EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Preacher

Preacher on Garth Ennisin kirjoittama ja Steve Dillonin piirtämä sarjakuva, jota DC Comics on julkaissut Vertigo-luokassaan albumisarjana. Kansitaiteesta Preacherissa vastaa Glenn Fabry. Sarjakuvan raadollisen väkivaltainen ja poliittisesti varsin epäkorrekti tyyli kantaa eteenpäin mytologialla maustettua juonta. Jesse Custer, entinen saarnaaja jonka luonne ei tunnu sopivan yhteen papin lipereiden kanssa, lähtee etsimään Taivaan jättänyttä Jumalaa kertoakseen tälle painavan mielipiteensä asioiden tilasta. Tarina etenee pyräyksittäin muisteloiden välissä; päähenkilöiden taustoista paljastuu kerroksittain yllättäviä asioita. Hahmot heittelevät elämän suurten mysteerienkin edessä kuivan lakonisia kommentteja, joiden huumori keventää käsiteltäviä, paikoin raskaita aiheita. Sarjasta julkaistiin 75 numeroa, joihin kuuluivat 66 kuukausittaista numeroa, viisi erikoisnumeroa ja nelinumeroinen Saint of Killers -sarja. Ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1995 ja viimeinen heinäkuussa 2000. Koko sarja on julkaistu yhdeksänä pehmeäkantisena kirjana. Sarjan keskeisimmät hahmot olivat Jesse Custer, Tulip O’Hare, Proinsias Cassidy, Herr Starr, God, Saint of Killers ja Arseface. Suomeksi sarjasta ilmestyi vuonna 2002 kaksi albumia, jotka sisältävät seitsemän ensimmäistä numeroa.http://sarjakuvat.eurocomics.info/preacher.html Keväällä 2016 RW Kustannus julkaisi kokoelman, joka koostuu ensimmäisistä 26 numerosta.Saharinen, Jokke: Makaaberin huumorin korkea veisu. Keskisuomalainen 14.4.2016. Toukokuussa 2016 yhdysvaltalainen AMC-kanava alkoi esittää sarjakuvaan perustuvaa televisiosarjaa Preacher, jonka ovat kehittäneet Seth Rogen, Evan Goldberg ja Sam Catlin. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi on kymmenen jakson pituinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jerrman, Toni: Preacher Deluxe 1 ja 2. Tähtivaeltaja 2/2016. * Junni, Tatu: Törkeä Preacher-sarjakuva ei ole 20 vuodessa eltaantunut . Dome.fi 15.3.2016. Luokka:DC Comics -sarjakuvalehdet Luokka:Kauhusarjakuvat
Vapaus

Vapaus tarkoittaa mahdollisuutta tehdä tai saavuttaa jotain ilman rajoitteita, jotka estäisivät sen. Vapauden rajoitteet voivat olla esimerkiksi pakkoja, juridisista tai terveydellisistä syistä johtuvia rajoituksia tai muiden toimijoiden väliintuloja. Poliittisen vapauden lajit ovat aatehistorioitsija Isaiah Berlinin mukaan positiivinen vapaus ja negatiivinen vapaus. Negatiivinen vapaus tarkoittaa esteiden poissaoloa, ja positiivinen vapaus tarkoittaa toimijan ideaalisen itsen, todellisen minän tai tietyn elämäntavan toteuttamista. Aatehistorioitsija Quentin Skinnerin mukaan positiivinen vapaus toteutuu vain, jos ihminen todellakin elää ideaalin mukaisesti. Yhteiskunnassa poliittinen vapaus koskee muun muassa lehdistöä, mielipiteen ilmaisua ja kokoontumista. Filosofiassa poliittinen vapaus liitetään usein markkinatalouteen. Filosofi Immanuel Kantin mukaan vapaus on vapautta pakottamisesta, eikä valtiolla ole oikeutta rajoittaa kenenkään vapautta muuten kuin estääkseen tätä loukkaamasta toisten vapautta.Kant's Social and Political Philosophy, Stanford Encyclopedia of Philosophy, Jul 24, 2007. Kaikille ihmisille kuuluvia vapauksia on määritelty kansainvälisissä julistuksissa ja asiakirjoissa, kuten YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä EU:n perusoikeuskirjassa. 123 valtion tutkimus vahvisti nobelistien Hayekin–Friedmanin hypoteesin, että taloudellinen vapaus on lähes välttämätön poliittisen vapauden edellytys. Vain harvoissa tapauksissa oli merkittävästi poliittista vapautta ilman huomattavaa taloudellista vapautta, ja nekin tapaukset heikkenivät ajan myötä. Myöhempi tutkimus löysi vain yhden selkeän vastaesimerkin: Valko-Venäjä vuoden 1991 jälkeen. Senkin poliittinen vapaus katosi ajan mittaan. == Katso myös == * Ajatuksenvapaus * Libertas * Sananvapaus * Painovapaus * Talonpoikainen vapaus * Vaatimus * Vapaa tahto * Velvollisuus (filosofia) * Välttämättömyys * Yksilönvapaus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Syrjämäki, Sami & Räsänen, Petri: Poliittinen vapaus Ensyklopedia Logos, Filosofia.fi * Carter, Ian: Positive and Negative Liberty. Stanford Encyclopedia of Philosophy. Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Poliittinen filosofia Luokka:Etiikka Luokka:Oikeusfilosofia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vapaamielisyys

Vapaamielisyys on suvaitsevaisuutta, ennakkoluulottomuutta ja avarakatseisuutta. Vapaamielisyys voi olla esimerkiksi poliittista tai uskonnollista. Vapaamielisyyttä ei tule sekoittaa vapaa-ajatteluun. == Katso myös == * Liberalismi * Libertarismi * Vapaus == Lähteet == Luokka:Yhteiskuntafilosofia
Keminsaame

