Troedler * Wolga Wolga 1928 * Serenissimus und die letzte Jungfrau 1928 – Finanzminister von Krampf * Moderne Piraten 1928 – Philipps, Anführer * Die Republik der Backfische 1928 – Tulipan * Rasputins Liebesabenteuer 1928 – Nikolai Nikolajewitsch * Scampolo 1928 – Ein Kellner * Luther 1928 – Alexander * Doña Juana 1928 – Juanas Vater * Der Kampf der Tertia 1929 – Benno Biersack * Boykott 1930 – Beamter in der Strafsvollzugsanstalt * Das Land des Lächelns 1930 – Der Hundertjährige in der Operette * Ludwig der Zweite, König von Bayern 1930 * Die verkaufte Braut 1932 – Muff - ein Komödiant (kreditoimaton) * Ein Mann mit Herz 1932 * Fürst Seppl 1932 – Knappe * Nacht der Versuchung 1932 * Peter Voss, der Millionendieb 1932 * Das verliebte Hotel 1933 – Hoteldirektor * Ein Kuß in der Sommernacht 1933 – Herr Krause * Der Tunnel 1933 – Chesterfield * Muß man sich gleich scheiden lassen 1933 – Kongresspräsident * Fräulein Hoffmanns Erzählungen 1933 – Hausdiener * Roman einer Nacht 1933 – Professor Kolski * Eine Frau wie Du 1933 – Dr. Kurtz, Amtsarzt * Peer Gynt 1934 – Redner auf Hochzeitsfeier * Knockout - Ein junges Mädchen, ein junger Mann 1935 – taideagentuurin johtaja * Die letzten Vier von Santa Cruz 1936 – William * Donogoo Tonka 1936 – Auswanderer ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Saksalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Georg Listing

Georg Moritz Hagen Listing (s. 31. maaliskuuta 1987 Halle) on saksalainen muusikko, joka soittaa bassoa saksalaisessa Tokio Hotel -poprockyhtyeessä. Listing asuu Magdeburgissa. Hän liittyi yhtyeeseen vuonna 2001, samaan aikaan kuin rumpali Gustav Schäfer. Hän päätyi musiikin pariin kahden hänen ystävänsä pyydettyä hänet mukaan kellaribändiin, joka kuivui kokoon lähes saman tien. Ennen muusikonuraansa Listing suunnitteli jatkavansa psykologian opiskelua. Luokka:Saksalaiset rockmuusikot Luokka:Saksalaiset basistit Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Pohjan kruunun tähdistön tähdistä

Luettelo Pohjan kruunun tähtikuvion tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita α CrB α 5 139006 76267 2.22 0.42 75 A0V Alphecca, Alphacca, Alphekka, Gemma, Gnosia, Gnosia Stella Coronae, Asteroth, Ashtaroth β CrB β 3 137909 75695 3.66 0.94 114 F0p Nusakan γ CrB γ 8 140436 76952 3.81 0.57 145 A1Vs θ CrB θ 4 138749 76127 4.14 −0.76 311 B6Vnn ε CrB ε 13 143107 78159 4.14 −0.10 230 K3III δ CrB δ 10 141714 77512 4.59 1.06 165 G5III-IV ζ2 CrB ζ2 7 139891 76669 4.64 −1.17 473 B7V+... τ CrB τ 16 145328 79119 4.73 2.03 113 K0III-IV κ CrB κ 11 142091 77655 4.79 2.32 101 K0III-IV ξ CrB ξ 19 147677 80181 4.86 1.11 184 K0III ι CrB ι 14 143807 78493 4.98 −0.18 351 A0p... η CrB A η 2 137107 75312 4.99 3.64 61 G2V kaksoistähti μ CrB μ 6 139153 76307 5.14 −1.08 571 M2III ν1 CrB ν1 20 147749 80197 5.20 −0.96 555 M2III σ CrB A σ 17 146361 79607 5.23 3.55 71 F8V kaksoistähti ρ CrB ρ 15 143761 78459 5.39 4.18 57 G2V jolla eksoplaneetta ν2 CrB ν2 21 147767 80214 5.40 −0.72 545 K5III λ CrB λ 12 142908 78012 5.43 2.34 135 F0IV ο CrB ο 1 136512 75049 5.51 0.89 274 K0III π CrB π 9 140716 77048 5.57 1.16 249 G9III: 143435 78276 5.61 −1.59 898 K5III 145849 79358 5.62 −0.74 610 K3III SB 144208 78649 5.79 −0.84 691 A2V+... υ CrB υ 18 146738 79757 5.80 −1.22 825 A3V R CrB 141527 77442 5.89 −5.45 6037 C0,0 (F8pe) R CrB-muuttujien prototyyppi η CrB B η 2 137108 6.08 η CrB - järjestelmän komponentti 139761 76617 6.12 0.37 460 K0 146537 79686 6.14 0.48 442 K2 139284 76366 6.30 −0.31 683 K2 145802 79350 6.30 0.31 515 K2III 136403 75000 6.33 1.67 278 A2m 138525 76006 6.39 2.19 225 F6III 145957 79385 6.39 −0.73 867 K0 141456 77397 6.41 −0.60 823 K5 23 Her 23 147835 80247 6.41 0.42 515 A4Vn 138341 75919 6.45 0.70 460 A4IV 139389 76456 6.46 3.68 117 F5V: 145976 79441 6.48 2.16 238 F3V σ CrB B σ 17 146362 6.66 σ CrB - järjestelmän osatähti S CrB 136753 10.10 Mira-tähti XO-1 11.30 652 ylikulkeva eksoplaneetta XO-1b
Ruggiero Ricci

Ruggiero Ricci (24. heinäkuuta 1918 San Francisco, Kalifornia – 6. elokuuta 2012 Palm Springs, California) oli yhdysvaltalainen viulisti. Hän oli italialaisten maahanmuuttajavanhempien poika, ja hän suoritti ensimmäisen julkisen esiintymisensä kymmenvuotiaana. Hän esitti silloin Henryk Wieniawskin ja Henri Vieuxtempsin musiikkia. Ricci soitti jo 11-vuotiaana Felix Mendelssohnin viulukonserton, ja pian hän teki debyyttinsä Carnegie Hallissa. 1930-luvulla hän opiskeli Berliinissä Georg Kulenkampffin johdolla. Ricci palveli Yhdysvaltain armeijassa vuosina 1942–1945. Hän levytti vuonna 1947 kaikki Niccolò Paganinin kaksikymmentäneljä kapriisia, joiden esityksistä hänet tunnetaan yhä. Hän kuului viulistien kansainväliseen eliittiin. Ricci oli lisäksi maineikas viulunsoiton opettaja. Hän hoiti professuuria Michiganin yliopistossa vuosina 1982–1987, ja hänestä tuli vuonna 1989 Salzburgin Mozarteumin vieraileva professori.http://www.allmusic.com/artist/q48481 Ricci vieraili lukuisia kertoja Suomessa vuodesta 1953 alkaen, ja hän kuului Sibelius-viulukilpailun tuomaristoon vuonna 1995. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset viulistit Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Michiganin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Nikolai Bauman

Nikolai Ernestovitš Bauman (, , pseudonyymi Grach; 1873–1905), oli Venäjän vallankumouksellisia. Bauman opiskeli eläinlääkäriksi. Hän alkoi työskennellä Venäjän sosiaalidemokraattisessa puolueessa Pietarissa 1890-luvulla. Hänet pidätettiin ja hän vietti 22 kuukautta Pietari-Paavalin linnoituksessa ja karkotettiin Vjatkan kuvernementtiin. Hän pakeni ulkomaille ja työskenteli Iskrassa, mutta vieraili usein salaa Venäjällä. Hänet pidätettiin helmikuussa 1902 Voronežissa ja vangittiin Kiovaan, jossa hän pakeni vankilasta kymmenen muun toverinsa kanssa. Hän otti osaa toiseen RSDRP:n puoluekokoukseen ja toiseen vallankumouksellisten kokoukseen Genevessä. Hänet valittiin puolueen Moskovan komiteaan. Hänet pidätettiin uudelleen kesäkuussa 1904 Tagankan vankilaan. Poliittiset vangit vapautettiin lokakuun 1905 manifestilla, mutta tsaarin sotilaat surmasivat Baumanin pian sen jälkeen Moskovassa. Moskovan teknillinen yliopisto N.E.Bauman on nimetty hänen mukaansa. ==Aiheesta muualla== * http://marxists.org/archive/lenin/works/1905/nov/07.htm * http://www.hronos.km.ru/biograf/bauman.html * http://www.peoples.ru/state/party/nikolay_bauman/ Luokka:Bolševikit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Luettelo Sisiliskon tähdistön tähdistä

Luettelo Sisiliskon tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita α Lac α 7 213558 111169 3.76 1.28 102 A1V 1 Lac 1 211388 109937 4.14 −2.28 627 K3III 5 Lac 5 213310 111022 4.34 −3.42 1164 M0II β Lac β 3 212496 110538 4.42 0.84 170 G9III 211073 109754 4.50 −1.69 563 K3III 11 Lac 11 214868 111944 4.50 −0.33 302 K3III 6 Lac 6 213420 111104 4.52 −3.60 1370 B2IV 2 Lac 2 212120 110351 4.55 −1.42 509 B6V 4 Lac 4 212593 110609 4.55 −4.51 2117 B9Iab 9 Lac 9 214454 111674 4.64 1.03 172 A8IV 10 Lac 10 214680 111841 4.89 −2.67 1058 O9V 15 Lac 15 216397 112917 4.95 −0.05 326 M0III 216946 113288 4.99 −3.81 1874 K5Ibvar 209945 109102 5.09 −1.30 619 K5III 214665 111795 5.11 −0.49 430 M4III 13 Lac 13 215373 112242 5.11 0.49 274 K0III 12 Lac 12 214993 112031 5.25 −2.90 1393 B2IIIv SB DD Lac; β Cep-muuttuja EW Lac 217050 113327 5.34 −2.30 1098 B4IIIpe Be-tähti 210715 109521 5.38 1.69 179 A5V 216174 112731 5.43 0.15 371 K1III 211096 109745 5.53 1.10 251 A0III 16 Lac 16 216916 113281 5.60 −2.24 1203 B2IV EN Lac; β Cep-muuttuja 211211 109831 5.72 1.06 279 A2Vnn 213930 111362 5.72 0.63 340 G8III-IV 8 Lac A 8 214167 111546 5.73 −0.73 639 B1Ve 216831 113222 5.73 −1.31 836 B7III 216608 113048 5.79 2.21 170 A3m 215943 112590 5.82 0.58 364 G8III: 216646 113084 5.82 0.74 339 K0III 215664 112417 5.84 2.21 173 F0III-IV 213660 111259 5.88 −0.54 628 A6V 14 Lac 14 216200 112778 5.91 −1.70 1087 B3IV:var V360 Lac; emissioviivatähti 216756 113174 5.91 2.83 134 F5II 215030 112041 5.93 0.95 323 G9III 215359 112241 5.93 −0.56 647 K5III+... 214878 111925 5.94 0.83 344 B8V 214714 111869 6.03 −1.18 903 G3Ib-IICNe. AR Lac 210334 109303 6.11 2.99 137 K2III comp RS CVn-muuttuja 215159 112098 6.14 −1.67 1190 K2 216057 112641 6.14 −0.19 601 B5Vn 209857 109033 6.16 −1.19 962 M4III 212978 110849 6.16 −1.95 1364 B2V 210221 109205 6.17 A3Ib 217101 113371 6.17 −1.94 1364 B2IV-V 212487 110566 6.18 2.59 170 F5IV: 209993 109121 6.19 1.21 323 A3V 211797 110171 6.19 2.10 215 A9IIIp 216206 112761 6.23 −2.28 1638 G4Ib 209961 109082 6.26 −2.64 1964 B2V SB 214313 111627 6.28 −0.38 700 K5 214240 111550 6.29 −2.24 1655 B3V 216538 113009 6.33 −1.62 1268 B7III-IV 214279 111543 6.37 1.21 351 A3V 212222 110408 6.38 −0.33 715 B5V 214558 111753 6.38 0.36 522 G2III+... 215242 112170 6.39 −3.89 3705 A1V+... 212071 110316 6.40 −2.12 1646 K2 210289 109272 6.41 −1.26 1113 K5III 213389 111072 6.41 0.97 399 K2III SB 213720 111247 6.41 −0.03 633 G8III 215191 112144 6.43 −1.41 1203 B1V 215518 112300 6.43 −0.90 953 K2 212334 110487 6.45 0.82 436 K0 211660 110055 6.46 −0.74 898 K0 212883 110790 6.46 −2.40 1929 B2V 216523 112986 6.46 −0.47 791 B8V 215473 112305 6.47 −0.17 695 K5 209932 109079 6.50 −0.15 698 A0V 8 Lac B 8 214168 111544 6.60 2.16 252 B2V ADS 16402 B 209932 109079 10.4 4.68 453 F8 component of the ADS 16402 kaksoistähti; jolla on ylikulkeva eksoplaneetta HAT-P-1b
Domi