Keminsaame on kuollut saamelaiskieli, jota puhuttiin Kemin Lapissa, nykyisen Suomen Lapin keski- ja eteläosissa. Sitä kirjoitettiin latinalaisilla kirjaimilla. Käytännössä keskisen Kemin Lapin eri lapinkylissä oli kehittynyt omanlaisiaan murteita, joten keminsaame on kattonimitys Inarin eteläpuolisille kuolleille saamelaismurteille eikä varsinaisesti mikään yhtenäinen kieli. Keminsaame sammui eri alueilla 1700- ja 1800-lukujen aikanahttps://faktalavvu.net/2018/02/20/keminsaame-ei-kuollut-1970-luvulla- vaan-1700-luvun-lopussa-faktantarkistusta-suomenmaassa-esitetyista- vaitteista/. Jacob Fellmanin vieraillessa Sompiossa vuonna 1825 hän kertoi "joidenkin vanhempien ihmisten käyttävän lappia [keminsaamea] keskenään" muttei enää nuorempien. Viimeisiä yksittäisiä puhujia löytyi vielä 1890-luvulla. Muutamia keminsaamen kielellä laulettuja joikuja on säilynyt. Vuonna 1829 Fellman julkaisi pienen keminsaamenkielisen sanaston. Myös lukuisia ruotsiksi käännettyjä keminsaamenkielisiä runoja on säilynyt. Säilyneiden kielinäytteiden avulla on päätelty keminsaamen kuuluneen itäsaamelaisiin kieliin yhdessä inarinsaamen, koltansaamen, akkalansaamen, kiltinänsaamen ja turjansaamen kanssa, mutta muodostaneen oman haaransa itäsaamelaisissa kielissä. Keminsaame oli ilmeisesti läheistä sukua inarinsaamelle. Eräiden arvioiden mukaan Sodankylän ja Savukosken seuduilla on esimerkiksi paikannimistä pääteltävissä viitisensataa sanaa keminsaamen kieltä, ja sitä on pyritty rekonstruoimaan inarinsaamen avulla. ==Kielinäyte== Isä meidän -rukous keminsaameksi: :Äätj miin, ki lak täivest. Paisse läos tu nammat. Alda pootos tu väldegodde. Läos tu taattot nou täivest, ku ädnamest. Adde miji täb päiv miin juokpäiv laip. Ja adde miji miin suddoit addagas, nou ku miieg addep miin velvolidäme. Ja ale sääte miin kjäusaussi. Mutto tjouta miin pahast. Tälle tu li väldegodde, vuöjme ja kudne ijankaikisest. Amen.Economicexpert, Kemi Sami ==Katso myös== * Keminsaamelaiset * Kainuunsaame ==Lähteet== Luokka:Saamelaiskielet Luokka:Euroopan kuolleet kielet Luokka:Suomen kielet
Suomen kansantasavalta

Suomen kansantasavalta (hallituksen julistuksessa ja avunannon ja ystävyyden sopimuksessa Suomen Kansanvaltainen Tasavalta) oli Neuvostoliiton talvisodassa miehittämilleen alueille perustama sosialistinen nukkevaltio. Valtion toteuttamista varten Neuvostoliitto perusti Suomen Kansanhallituksen eli niin sanotun Terijoen hallituksen. ==Historia== Moskovan radio ilmoitti, että kansantasavalta on perustettu 1. joulukuuta 1939 Terijoella. Suomalaiset kuitenkin vasta vetäytyivät sieltä tuona päivänä, eikä perustamispaikkaa siksi pidetä todennäköisenä.Jussila, Osmo, s. 20 Kansantasavalta teki Moskovassa 2. joulukuuta Neuvostoliiton kanssa avunannon ja ystävyyden sopimuksen, jossa muun muassa sovittiin osan Neuvosto-Karjalasta liittämisestä kansantasavaltaan ja osan Karjalankannaksesta Neuvostoliittoon, Hangon niemimaan vuokraamisesta ja Suomenlahden ulkosaarien myymisestä Neuvostoliitolle. Suomessa pelättiin, että hankkeen onnistuessa Suomen uusi kansantasavalta saisi valtiomuodon, joka ”muistuttaa jossain määrin” Mongolian kansantasavaltaa. Suomen kansantasavallan päämiehenä toimi Terijoen hallituksen puheenjohtaja ja ulkoasiainministeri Otto Wille Kuusinen 12. maaliskuuta 1940 asti. Pääosa Suomen rauhansopimuksella luovuttamista alueista yhdistettiin pian sen jälkeen Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kanssa Karjalais- suomalaiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Kuusinen nimitettiin kyseisen neuvostotasavallan presidentiksi ja Terijoen hallituksen entinen Karjalan asiain ministeri Paavo Prokkonen pääministeriksi. Terijoen hallituksen ja Neuvostoliiton temppu vieraannutti Suomen kommunistit Neuvostoliitosta, koska siltä puuttui kansan tuki.Clements, Jonathan, s. 240 == Katso myös == * Suomen sosialistinen työväentasavalta == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * * Luokka:Entiset tunnustamattomat valtiot Luokka:Neuvostoliiton historia Luokka:Suomen politiikka 1930-luvulla Luokka:Suomen politiikka 1940-luvulla Luokka:Suomi 1939–1945 Luokka:Talvisota
Markkinahäiriö

Markkinahäiriö () on taloustieteessä tilanne, jossa markkinat eivät allokoi tai tuota tehokkaasti hyödykkeitä. Se määritellään ei-Pareto-optimaalisena tasapainona, Microeconomic Theory, Andreu Mas-Colell, Michael D. Whinston and Jerry R. Green, Oxford University Press, 1995, ISBN 0195073401, 9780195073409, page 308. jossa jonkun toimijan asemaa ei voi parantaa muiden kärsimättä. Yleisemmin markkinahäiriö tarkoittaa tilannetta, jossa yksilöiden oman edun tavoittelu johtaa yhteiskunnan kannalta tehottomaan lopputulokseen. Monet julkisen vallan toimet tähtäävät markkinahäiriöihin puuttumiseen. Käsitteen markkinahäiriöstä on ensimmäistä kertaa esittänyt viktoriaanisen ajan filosofi Henry Sidgwick.Medema, Steven G. (2007). "The Hesitant Hand: Mill, Sidgwick, and the Evolution of the Theory of Market Failure," History of Political Economy, 39(3), p p. 331-358. 2004 Online Working Paper. ==Yleistä== Taloustieteilijät käyttävät erilaisia malleja tällaisten tilanteiden kuvaamiseen. Kaksi markkinahäiriöiden pääsyytä ovat: # markkinoiden epäoptimaalinen rakenne # kaikkia haittoja tai hyötyjä ei sisäistetä hintoihin, jonka vuoksi päätöksenteko markkinoilla vääristyy. Näitä ongelmia voidaan yrittää ratkoa muun muassa sääntelyllä tai muuten valtion puuttumisella. Toisinaan on mahdollista perustaa markkinat sinne mistä ne puuttuvat. ==Markkinahäiriöiden tutkimus== Taloustieteen valtavirran tutkimuksesta huomattava osa liittyy markkinahäiriöiden tutkimukseen. Kaikki taloustieteilijät eivät kuitenkaan ole hyväksy markkinahäiriötä käsitteenä. Niin sanottua laissez-faire -näkemystä kannattavat, lähinnä itävaltalaisen taloustieteen edustajat sekä libertaarit, eivät halua lisätä valtion roolia tai valtion sääntelevän markkinoiden toimintaa. Marxilaiset puolestaan tyypillisesti uskovat, että yksilöllinen tuotantovälineiden omistus on ongelma itsessään ja että talouden resurssit pitäisi jakaa muutoin kuin markkinamekanismin kautta. Heidän näkemyksensä siis poikkeaa markkinahäiriön käsitteestä, koska he pitävät kaikkea markkinoiden toimintaa huonona. ==Markkinoiden epäoptimaalinen rakenne== Epäoptimaalinen markkinarakenne on muun muassa seuraavissa tapauksissa: *Epätäydellinen kilpailu **Monopoli **Monopsoni **Duopoli **Oligopoli **Oligopsoni **Monopolistinen kilpailu **Kartelli Luonnollisen monopolin tapauksessa yrityksellä on pitkällä aikavälillä laskevat keskimääräiset kustannukset. Tällöin monopoli ei ole välttämättä epäoptimaalinen. ==Haittojen ja hyötyjen sisäistämättä jättäminen== Ongelma liittyy haittojen tai hyötyjen sisäistämiseen esimerkiksi seuraavissa tapauksissa: *Ulkoisvaikutus **Julkishyödyke **Yhteisresurssi *Epätäydellinen tai epäsymmetrinen informaatio **Haitallinen valikoituminen **Moraalikato **Päämies–agentti-ongelma == Katso myös == *Mikrotaloustiede *Uusliberalismi *Dirigismi *Sääntelyhäiriö == Lähteet == Luokka:Taloustiede
Kolmas maailmansota

Kolmas maailmansota on hypoteettinen tulevaisuuden maailmansota, jota supervallat käyvät mahdollisesti joukkotuhoasein, kuten ydinasein, biologisin asein tai kemiallisin asein. == Taustaa == Kaksi ensimmäistä maailmansotaa käytiin vuosien 1914 ja 1945 välillä. Toista maailmansotaa seurasi supervaltojen eli Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton vastakkainasettelun aika eli kylmä sota, jonka uskottiin olevan 1900-luvun jälkipuolella suurin maailmanrauhaa uhkaava tapahtuma. Kylmän sodan pelättiin usein kärjistyvän lähes koko ihmiskunnan tuhoutumiseen tai sivilisaation romahtamiseen. Toisaalta keskusteltiin myös mahdollisuudesta, että täydellisen tuhon välttääkseen supervallat saattaisivat pitäytyä yhteenotossaan tavanomaisten aseiden käytössä. Toisen maailmansodan jälkeen on koettu useita tilanteita, joissa on ollut ydinsodan syttymisen vaara suurvaltojen välille. Kuuban ohjuskriisin yhteydessä vuonna 1962 kolmannen maailmansodan uhkaa pidettiin todellisena. Vääriä hälytyksiä ydinhyökkäyksestä on annettu yli 20 kertaa, ja ne ovat joskus johtaneet ydinasevastaiskun valmisteluun Yhdysvaltain tai Neuvostoliiton/Venäjän puolella. Väärän hälytyksen syynä on ollut inhimillinen tai tekninen virhe. Kylmän sodan päätyttyä 1990-luvun taitteessa kolmannen maailmansodan uhkan katsottiin vähentyneen. Maailmanpoliittinen tilanne on 2010-luvulla jälleen kiristynyt. Uudeksi suurvallaksi on noussut Kiina, jonka suhteet Yhdysvaltoihin ovat kylmentyneet. Tämä on johtanut asevarustelun kiihtymiseen ja uusiin maailmansotaspekulaatioihin. == Skenaarioita == Tähänastisista maailmansodista toinen alkoi tarkoituksellisesti ja toinen kriisistä, joka muuttui hallitsemattomaksi. Time-lehden mukaan kolmas maailmansotakin voisi alkaa joko jostain yksittäisestä kahden sotalaivan välisestä kohtaamisesta, tai se voisi eskaloitua hitaasti. Sota voisi ulottua myös kybersodankäyntiin ja avaruussodankäyntiin, ja siinä voitaisiin käyttää uudenlaisia ja edistyneitä teknologioita, kuten tekoälyä ja sotarobotteja. Kun fyysikko Albert Einsteinilta kysyttiin, millä aseilla kolmas maailmansota käydään, hän vastasi ettei ole varma, mutta sanoi neljännen maailmansodan käytävän kepeillä ja kivillä."Ich bin [mir] nicht sicher, mit welchen Waffen der dritte Weltkrieg ausgetragen wird, aber im vierten Weltkrieg werden sie mit Stöcken und Steinen kämpfen" Calaprice, Alice (2005). The new quotable Einstein. Princeton University Press. s. 173. ISBN 0-691-12075-7 == Katso myös == * Stanislav Petrov * Sodat päättävä sota * Tuomiopäivän kello == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Maailmansodat Luokka:Tulevaisuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nonaggressioperiaate