Domi tarkoittaa seuraavia: * Max Domi (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija * Tie Domi (s. 1969), albanialaissukuinen kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija * Domi, Rautakirjan kahvilaketju 1970-luvulla * domi, BDSM:ssä alistavassa roolissa oleva henkilö * Tuomarila, slanginimitykseltään Domi, alue Espoon keskuksen kaupunginosassa.
Andy McDonald

Andy McDonald (s. 25. elokuuta 1977 Strathroy, Ontario, Kanada) on uransa päättänyt kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka on nähty sekä laidoilla että keskushyökkääjänä. McDonald pelasi lapsuutensa juniorisarjoissa ja alemmissa ammattilaissarjoissa, kunnes hän siirtyi varaamattomana Mighty Ducks of Anaheimiin. Ensimmäisen maalinsa hän teki Los Angeles Kingsiä vastaan 3. joulukuuta 2000. Aivotärähdys vaikeutti McDonaldin ensimmäisiä kausia Anaheimissa. Hän katsoi sivusta, kun Anaheim pelasi mestaruudesta kaudella 2002–2003, häviten kuitenkin seitsemännessä ottelussa. 19\. tammikuuta 2007 McDonald pelasi ensimmäisen NHL:n tähdistöottelunsa korvaten loukkaantuneen Detroit Red Wingsin Henrik Zetterbergin. Ottelun taitoharjoituksissa McDonald oli nopein luistelija. Kaudella 2006–2007 Anaheimin pelatessa toista kertaa Stanley Cupin finaalissa McDonald ei seurannut peliä sivusta, vaan oli yksi joukkueensa tärkeimmistä pelaajista Ducksin voittaessa mestaruuden. Hyökkäysketju Kunitz–McDonald–Selänne teki tasaisesti tehoja. McDonald teki muun muassa finaalisarjassa viisi maalia. Anaheim myi McDonaldin St. Louis Bluesiin joulukuussa 2007 Doug Weightia, Michal Birneriä ja 7. kierroksen varausvuoroa vuoden 2008 varaustilaisuudessa vastaan. McDonald ilmoitti lopetavansa uransa 6. kesäkuuta 2013 aivotärähdysten takia. ==Tilastot== 1996–1997 Colgate ECAC 33 9 10 19 16 - - - - - 1997–1998 Colgate ECAC 35 13 19 32 26 - - - - - 1998–1999 Colgate ECAC 35 20 26 46 42 - - - - - 1999–2000 Colgate ECAC 34 25 33 58 49 - - - - - 2000–2001 Mighty Ducks of Anaheim NHL 16 1 0 1 6 - - - - - Cincinnati Mighty Ducks AHL 46 15 25 40 21 3 0 1 1 2 2001–2002 Mighty Ducks of Anaheim NHL 53 7 21 28 10 - - - - - MM 7 4 1 5 0 Cincinnati Mighty Ducks AHL 21 7 25 32 6 - - - - - 2002–2003 Mighty Ducks of Anaheim NHL 46 10 11 21 14 - - - - - 2003–2004 Mighty Ducks of Anaheim NHL 79 9 21 30 24 - - - - - 2004–2005 ERC Ingolstadt DEL 36 13 17 30 26 10 5 2 7 35 2005–2006 Mighty Ducks of Anaheim NHL 82 34 51 85 32 16 2 7 9 10 2006–2007 Anaheim Ducks NHL 82 27 51 78 46 21 10 4 14 10 2007–2008 Anaheim Ducks NHL 33 4 12 16 30 St. Louis Blues NHL 49 14 22 36 32 2008–2009 St. Louis Blues NHL 46 15 29 44 24 4 1 3 4 0 2009–2010 St. Louis Blues NHL 79 24 33 57 18 - - - - - 2010–2011 St. Louis Blues NHL 58 20 30 50 26 - - - - - 2011–2012 St. Louis Blues NHL 25 10 12 22 2 9 5 5 10 8 2012–2013 St. Louis Blues NHL 37 7 14 21 16 6 0 0 0 0 NHL yhteensä 685 182 307 489 280 56 18 19 37 28 AHL yhteensä 67 22 50 72 27 3 0 1 1 2 ==Lähteet== * * Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaavain

Kaavain (eli malline, kaavalevy, luotta, sabloni, sabluuna tai sapluuna) on mallilevy, jonka ääriviivojen tai reikien mukaan kappale tai kuvio voidaan tehdä. Tavallinen kaavaimen käyttötarkoitus on piirtäminen. Nykyisin kaavain on tehty useimmiten muovista; siinä on piirrettävän aiheen (esimerkiksi ruusun) ääriviivat. Asettamalla kaavain paperin päälle sen avulla voidaan piirtää aiheen ääriviivat. Piirtämisen aikana kaavain on pidettävä paikallaan. Jos se lipsuu, piirtovaihe ”menettää tasapainonsa”. Kaavaimella piirto on useimmiten helpompaa kuin piirtäminen mallista. Silkkipainossa eli serigrafiassa käytetään myös sapluunaa, joka on kiinnitetty seulakankaalle. Sapluuna voidaan valmistaa leikkaamalla tai valottamalla suoraan seulakankaalle siveltyyn emulsioon. Painettaessa painoväri pääsee seulakankaan läpi painettavalle materiaalille vain niistä kohdista, joissa sapluunassa on aukko. ==Teknisen piirustuksen kaavaimet== Teknisessä piirtämisessä käytettävät kaavaimet sisältävät valmiiksi oikeaan mittakaavaan mitoitettuja reikiä, joiden avulla aikaansaadaan haluttu symboli tai merkki. == Lähteet == Luokka:Tekninen piirtäminen Luokka:Maalausvälineet
Lepuski