Nonaggressioperiaate (NAP) on yhteiskuntafilosofian piirissä esiintyvä oppi, jonka mukaan voimankäyttöä ei pidä aloittaa muiden ihmisten kehoa tai omaisuutta kohtaan: väkivallan käyttö on sallittua vain itsepuolustukseksi ja silloinkin vain kohtuullisessa määrin. Periaatteen esittämät voimankäyttörajoitukset koskevat kaikkia yhteiskunnan osia, myös julkista valtaa. Nonaggressioperiaate on olennainen osa oikeistolibertarismia, jossa periaatteen nähdään johtavan täydelliseen kapitalismiin, sillä sen mukaan omistusoikeus on kaikissa oloissa loukkaamaton. Nonaggressioperiaatteesta ei seuraa tiukkaa, kaiken väkivallan kieltävää pasifismia, mutta väkivallan aloittamisen se kieltää aina. Joidenkin libertaristien mielestä ennaltaehkäisevä isku rauhan säilyttämiseksi ei kuitenkaan kuulu kiellon piiriin. Koska tämä kuitenkin vesittää nonaggressioperiaatteen idean, useimpien mukaan myös tällaiset iskut ovat periaatteen nojalla kiellettyjä. Kansalaistottelemattomuus on nonaggressioperiaatteen mukaista, koska väkivalta on mahdollista aloittaa myös lain perusteella. Individualistiset anarkistit, objektivistit, anarkokapitalistit ja uusliberaalit katsovat verotuksen rikkovan nonaggressioperiaatetta. Näkemyksen mukaan valtion veronkanto on moraalitonta toimintaa, ei vain käytännön toimenpide.http://www.fff.org/freedom/1197e.asp == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Flash-animaatio nonaggressioperiaatteesta Luokka:Filosofiset opit Luokka:Anarkokapitalismi
Teini

Teini tarkoittaa nykykielessä murrosikäistä nuorta tai yleisemmin nuorta ihmistä. Aiemmin teini on tarkoittanut suomen kielessä opiskelijaa, ylempää koulua käyvää nuorukaista tai oppikoulun yläluokkien oppilasta. Aikio ja Vornanen 1993, s. 603 Nykyinen teini-sanan käyttö perustuu suureksi osaksi kansanetymologiaan, jonka mukaan sana olisi lainaa 1900-luvun puolivälissä Yhdysvalloissa käyttöön otetusta teenager-sanasta, joka on johdettu lukujen 13–19 englanninkielisestä loppuosasta -teen (thirteen, fourteen jne.) tarkoittamaan vastaavaa ikäkautta. Oikeasti suomen teini-sanalla ei alkuaan ole ollut mitään tekemistä näiden englannin kielen sanojen kanssa, mutta tuo kansanetymologia on johtanut siihen, että suomen sana teini usein käytännössä tarkoittaa englannin sanan teen tapaan täsmälleen 13–19-vuotiaita nuoria. == Sanan alkuperä == === Kreikan kieli === Kreikan sanasta diakonos ’palvelija’ (ks. diakoni) periytyy ruotsin kieleen sana djäkne. Tästä on johdettu suomeen käännös teini. Mikael Agricolan tiedetään käyttäneen teini-sanaa jo 1500-luvulla tarkoittaen sillä apupappia. 1800-luvulla nuoret rahoittivat opintonsa kerjäämällä rahaa (ns. teinirahat) esittämällä teinilauluja. Teini- sana aloitti uuden kukoistuksen vuonna 1944, jolloin perustettiin Suomen Teiniliitto. Teiniliiton ja lyseoiden/lukioiden teinikuntien kulta-aikaa olivat 1960- ja 1970-luvut, mutta tämän jälkeen opiskelijatoiminnan epäpolitisoituminen marginalisoi ne. === Germaaniset vastineet === Suomen kielen teini-sanaa ei ole alun perin johdettu englannin teen-sanasta, vaikka se sopisi siihen tarkoitukseltaan hyvin. Tämä merkitys on paljon uudempi kuin suomen kielen teini. Se pohjaa germaanisten kielten tapaan ilmaista luvut 13–19 omalla erityisellä päätteellään. 1900-luvun alussa amerikkalaiset mainostajat alkoivat kohdella vastaavia ikäluokkia omana erityisenä kuluttajaryhmänään, jonka nimityksenä oli aluksi teenybopper ja sittemmin, noin vuosisadan puolivälistä lähtien teenager. Tämä käsite lainautui myöhemmin ruotsin kieleen muodossa tonårig ja vihdoin suomeen, jossa jo vanhastaan käytössä ollut sana sai nyt hieman uudenlaisen merkityksen. Viime vuosina arkipäiväiseen käyttöön yleistynyt teini-ikä vastaa siis jotakuinkin 13–19-vuotiaita, kun taas vanhastaan teini on Suomessa ollut noin 16–22-vuotiaiden opiskelijoiden nimitys. == Katso myös == * Kansanetymologia#Esimerkkejä suomen sanojen kansanetymologioista * Murrosikä (puberteetti) * Nuoruus (adolesenssi) == Lähteet == * Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Nuorisokulttuuri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oikeustiede