Lepuski on ilmaislehti ja asukaslehti, jonka jakelualue kattaa Suur- Leppävaaran. Lehteä julkaisee Leppävaara-seura. Lehden päätoimittaja on Arja Salmi, ja vastaava päätoimittaja Pirjo Toivonen. Lehti ilmestyy myös digitaalisena, ja sen saa tilaamalla maksutta.Lepuski 3/2018 s. 6–7 Lehti on alkanut ilmestyä 1993, ja sen kustantaja on vaihdellut. Se ilmestyy kolme–neljä kertaa vuodessa.Kansalliskirjasto == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vanhat numerot verkossa Luokka:Ilmaisjakelulehdet Luokka:Kaupunkilehdet Luokka:Leppävaara
Viheri

Viheri on Keski-Suomessa Joutsassa Joutsan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Viheri on 6,1 kilometriä pitkä, 2,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 432 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Järvi on länteen aukeavan kuunsirpin muotoinen. Järven kaareva muoto vaikuttaa leveyteen lisäävästi, sillä sen suurin poikittainen leveys on vain 1,0 kilometriä. Lisäksi sen pohjoisosassa Haapaniemen kohdalla sijaitsee 200 metriä leveä kapeikko, jonka pohjoispuolelta löytää Sillanlahden ja Syvälahden. Järven eteläpää kapenee terävästi ja sitä kutsutaan Retisenpohjaksi. Järvessä on kartan mukaan 16 saarta. Suurin saari Vuohisaari sijaitsee järven pohjoispäässä yhdessä seitsemän pienen luodon kanssa. Järven keskiosassa järvenselällä sijaitsevat neljän saaren saariryhmä Terrisaaret. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 24,16 miljoonaa kuutiometriä eli 0,02416 kuutiokilometriä, ja sen keskisyvyydeksi on tällöin saatu 5,6 metriä. Järven eteläosassa on 2,0 kilometriä pitkä syvännejakso, joka yltää 37,5 metrin syvyyteen . Järven pohjoisosassa on kaksi 10-metristä syvännettä, pohjoisosan pohjoispäässä kaksi 20-metristä ja eteläpäässä 15-metrinen syvänne. Järven rantaviivan pituus on 23,3 kilometriä. Järven länsirannikko on jyrkempää kuin itärannikko ja siellä ovat myös rantavedet syvempiä kuin itärannikolla. Korkein vuori Vartiovuori kohoaa 150 metrin korkeuteen mpy. eli 56 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Terrisaarien ympäristö ja itärannikon rantavedet ovat hyvin kivikkoiset. Ainoat maatilat sijaitsevat järven itäpuolella ja muu asutus on hajallaan. Vapaa-ajan asutusta on kaikilla rannoilla, mutta rannikolla on pitkiä autioita osuuksia. Itärannikkoa kiertää seututie 428, joka alkaa Joutsan kirkonkylästä ja johtaa Uimaniemen kautta Pertunmaan kirkonkylälle. Järven eteläpään länsipuolelle tulee Joutsasta pieni kylätie, joka päättyy Jääsjärven Vihersaloon. Seututieltä haarautuu toinen kylätie eteläpään itäpuolelle. Pohjoispäässä on kirkonkylään yhteyteen tehty uimaranta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,8 metriä mpy. Viheriin on johdettu metsä- ja suo-ojia. Sen valuma-alueen lähialueella ei esiinny suuria järviä tai lampia, mutta Vartiovuoren takana sijaitsee kaksi pikkulampea. Viheri on osa Sysmän reittiä. Suontee laskee siihen koillisesta Viherinkosken kautta. Viherillä on kaksi erillistä lasku-uomaa. Ensimmäinen on pääuomana Viherin luoteispään läheltä Joutsansalmeen laskeva Myllynkoski, joka kautta vedet jatkavat Rautaveden Ängeselkään ja siitä edelleen Jääsjärveen. Toinen, vähäisempi uoma, lähtee Viherin kaakkoispäästä ja laskee lyhyiden uomien ja Retisenlammen kautta Jääsjärven koilliskulmaan. Tällaisia järviä, joilla on kaksi lasku-uomaa, kutsutaan bifurkaatiojärviksi. == Lähteet == Luokka:Joutsan järvet Luokka:Sysmän reitti Luokka:Rautaveden alue (Sysmän reitti) Luokka:Bifurkaatiojärvet
Pirjo Rusanen

Pirjo Maija Rusanen (s. 18. joulukuuta 1940 Mikkeli) on suomalainen kauppatieteiden maisteri, HTM-tilintarkastaja, kansanedustaja, ministeri sekä Euroopan parlamentin jäsen. Rusanen toimi kansanedustajana vuosina 1983–1995. Hänet valittiin Mikkelin läänin vaalipiiristä ja hän oli jäsenenä Kokoomuksen eduskuntaryhmässä. Kansanedustajakaudellaan hän oli jäsenenä toisessa lakivaliokunnassa (1983–1984), liikennevaliokunnassa (1983–1984), suuressa valiokunnassa (1983–1986), valtiovarainvaliokunnassa (1991), eduskunnan valitsijamiehissä (1983–1986), eduskunnan palkkavaltuuskunnassa (1983–1990) ja eduskunnan tilintarkastajana (1984–1990). Ministerinä Rusanen toimi vuodet 1991–1995 ympäristöministeriössä ja hänelle kuuluivat asuntoasiat. Rusanen oli Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1995–1996, jolloin eduskunta valitsi EU:n parlamentin suomalaisjäsenet ilman vaaleja. Valtiolliseen politiikkaan Rusanen on osallistunut myös toimimalla presidentin valitsijamiehenä vuosina 1982 ja 1988 eli viimeisissä pidetyissä valitsijamiesvaaleissa. Lisäksi Rusanen on osallistunut paikallispolitiikkaan, sillä hän oli Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–1995, josta vuodet 1982–1991 hän toimi valtuuston puheenjohtajana ja vuonna 1981 varapuheenjohtajana. Mikkelin kaupunginhallituksen jäsen hän oli vuosina 1972–1980. == Lähteet == * * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Mikkelin kaupunginvaltuutetut Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Kansallisen Kokoomuksen europarlamentaarikot Luokka:Suomen ministerit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Summer Wine

Summer Wine on yhdysvaltalaisen Lee Hazlewoodin säveltämä ja sanoittama kappale, jonka Hazlewood levytti Suzi Jane Hokomin kanssa vuonna 1966. Tunnetuksi se on tullut Nancy Sinatran ja Lee Hazlewoodin levyttämänä vuotta myöhemmin. Kappaleesta on sittemmin tehty useita cover-versioita. Anna Hanskin esittämä käännösiskelmä kappaleesta tunnetaan nimellä "Kotiviini" ja siihen on suomenkielisen tekstin tehnyt Jukka Alihanka. ==Lista kappaleen esittäjistä== *Lee Hazlewood & Suzi Jane Hokom (vuonna 1966) *Lee Hazlewood & Nancy Sinatra (vuonna 1967) *Lee Hazlewood & Anna Hanski (vuonna 1993) *Patty Boyd & Demis Roussos *The 98% American Mom & Apple Pie 1929 Crash Band *Gilles Marchal & Martine Habib *Roland Kaiser & Nancy Sinatra *Ben & Tamara *Nana Gualdi & Ralf Paulsen ('Sommerwein') *Belle and Sebastian ('Dog on wheels') *Ronnie Urini & Venus *Hazeldine *Dick Watson *Scooter *Evan Dando & Sabrina Brooke *Symposium *Some Velvet Morning *The Corrs & Bono *The Jackson Code *Red Alix-CJOB (feat. Yvette Shaw) *The Bellicoons ('Summer wine, single edit' ja 'Summer wine, soapy Zeppelin mix') *Marie Laforêt & Gérard Klein ('Le vin de l'été') *Bo Andersen & Bernie Paul *Dennis 'Cannonball' Caplinger & Sharon Whyte *Brunetta ('Dove vai?') *Ruçhan Çaraay & Tanju Ökan ('Babam gibi') *Ville Valo & Natalia Avelon (+ mixes) *Demis Roussos & Petula Clark *Emilie Simon & Alain Bashung *Lana Del Rey & Barrie-James O'Neill (2013) ==Ville Valo & Natalia Avelon (listasijoitukset)== * : 1 * : 2 * : 2 * : 4 * EU: 20 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1966 kappaleet
Uuno Voutilainen

Uki Uuno Henrik Voutilainen (30. toukokuuta 1922 Kontiolahti – 6. maaliskuuta 2002 Mikkeli) oli suomalainen SDP:n kansanedustaja vuosina 1962–1979 ja muun muassa talousvaliokunnan puheenjohtaja 1975–1979. Kansanedustajauransa jälkeen Voutilainen oli Mikkelin läänin maaherra vuosina 1979–1989. Voutilainen oli sotainvalidi ja toimi sotainvalidien järjestöissä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Lieksan kaupunginvaltuutetut Luokka:Mikkelin läänin maaherrat Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Soittorasia

Soittorasia on pieni jousimekanismilla toimiva koje, joka soittaa tietyn sävelmän. Yleisin käyttötarkoitus lienee lasten nukuttamiseen tarkoitetuissa leluissa, mutta erilaiset soittorasiat ovat melko yleisiä myös koriste- esineinä. Ensimmäiset soittorasiat valmistettiin 1700-luvulla. Soittorasian pohjalla olevaa tekniikkaa, jossa sylinterissä olevat piikit tallentavat melodian, käytettiin sittemmin kutomakoneissa tallentamaan kuvioita. Tästä kehitettiin edelleen laitteet, joissa ohjelma tallennettiin reikäkorteille. http://history-computer.com/Dreamers/Bouchon.html == Lähteet == Luokka: Automaattisoittimet Luokka: Idiofonit Luokka: Koriste-esineet Luokka: Leikkikalut
Bertta Leppälä

Bertta Leppälä, o.s. Pykälä (18. joulukuuta 1891 Helsinki – 6. kesäkuuta 1966 Askola) oli suomalainen poliitikko, joka toimi vuosina 1917–1922 Maalaisliiton kansanedustajana Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä. Bertan isä oli myös Maalaisliiton kansanedustaja Kalle Kustaa Pykälä. Bertta Pykälä meni vuonna 1919 naimisiin kansanedustaja Juhani Leppälän kanssa. Hänen oma muistelmateoksensa julkaistiin postuumisti vuonna 1969. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Sortavalan maalaiskunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Viipurin läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Huehuetenango

Huehuetenango on kaupunki Guatemalan läntisellä ylängöllä. Se on samannimisen alueen pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 118 000. Kaupungin etäisyys pääkaupungista Guatemalasta on 269 kilometriä. Huehuetenangon perusti Gonzalo de Alvarado vuonna 1524 sen jälkeen kun espanjalaiset valloittivat mam-mayojen pääkaupungin Zaculeun. Huehuetenango tarkoittaa esi-isen paikkaa. Mam- intiaaneja asuu runsaasti alueella. Entinen presidentti Efraín Ríos Montt on syntynyt Huehuetenangossa. Kaupunki on tärkeä kahvintuottaja. ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka: Guatemalan kaupungit
Michael Levin

Michael Levin (s. 21. toukokuuta 1943) on yhdysvaltalainen filosofi, joka on kirjoittanut useita teoksia muun muassa tietoteoriasta, ihmisroduista, homoseksuaalisuudesta, eläinten oikeuksista ja tieteenfilosofiasta. Hän työskentelee professorina City University of New Yorkissa. Levin on arvostellut eräitä feministisiä ryhmiä ja väittänyt, että homoseksuaalisuus tekee ihmisen onnettomaksi, koska homoseksuaalit väärinkäyttävät ruumiinosiaan. Levin katsoo myös, että geeneillä on merkittävä osuus maailman eri kulttuurien syntymisessä.LookSmart's FindArticles - rationale for racial preference: A review of Michael Levin, Why Race Matters: Race Differences and What They Mean (Praeger, Westport, CT, 1997), The Behavior and Philosophy, Fall 1999, by Hocutt, Max Hän on kirjoittanut useisiin libertaristisiin julkaisuihin, kuten Ludwig von Mises -instituutin lehteen The Free Market ja The Journal of Libertarian Studiesiin. Levin on esittänyt, että länsimaiden tulisi tarvittaessa käyttää kidutusta esimerkiksi terroristeja vastaan. Hän on luennoinut useita kertoja yhdysvaltalaisen valkoista ylivaltaa kannattavan American Renaissance-lehden seminaareissa. == Teoksia == * * * == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Verkon tähdistön tähdistä