Oikeustiede (juridiikka) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota sallittuina oikeuslähteinä tuomioistuimissa. Muun tieteellisen tutkimuksen tavoin myös oikeustieteellinen tutkimus perustuu teoreettisesti yleisen filosofian perustutkimukseen. Oikeusfilosofian tutkimuskohteet ovat monin osin samat kuin esimerkiksi moraalifilosofian. Oikeustiedettä ei kuitenkaan voida pitää yhteiskuntatieteenä, sillä se tarkastelee oikeusjärjestystä normikokonaisuutena eikä yhteiskunnallisena ilmiönä. Käytännöllisellä, pragmaattisella tasolla oikeustiede jaetaan perinteisesti *julkisoikeuteen, joka tutkii valtion suhdetta kansalaisiinsa ja toisiin valtioihin sekä valtioelinten välisiä suhteita, sekä *siviili- eli yksityisoikeuteen, joka tutkii yksilöiden ja yhteisöjen välisiä oikeudellisia suhteita. Yksityisoikeuteen liittyviä oikeustieteen tutkimuskohteita ovat muun muassa varallisuusoikeus, kauppaoikeus, perhe- ja jäämistöoikeus, kansainvälinen yksityisoikeus ja työoikeus. Julkisoikeuteen liittyviä ovat esimerkiksi valtiosääntöoikeus, hallinto-oikeus ja finanssioikeus. Myös rikos- ja prosessioikeus voidaan systematisoida osaksi julkisoikeutta. Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede. Oikeustiedettä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa juristi, asianajaja, hallintojohtaja, palvelupäällikkö ja henkilöstöpäällikkö. Suurin osa on töissä yrityksissä tai valtiolla. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * * == Aiheesta muualla == * Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta * Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta * Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunta * Vaasan yliopiston hallintotieteiden tiedekunta, julkisoikeuden oppiaine * Itä-Suomen yliopisto, Oikeustieteiden laitos * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tee se itse

Tee se itse -ohje (joskus käytetään lyhennettä DIY sanoista do it yourself) on informatiivinen, usein lyhyt kuvaus jonkun asian suorittamiseksi tai rakentamiseksi itse. Tee se itse tarkoittaa sananmukaisesti asian tai esineen tekemistä omatoimisesti. Ohje on yleensä tarkoitettu maallikoille, ja siitä on jätetty pois yksityiskohtia, jotka ovat tarpeellisia vain ammattilaisille. Tee se itse -ohjeessa on usein paljon kuvia ja selityksiä, jotka helpottavat aiheeseen perehtymistä. Tee se itse -ohje sisältää usein listan tarvikkeista, joita tarvitaan jonkin asian suorittamiseksi ja rakentamiseksi. Rakennusohje vaatii tekijältään sorminäppäryyttä ja hoksaavaisuutta. Ohje on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertaiseksi, ja siinä on vältetty käyttämästä vaikeita ammattilaisille suunnattuja sanoja. Ohje on suunnattu henkilölle, joka ensimmäistä kertaa tekee asiaa. Tee se itse -konseptilla voidaan korvata esimerkiksi jokin teollisesti valmistettu tuote tai menetelmä ja sen sijaan käyttää omia tarvikkeita ja itse kehiteltyjä menetelmiä. Termillä voidaan myös ilmaista se, että jokin tuote ostetaan kyllä kaupasta, mutta eri osaset yhdistellään myöhemmin itse. DIY-periaatteella ei välttämättä pyritä säästämään kustannuksissa, vaan toiminta voi olla harrastusluonteista ja pyrkimystä yksilöllisiin ratkaisuihin. ==Katso myös== * Circuit bending Luokka:Harrastukset Luokka:Rakentaminen
2030

2030 (MMXXX) on tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on tiistai. Se on 2030-luvun ensimmäinen vuosi. == Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia == *Suomen tavoitteena on 700 000 sähkökäyttöistä henkilöautoa ja 45 000 sähkökäyttöistä pakettiautoa vuonna 2030. * Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi maailman väkiluvun ylittävän tänä vuonna 8,5 miljardia. * Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet on asetettu saavutettaviksi vuoteen 2030 mennessä. * Pariisin ilmastosopimuksessa maapallon lämpeneminen on pyritty ajaamaan korkeintaan 1,5 asteeseen. Jotta tavoite saavutettaisiin, maailmanlaajuisten hiilipäästöjen tulisi vähentyä 45 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. * YK:n tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen vuoteen 2030 mennessä. * Euroopan unionin tavoitteena 2020-luvulla on vähentää hiilipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. * Euroopan unioni pyrkii siirtymään 25-prosenttisesti luomutuotantoon vuoteen 2030 mennessä. * Maailman metsäkato on tarkoitus pysäyttää vuoteen 2030 mennessä. == Lähteet == *
Olav Kyrre

Olav Kyrre (Olav III Haraldsson Kyrre, n.1050–1093) oli Norjan kuningas 1067–1093. Olav oli Norjan kuninkaan Harald Ankaran ja Tora Torbergsdotterin poika. Olav seurasi isäänsä valloitusretkelle Englantiin vuonna 1066. Olav ei kuitenkaan osallistunut Stamford Bridgen taisteluun, jossa Harald kaatui. Olav onnistui pakenemaan Norjaan, missä hänestä tuli vanhemman veljensä Maunu Haraldinpojan kanssahallitsija. Olav sai vastuulleen valtakunnan itäosan. Maunu kuoli vuonna 1069, josta lähtien Olav hallitsi yksin aina kuolemaansa saakka. Olav solmi rauhan Vilhelm Valloittajan kanssa, joka vuonna 1066 oli voittanut Englannin viimeisen anglosaksisen kuninkaan Harald Godwininpojan sekä Harald Ankaran ja valloittanut koko Englannin. Olav teki myös rauhan Tanskan kuninkaan Sven Estridinpojan kanssa, jota sekä Harald että hänen veljenpoikansa Maunu Hyvä olivat vuosien ajan kiivaasti vastustaneet. Sen jälkeen Olav meni naimisiin Svenin tyttären Ingeridin kanssa. Olavin kuninkuuden aikana Norja eli suhteellisen rauhallista aikaa ja kristinusko levisi tasaisesti. Koko 27 vuotta kestäneen valtakautensa aikana hän ei taistellut yhtäkään sotaa. Saagojen mukaan Olav oli sävyisä eikä lainkaan sotaisa, minkä vuoksi hän sai lempinimen kyrre ('rauhaisa'). Englanninkieliset lähteet kertovat Olavin oppineen lukemaan – luultavasti ensimmäisenä Norjan kuninkaista – ja osallistuneen jumalanpalveluksiin. Olav loi hyvät suhteet sekä paaviin että pohjoisen kirkon johtoon Bremenissä, ja saagaperinteen mukaan hänen toimintansa loi perustan Bergenin ja Nidarosin piispanistuimille. Olavin sanotaan myös aloittaneen Nidarosin tuomiokirkon ja Bergenin kirkon rakennustyöt. Lisäksi saagat pitävät Olavia Bergenin kaupungin perustajana. Norjan ensimmäinen maalaki (Gulatingsloven) laadittiin luultavasti Olavin ollessa kuninkaana. Saagojen mukaan Olav kaksinkertaisti kuninkaan vartiokaartin koon, mikä voi kuvastaa kuninkaan vallan kasvua. Hänellä ei ollut lapsia vaimonsa Ingeridin kanssa, mutta kuningas Maunu Paljassääri oli Olavin avioton poika. == Lähteet == Luokka:Norjan kuninkaat Luokka:Vuonna 1050 syntyneet Luokka:Vuonna 1093 kuolleet
Binäärijärjestelmä