Luettelo Verkon tähdistön tähdistä: Nimi Designaatio Designaatio Designaatio Designaatio Paikka Paikka Magnitudi Magnitudi Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita Nimi B F HD HIP RA Dekl. vis. abs. Etäisyys valovuotta (vv.) Spektriluokka Huomioita α Ret α 27256 19780 3.33 −0.17 163 G7III kaksoistähti β Ret β 23817 17440 3.84 1.41 100 K0IV SB kolmoistähti, spektroskooppinen kaksoistähti ε Ret ε 27442 19921 4.44 3.14 59 K2IV kaksoistähti; A:lla on eksoplaneetta γ Ret γ 25705 18744 4.48 −1.41 490 M4III puolisäännöllinen muuttuja, δ Ret δ 25422 18597 4.56 −1.50 530 M2III epäilty muuttuja κ Ret κ 22001 16245 4.71 3.05 70 F5IV-V kaksoistähti ι Ret ι 25728 18772 4.97 −0.06 331 K4III ζ2 Ret ζ2 20807 15371 5.24 4.83 39 G1V kaksoistähden ζ Ret toinen osatähti η Ret η 28093 20384 5.24 −0.09 380 G7III 27304 19805 5.45 0.88 267 K0III kaksoistähti ζ1 Ret ζ1 20766 15330 5.53 5.11 40 G2V kaksoistähti ζ Ret:in toinen osatähti 28732 20825 5.74 0.72 329 K0III kaksoistähti 29399 21253 5.79 2.48 150 K1III kaksoistähti, luultavasti muuttuja 22252 16368 5.81 −1.27 851 B8V θ Ret θ 27657 20020 5.88 0.12 462 B+... kaksoistähti, luultavasti muuttuja 28413 20619 5.94 −0.53 642 K4/K5III 20888 15353 6.03 2.21 189 A3V 25346 18592 6.05 2.10 201 F2IV 25170 18401 6.14 0.86 371 K1/K2III 23697 17464 6.29 1.83 254 K1III kaksoistähti TT Ret 27463 19917 6.34 0.96 388 Ap EuCr(Sr) kaksoistähti; α2 CVn-muuttuja, 26491 19233 6.37 4.54 76 G3V 22382 16531 6.42 0.82 429 K0III 22382 16531 6.42 0.82 429 K0III HD 23127 23127 17054 8.56 3.81 291 G2V eksoplaneetta R Ret 29383 21252 9.23 −1.71 5015 M4e-M7.5e S Ret; Mira-muuttuja, Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet: * HD numero Henry Draper -luettelossa * HIP numero Hipparcos- luettelossa * RA Rektaskensio * DEC Deklinaatio * Vis Näennäinen kirkkaus * Abs Absoluuttinen kirkkaus == Lähteet == *
Páros

Páros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta- ala on 196,308 neliökilometriä ja asukasluku 13 715 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Páros kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Paroikiá. == Maantiede == Páros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeren keskiosissa. Kykladien suurimman saaren Náxoksen länsipuolella. Pároksen lounaispuolella lyhyen lauttamatkan päässä sijaitsee Antíparos. Pienempi Despotikó sijaitsee kauempana lounaassa. Saaren korkein kohta on Léfkes (724 metriä). === Hallinto, kaupungit ja kylät === Páros kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Saaren suurimmat asutukset ovat Paroikiá eli Pároksen kaupunki (4 326 asukasta), joka sijaitsee saaren länsirannikolla; sekä Náousa (2 468 asukasta), Alykí (657), Márpissa (582), Mármara (552) ja Léfkes (545). (Katso myös: Luettelo Pároksen kunnan kaupungeista, kylistä ja pikkusaarista.) == Historia == === Antiikki === Antiikin aikainen Paroksen poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Paroikián kaupungin paikalla. Saarelta louhittiin arvostettua valkoista Paroksen marmoria, mikä oli tärkeä elinkeino ja tulonlähde saarelle. Paroksen marmori on poikkeuksellisen läpikuultavaa ja siksi kimmeltävän valkoista. Juuri paroslaista marmoria käytettiin lukuisiin tunnettuihin veistoksiin, kuten Milon Venus ja Samothraken Nike. 600-luvulla eaa. saarelaiset perustivat siirtokunnan Thásokselle. Persialaissodissa saari oli Persian vallan alla ja sen jälkeen Ateenan valtapiirissä ja mukana Deloksen meriliitossa. === Myöhempi historia === Bysantin valtakunnan ajan jälkeen Pároksesta tuli osa Náxoksen herttuakuntaa. Turkkilaiset valtasivat saaren vuonna 1537. Vuosina 1770–1774 saari oli venäläisten miehittämä. Pároksesta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1821. Pároksen lähellä noin 2–3 kilometrin päässä saaren rannasta on kaksi karia, joita kutsutaan Pároksen porteiksi (Pórtes). 26. syyskuuta 2000 kello 22.12 autolautta M/S Express Samina törmäsi niihin ja upposi 50 minuuttia myöhemmin kello 23.02. == Nähtävyydet == Pároksen nähtävyyksiä ovat Paroikián venetsialaisaikainen linna 1200-luvulta, Pároksen arkeologinen museo sekä Panagía Ekatontapylianín kirkko, joka on yksi Kreikan parhaiten säilyneistä bysanttilaisaikaisista kirkoista. Paroikián lähellä sijaitsevat Delionin eli Deloksen jumalten (Apollon, Artemis) pyhäkön sekä Asklepieionin ja Pythionin jäänteet. Antiikin aikaisten marmorilouhosten alue sijaitsee Paroikiásta itään lähellä Maráthin kylää. Saaren nähtävyyksiin kuuluu myös Petaloúdes (”Perhoset”) -niminen perhoslaakso. == Liikenne == Saaren pääsatama on Paroikiá. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille, kuten Náxokselle. Myös Náousasta on yhteyksiä muun muassa Náxokselle, Mýkonokselle ja Delokselle. Kolmas tärkeä satama on Poúnta, josta on yhteys Antíparokselle. Pároksen lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee noin 10 kilometriä kaupungista etelälounaaseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Bryan Smolinski