Binääri Desimaali 0 0 1 1 10 2 11 3 100 4 101 5 110 6 111 7 1000 8 1001 9 1010 10 1011 11 1100 12 1101 13 1110 14 1111 15 Binäärijärjestelmä, binaarijärjestelmä eli 2-järjestelmä on kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on kaksi. Toisin sanoen siinä on käytössä vain kaksi eri merkkiä lukujen esittämiseen. Tyypillisesti käytetyt symbolit ovat 0 ja 1. Binäärijärjestelmän toteuttaminen elektronisilla piireillä on suoraviivaista, ja tästä syystä muun muassa käytännössä kaikki nykyiset tietokoneet perustuvat siihen. Prosessoreissa ja muissa digitaalipiireissä nolla ja yksi esitetään usein kahtena eri jännitetasona. Yleisessä kymmenjärjestelmässä on binäärijärjestelmästä poiketen käytössä kymmenen eri numeroa, eli symbolit 0:sta 9:ään. Kaikkien ykköstä suurempien lukujen binääriesitys vaatii siten enemmän merkkejä kuin vastaava esitys kymmenjärjestelmässä. Esimerkiksi luku 2 on binääriesityksenä ”10” ja luku 6 on ”110”. Luvun 999 esittämiseen binäärijärjestelmässä tarvitaan kymmenen binäärinumeroa (eli bittiä): ”1111100111”. Esimerkiksi luvun 6 binääriesitys on kahden potensseiksi aukikirjoitettuna seuraava: 1 \cdot 2^2 + 1 \cdot 2^1 + 0 \cdot 2^0 = 4+2+0. Laskutoimitukset tapahtuvat kuten kymmenjärjestelmässä. Täytyy vain muistaa, että esimerkiksi 1+1 = 10 (eikä 2). Binäärilukujen pituuden vuoksi niiden kanssa paljon tekemisissä olevat ihmiset käyttävät usein tiiviimpää oktaali- tai heksadesimaali-merkintää. Muunnos binääristä oktaali- tai heksadesimaaliluvuksi on helppoa: binääriluvut ryhmitellään oikealta alkaen kolmen (oktaali) tai neljän (heksadesimaali) bitin ryhmiin, ja kukin ryhmä muutetaan vastaavaksi kahdeksan- tai 16-kantaiseksi luvuksi. Luku voidaan muuttaa desimaalijärjestelmästä binäärijärjestelmään jakamalla aina kahdella niin kauan kun luku on ykköstä suurempi. Kahdella jaon jakojäännös määrittää kyseisen numeron. Binäärilukuja voidaan laskea myös kymmenjärjestelmän avulla myös niin, että kun luku on jaollinen kahdella kasvatetaan toista numeroa, kun luku on jaollinen neljällä kasvatetaan kolmatta numeroa ja niin edelleen. == Murtoluvut == Murtolukujen vertailua kymmen- ja binäärijärjestelmissähttps://www.rapidtables.com/convert/number/base- converter.html Murtoluku Kymmenjärjestelmä Binäärijärjestelmä 1:2 0{,}5 0{,}1 1:3 0{,}\overline{3} 0{,}\overline{01} 1:4 0{,}25 0{,}01 1:5 0{,}2 0{,}\overline{0011} 1:6 0{,}1\overline{6} 0{,}0\overline{01} 1:7 0{,}\overline{142857} 0{,}\overline{001} 1:8 0{,}125 0{,}001 1:9 0{,}\overline{1} 0{,}\overline{000111} 1:10 0{,}1 0{,}0\overline{0011} 1:11 0{,}\overline{09} 0{,}\overline{0001011101} 1:12 0{,}08\overline{3} 0{,}00\overline{01} 1:13 0{,}\overline{076923} 0{,}\overline{000100111011} 1:14 0{,}0\overline{714285} 0{,}0\overline{001} 1:15 0{,}0\overline{6} 0{,}\overline{0001} 1:16 0{,}0625 0{,}0001 == Katso myös == * Bitti * Digitaalisuus * Kahden potenssit * Kahden komplementti * Liukuluku == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Lukujärjestelmät Luokka:Tietokonearitmetiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kubitti