Bryan Smolinski (s. 27. joulukuuta 1971 Toledo, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut NHL-jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Sukutaustaltaan hän on puolalainen. Smolinski kasvoi Luoteis-Ohiossa pelaten Michiganin yliopiston joukkueessa, kunnes Boston Bruins varasi hänet NHL:ään vuonna 1990 varausnumerolla 21. Pian hänet kuitenkin vaihdettiin Pittsburgh Penguinsiin. Kauden jälkeen hän ei saanut seuran kanssa sopimusta aikaiseksi, ja hän palasi IHL-liigaan. Jo marraskuussa New York Islanders hankki Smolinskin riveihinsä. Smolinski pelasi Islandersissa kolmen kauden ajan, kunnes hän suuren kaupan seurauksena siirtyi Los Angeles Kingsiin. Neljän kauden jälkeen Smolinski vaihdettiin Ottawa Senatorsiin. Smolinski on vaihtojen seurauksena piipahtanut myös Chicagossa ja Vancouverissa. Smolinski pelasi viimeisen kautensa NHL:ssä 2007–2008 Montreal Canadiensissa. Hän pelasi yhteensä 1 056 runkosarjaottelua, joissa hän teki 274 maalia, 377 syöttöä ja 651 saavutti tehopistettä. Hän pelasi 123 pudotuspeliottelua ja saavutti niissä tehopisteet 23+29=52. Uransa kaksi viimeistä kautta hän pelasi IHL-sarjassa. Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Boston Bruinsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juho Paksujalka

Juho Paksujalka (29. huhtikuuta 1883 Hiitola – 13. syyskuuta 1951 Anjala) oli suomalainen poliitikko. Hän istui Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1933–1936 ja 1939–1948, aluksi Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä, vuodesta 1945 Kymen läänin itäisestä vaalipiiristä. Paksujalka syntyi luovutettuihin alueisiin kuuluvassa Hiitolan kunnassa vuonna 1883. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Jaakko Paksujalka ja Maria Karvonen. Juho Paksujalka oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä ja työskenteli Hiitolassa, Artjärvellä sekä Anjalassa. Hän oli vuodesta 1905 naimisissa Hilma Maria Sinkkosen kanssa. Juho Paksujalka oli presidentin valitsijamiehenä 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943. Hän toimi lisäksi Hiitolan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Hiitolan kunnanvaltuutetut Luokka:Kymen vaalipiiri Luokka:Viipurin läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
Oskari Partanen

Seth Oskari Partanen (31. elokuuta 1878 Sotkamo – 17. toukokuuta 1970 Sotkamo) oli suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1914–1917. Partanen syntyi Sotkamossa maanviljelijä Matti Partasen ja Reeta Vilhelmiina Heikkisen pojaksi. Hän oli vuodesta 1912 naimisissa Anna Kaisa Korhosen kanssa. Hän työskenteli maanviljelijänä Sotkamossa sekä Sotkamon kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Partanen kuoli Sotkamossa 91-vuotiaana. == Lähteet == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Sotkamon kunnanvaltuutetut Luokka:Oulun läänin eteläinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Päivi Nisula

Päivi Kaarina Nisula (s. 5. kesäkuuta 1961 Turku) on suomalainen oopperalaulaja. Hän aloitti uransa mezzosopraanona, mutta on sittemmin siirtynyt laulamaan sopraanorooleja. Nisula on suorittanut Sibelius- Akatemiassa musiikin maisterin tutkinnon ja lauludiplomin 1991. Andante: Klassisen musiikin tietosanakirja. WSOY, 2002. ISBN 951-0-27134-9. Hän voitti Timo Mustakallio -laulukilpailun vuonna 1989 ja sai samana vuonna Lappeenrannan laulukilpailun 3. palkinnon.Parhaat kautta aikojen Nisula kiinnitettiin Suomen Kansallisoopperaan vuonna 1993. Hän toimi oopperan solistikunnan puheenjohtajana 1995-97. Suomen musiikin historia: Esittävä säveltaide / Haapakoski, Matti et al. WSOY, 2002. ISBN 951-0-23564-4Hän opettaa laulua Sibelius-Akatemiassa. Suomen Oopperaliitto valitsi hänet vuoden oopperasolistiksi 1993, ja Libris-kannustuspalkinnon hän sai 2005. Hän toimi kansainvälisen Sibelius-laulukilpailun taiteellisena johtajana 2007. ==Rooleja== Päivi Nisulan rooleja. Andante: Klassisen musiikin tietosanakirja. WSOY, 2002. ISBN 951-0-27134-9 Suomen musiikin historia: Esittävä säveltaide / Haapakoski, Matti et al. WSOY, 2002. ISBN 951-0-23564-4 * Marcellina, Figaron häät * Giovanna Seymour, Anna Bolena * Azucena, Trubaduuri * Eboli, Don Carlos * Emilia, Otello *Amneris, Aida * Waltraute, Valkyyria ja Jumalten tuho ja Valkyyria * Larina, Jevgeni Onegin * Mercedes, Carmen * Riitta, Viimeiset kiusaukset * Aili, Koria täti ==Lähteet== *Päivi Nisula. Sopraano, solisti Kansallisoopperan sivusto ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Suomalaiset mezzosopraanot Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Massiäyriäiset

Massiäyriäiset (Mysida) ovat pieniä, yleensä alle parisenttisiä, katkarapua muistuttavia läpikuultavia äyriäisiä. Kuoriäyriäisiin kuuluvalle massiäyriäisten lahkolle on ominaista suora yksilönkehitys, jossa ei ole erillistä toukkavaihetta. Massiäyriäisten aiempi nimitys oli halkoisjalkaiset. ==Ruumiinrakenne== Massiäyriäisten nimi viittaa naaraan keskiruumiin raajojen välissä olevaan silmiinpistävään, massimaiseen hautomataskuun (marsupio), jossa poikaset kehittyvät munista suoraan aikuisen kaltaisiksi äyriäisiksi. Massiäyriäisillä on verkkosilmät, jotka ovat useimmiten ulkonevien tappien päässä kuten ravuilla tai katkaravuilla. Massiäyriäisten päätä ja keskiruumista myös peittää selkäkilpi (carapax); takaruumis on lihaksikas ja se päättyy uropodien ja päättökilven (telson) muodostamaan pyrstöviuhkaan. Keskiruumiin jalat ovat kaksihaaraisia (halkoisjalat); tuntosarvet ovat usein kaksihaaraiset.Malacostraca – Kuoriäyriäiset Vieraslajiopas (s.30) ==Monimuotoisuus== Massiäyriäisiä tunnetaan noin tuhat lajia, joista valtaosa on merieläimiä. Nykyinen massiäyriäisten lahko käsittää kaksi heimoa. Valtaosa, yli 95 % kaikista lajeista ja kaikki Suomen lajit kuuluvat Mysidae- heimoon (massiaiset), Petalophthalmidae-heimossa on vain 44 lajia.Petalophthalmidae World Register of Marine Species Kaksi muuta heimoa on hiljattain erotettu omaksi lahkokseen Stygiomysida.Stygiomysida World Register of Marine Species Sisävesien massiaäyriäisistä merkittävä on Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan järvissä elävä jäännemassiaisten lajiryhmä, johon kuuluu järvien ja Itämeren ravintoverkossa tärkeitä lajeja (mm. jäännemassiainen Mysis relicta).Audzijonyte A (2006) Diversity and zoogeography of continental mysid crustaceans. Helsingin yliopisto. Jotkin Mustan- ja Kaspianmeren alueen äyriäiset taas ovat hiljattain levittäytyneet tulokaslajeina Euroopan ja Pohjois-Amerikan sisävesiin. Itämereen ja Suomenkin rannikolle on levinnyt kaspianmassiainen.Väinölä R (2019) Kaspianmassiainen Hemimysis anomala Vieraslajiportaali vieraslajit.fi ==Suomen massiäyriäiset== Suomesta tunnetaan kahdeksan massiäyriäislajia, joista seitsemän elää Itämeressä, kaksi järvissä. Mysis-suvun neljä lajia ovat ulappavyöhykkeen eläimiä, jotka elävät osin planktisesti syvän veden alueella sekä meressä että järvissä. Ne lisääntyvät talvisin. Praunus-suvun lajit taas elävät Itämeren kalliorantojen levävyöhykkeessä. Hietamassiainen Neomysis integer liikkuu suurina parvina matalassa vedessä esimerkiksi hiekkapohjilla. Massiaisten elinikä vaihtelee yhdestä kahteen vuoteen. ==== Lajit==== * kaspianmassiainen Hemimysis anomala * merimassiainen Mysis mixta * jäännemassiainen Mysis relicta * ulappamassiainen Mysis salemaai * arktismassiainen Mysis segerstralei * hietamassiainen Neomysis integer * rantamassiainen Praunus flexuosus * tyrskymassiainen Praunua inermis ==Käyttö== Massiäyriäisiä myydään akvaariokalojen ruoaksi. Tällöin niistä usein käytetään nimitystä Mysis, lajista riippumatta.Mysis Tuoreruoat Akvaariokeskus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Jouni Leinikki ym. (2004) Aaltojen alla – Itämeren vedenalaisen luonnon opas. Like. ISBN 952-471-297-0. Luokka:Kuoriäyriäiset
Paula Eenilä

Paula Taina Tellervo Eenilä (s. 15. helmikuuta 1936 Tampere) on suomalainen poliitikko ja SDP:n kansanedustaja Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1975–1987. Hän suoritti vuonna 1971 oikeustieteen kandidaatin tutkinnon Turun yliopistosta. Paula Eenilä oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1972–1987 sekä presidentin valitsijamies 1978 ja 1982. Eenilä oli vuosina 1957–1981 naimisissa Jukka Paavali Eenilän kanssa. Heille syntyi tytär Anna-Kaisa Pauliina (1965) ja poika Jukka Joel Johannes (1968). ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Helena Juntunen

Helena Maria Juntunen (s. 9. maaliskuuta 1976 Oulu) on suomalainen ooppera­laulaja, ääni­alaltaan sopraano. Juntunen teki ensimmäisen teatteri­roolinsa kymmenen­vuotiaana. Juntunen aloitti laulun opiskelun 15-vuotiaana Oulun konservatoriossa Airi Tokolan opetuksessa. Sibelius- Akatemiassa hän opiskeli vuodesta 1996 Anita Välkin johdolla. Hän on valmistunut musiikin maisteriksi. == Ura == Juntunen voitti Timo Mustakallio -kilpailun vuonna 2000 ja Lappeen­rannan laulu­kilpailut vuonna 2002. Vuonna 2006 Juntuselle myönnettiin Karita Mattila -palkinto. Juntunen on voittanut myös Tampereen oopperan Grand Prix’n ja osallistunut BBC Cardiff Singer of the World -kilpailuun. Juntunen on laulanut muun muassa Suomen Kansallisoopperassa ja Savon­linnan ooppera­juhlilla. Ulko­mailla hän on esiintynyt Wienissä, Aix- en-Provencessa, Brysselin La Monnaie'ssa, Flaamin kuninkaallisessa oopperassa, Luxem­burgissa ja Japanissa. Hänen ensi­esiintymisensä New Yorkin Carnegie Hallissa oli lokakuussa 2003. == Yksityiselämä == Helena Juntunen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. == Teokset == * == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Agua

Agua on tulivuori Guatemalassa Sacatepequezin alueella. Se on ehkä maan tunnetuin tulivuori, sillä se kohoaa Antiguan kaupungin lähistöllä. Aguan korkeus on 3 760 metriä. Vuoren rinteillä viljellään kahvia, hieman korkeammalla maissia ja ylärinteessä on metsää. Lähin kylä on Santa María de Jesus. Tulivuoren nimi (’Vesi’) juontaa ylhäällä olevasta laguunista, joka valtavien rankkasateiden takia tulvi yli, ja vyöryvät vesimassat tuhosivat maan ensimmäisen pääkaupungin. Kaupunki tunnetaan nykyisin nimellä Ciudad Vieja (vanha kaupunki). Intiaanit tuntevat vuoren nimellä El Gran Hunapú, (suuri Hunapú). Luokka:Guatemalan tulivuoret Luokka:Pohjois-Amerikan vuoret