Kubitti ( eli quantum bit ’kvanttibitti’) on kvanttitietokoneen bitti. Kubitti on kahden kvanttitilan lineaarinen superpositio. Tämä erottaa sen normaalista, digitaalisesta bitistä, joka on diskreetti ja voi saada vain arvot 0 tai 1. Tilat on yleensä merkitty kvanttimekaniikan bra-ket-merkintätavan mukaisesti |0 \rangle ja |1 \rangle . Yleinen superpositiotila voidaan tällöin esittää muodossa : |\psi \rangle = \cos(\frac{\theta}{2})|0 \rangle + e^{i\varphi}\sin(\frac{\theta}{2})|1 \rangle Kubitin tärkeä ominaisuus, joka erottaa sen normaalista bitistä, on kuitenkin tilojen lomittuminen monien kubittien välillä. Tämä mahdollistaa sen, että sarja kubitteja voi ilmaista samaan aikaan superposition useista binääriluvuista. Kubitit voidaan yhdistää kubittirekisteriksi, ja kvanttitietokone toimii manipuloimalla näitä rekistereitä. Kubitin tila-avaruus eli sen mahdollisten tilojen joukko voidaan kuvata geometrisesti Blochin pallolla. == Termin alkuperä == Kubitin käsitettä sovelsi ensimmäisenä Stephen Wiesner vuonna 1983 ehdotuksessaan kvanttirahalle, jota hän yritti julkaista yli vuosikymmenenZelinger A., Dance of the Photons: From Einstein to Quantum Teleportation, Farrar, Straus & Giroux, New York, 2010, pp. 189, 192, ISBN 0374239665. Myöhemmin englanninkielisen termin qubit otti käyttöön Benjamin Schumacher, joka kertoo saaneensa inspiraation William Woottersilta. == Muunnelmia == Kutritti on ternäärijärjestelmän vastine kubitille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Kubitin toteuttamistapoja on useita: *Miksi kubit voi olla yhtä aikaa nolla ja yksi, M. Möttönen, Tekniikan Maailma,1.8.2019 *A Detailed Review of Qubit Implementations for Quantum ComputingThe Quantum Insider, 21.5.2020 *Qubits made by advanced semiconductor manufacturingNature Electronics 29.3.2022 *Implementation of Quantum Driving of Superconducting Qubit for Gate Error Analysis, Aashish Sah, Tampereen Yliopisto, 67s., 2020 Luokka:Kvantti- informaatiotiede Luokka:Informaatioyksiköt
Tavu (tietotekniikka)

Tavu () on tietotekniikassa käytettävä mittayksikkö sellaiselle tallennuskapasiteetille, joka on riippumaton tallennetun datan tyypistä. Tavua kerrannaisineen käytetään ilmoittamaan tietokoneen keskusmuistin tai massamuistin tallennuskapasiteetin määrä. Tavu on pienin tietokoneen muistiosoitteella suoraan osoitettava yksikkö. Se on myös yleinen tietotyyppi ohjelmointikielissä. Tavun koko on de facto kahdeksan bittiä. IEC standardissa IEC 80000-13:2008 käytäntö on myös kirjattu.IEC 80000-13:2008, sivu 13: Aiemmissa tietokonejärjestelmien arkkitehtuureissa käytettiin myös kuuden, seitsemän, yhdeksän, kymmenen ja kahdentoista bitin tavuja. IBM S/360 vaikutti tavun standardoimiseen kahdeksaksi bitiksi. Epäselvyyksien ehkäisemiseksi kahdeksan bitin tavusta käytetään muun muassa tietoliikenteessä nimeä oktetti (lyh. o). Termi puolitavu () tarkoittaa nimensä mukaisesti puolikasta tavua eli käytännössä neljän bitin jonoa. Kahdeksan bitin tavuun voidaan tallentaa kokonaisluku väliltä 0–255 (28 arvoa). Tavun sisällön merkitys voidaan tulkita usealla tavalla, esimerkiksi yhtenä kirjaimena tietyssä merkistössä. Tavun sisältö ilmoitetaan usein heksadesimaalijärjestelmässä. Tavu lyhennetään tyypillisesti t (vain suomenkielinen lyhenne), mutta toinen yleinen ja täysin pätevä tapa, myös suomenkielisessä tekstissä, on kansainvälinen tavun yksikkö B (varsin usein käytetään virheellisesti lyhennettä b, joka on bitin lyhenne). Englanniksi tavua kutsutaan nimellä byte, joka on muunnos sanasta (). Puolitavu sen sijaan on englanniksi nibble (). Suomessa termiksi on muodostunut tavu lähinnä siksi, että kahdesta tai useammasta tavusta muodostuu – tietokoneen tyypistä riippuen – sana (). ==Tavun monikerrat== Tavun monikertoina ei tulisi käyttää SI-järjestelmän mukaisia kymmenkantaisia kerrannaisyksiköitä kuten kilo-, mega- ja giga-, vaan binäärijärjestelmän mukaisia kahden potensseja kibi-, mebi-, gibi- ja niin edelleen, koska ne ovat yksiselitteisiä. Binäärikantaisten yksiköiden lyhenteet ovat Ki, Mi, Gi ja niin edelleen. Kibitavu (KiB) on 210 = 1 024 tavua, mebitavu (MiB) 220 = 1 048 576 tavua ja gibitavu (GiB) 230 = 1 073 741 824 tavua. Binäärikerrannaisyksiköt sisältyvät IEC:n vuonna 1998 hyväksymään standardiin.http://physics.nist.gov/cuu/Units/binary.html Eri kerrannaisyksiköitä käytetään laajasti sekaisin: yleensä tietokoneiden keskusmuistin kapasiteetti ilmoitetaan kahden potensseina sekä kiintolevyjen kapasiteetti ja tiedonsiirron nopeudet kymmenen potensseina, mutta tästäkin säännöstä on paljon poikkeuksia. Lisäksi kilotavusta käytetään tavallisesti lyhennettä k. Uusien binääripohjaisten monikertojen lyhenteiden käyttö ei ole levinnyt laajalle. JEDEC-standardissa on lisäys käytössä olevan käytännön dokumentoimiseksi.JEDEC Standard 100B.01, sivu 8: Lisäksi eräissä tapauksissa jälkiliite B on jätetty pois ja käytetään vain lyhenteitä K, M ja G. ==Katso myös== * Tieto, data ja informaatio * ASCIIn kehittäjä Bob Bemer ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * IEC-standardi binäärisistä etuliitteistä Luokka:Tietotekniikka Luokka:Informaatioyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ihmisen toiminta

Ihmisen toiminta on monenlaisen selittämisen kohteena. Psykologia tutkii yksilön toimintaa, kun taloustiede tutkii lähinnä ryhmiä. Sosiologia keskittyy molempiin. == Psykologia == Psykologia on yrittänyt tulkita yksittäisten ihmisten toimintaa. Kuten taloustieteissä, ei psykologiassakaan voida järjestää tieteellisiä eristettyjä kokeita. Tällaisissa kokeissa ihmiseen kohdistuva tarkkailu usein saa hänet toimimaan eri tavoilla kuin yleensä. == Tieteenfilosofia == Georg Henrik von Wright toi ihmisten toiminnan selittämisen muodollisen logiikan piiriin. Hän lähti syllogistisesta näkökulmasta ja hänen mukaansa ihmisten toiminta oli perusteltavissa apriorisesti haetun tavoitteen perusteella, eikä toiminnan ja lopputuloksen välille tarvita kausaalista lakia. Esimerkiksi: #Pekka halusi satuttaa varista #Pekka uskoi, että heittämällä kiven hän voi satuttaa varista #Siispä Pekka heitti kivellä varista ==Katso myös== *Prakseologia == Aiheesta muualla == * Rob Cunningham. Principles Of Human Action. An Interactive Course Filosofinen kurssi ihmisen toiminnasta * Frank Smits. How stories affect human action in organisations Kuinka tarinat vaikuttavat ihmisen toimintaan *
Avoin välityspalvelin

Avoin välityspalvelin ( tai public proxy, joskus myös open proxy) on välityspalvelimena toimiva tietokone, joka hyväksyy kaikkien internetin käyttäjien pyyntöjä. Esimerkiksi verkkoalueeseen esimerkki.org kuuluva avoin sähköpostipalvelin välittää myös sellaisia sähköpostiviestejä eteenpäin, jotka tulevat verkkoalueen esimerkki.org ulkopuolelta ja joiden kohdeosoite ei kuulu verkkoalueeseen esimerkki.org. Avoin välityspalvelin on myös vaikkapa WWW- proxy, joka vastaanottaa pyyntöjä mistä päin hyvänsä maailmaa ilman käyttäjätunnistusta. Useimpia tällaisia välityspalvelimia ei ole tarkoitettu avoimiksi, vaan ne on konfiguroitu virheellisesti. Avoimia välityspalvelimia käytetään esimerkiksi roskapostin välittämiseen. Luokka:Tietoverkkojen tietoturva es:Proxy#Proxy Abierto
Mark Helprin

thumb|Helprin vuonna 2013. Mark Helprin (s. 28. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija ja journalisti, joka on palkittu lukuisilla palkinnoilla viime vuosikymmenten aikana. Helprin tunnetaan mielikuvituksellisista tarinoistaan, monikerroksisista rakenteista romaaneissaan ja rikkaasta sanankäytöstään. Hänen tunnetuimpia menestysromaanejaan ovat A Winter's Tale (Eva Siikarlan suomennos Talvinen tarina, Tammi), Memoirs from Antproof Case, A Soldier of the Great War, novelleja: Ellis Island and Other Stories, A Dove of the East and Other Stories sekä lastenkirjatrilogia: Swan Lake, A City in Winter ja The Veil of Snows. Helprin valmistui Harvard Collegesta ja jatkoi opintojaan Oxfordin, Princetonin ja Columbian yliopistoissa. Hän on palvellut brittiläisillä kauppalaivoilla ja Israelin maa- ja ilmavoimissa. Vuonna 2007 Helprin kirjoitti The New York Timesiin Vieraskynä-kirjoituksen, jossa hän vastusti tekijänoikeuksien laukeamista ajan myötä. ==Suomennettu teos== * Talvinen tarina (A Winter's Tale), suom. Eva Siikarla, Helsinki: Tammi 1985 ISBN 951-30-5989-8 (Keltainen kirjasto, 192) – 2. p. 1985 ISBN 951-30-6334-8 (Kurki-kirja) – 3. p. 2014 ISBN 978-951-31-7849-9 (Keltainen pokkari) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * A Mark Helprin Bibliography Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Juutalaiset kirjailijat Luokka:Maaginen realismi Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat
Osman I

Osman I (osmaniksi عُثمَان, ʿUthmān; k. 1324?) oli Osmanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija.Lapidus 2022, a. 333 Osmanista tiedetään vain vähän varmaa, mutta hänestä on runsaasti myyttisiä tarinoita. Todennäköisesti osmanli-heimo tuli Anatoliaan Manzikertin taistelua (1071) seuranneen turkkilaisen muuttoaallon mukana.Stoneman 1993, s. 133 Historioitsijat katsovat, että ennen vuotta 1300 Osman oli yksi monista turkkilaisista heimopäälliköistä (bey), jotka liikkuivat gazi-sotureineen Sakaryassa. Se oli lähellä Konstantinopolia sijainnut maakunta, missä Osman 1310-luvulla onnistui valtaamaan Bysantille kuuluneita maita. Niistä tärkein oli Bursan kaupunki (1326), jonka jälkeen tai sitä ennen Osmanin arvellaan kuolleen. Osmania seurasi hallitsijana hänen poikansa Orhan I (1326–1359). Osmanin menestyksen arvellaan perustuneen siihen, että hän solmi liittosuhteita eri tahoilta ahdistettuun maanviljelysväestöön. Lyötyään Bysantin joukot ja vallattuaan Nikeian kaupungin (nyk. Izmit) vuonna 1301, Osman nousi turkkilaisheimojen päällikkökunnan johtajaksi ja myös hyvään onneen turvautuen torjui mongolien ja Bysantin vastahyökkäykset. Osmanien historiallisuuden varmentaa hänen nimeään kantava hopeakolikko, joka osoittaa hänen julistautuneen hallitsijaksi. Vuodelta 1324 oleva dokumentti vahvistaa, että hänen isänsä oli Ertuğrul. Useimmat muut Osmania koskevat dokumentit ovat aikaisintaan 1400-luvulta ja epäluotettavia. Osmanivaltakunnan myytit tekivät 1500-luvulla Osman I:stä myös islamin profeetta Muhammedin sukulaisen naimakaupan kautta. Myytin tarkoitus oli perustella sulttaani Selim I:n (1512–1520) oikeutta kalifin arvoon. Vastaavasti sukutauluja luotiin osoittamaan Osmanin polveutumisen Bysantin hallitsijoista. Historian lähteet tukevat käsitystä Osmanin vaatimattomista lähtökohdista yhtenä nomadipäälliköistä, jotka sotivat Bysantin ja seldzukkien valtakuntien välimaastossa. Osmanien valtakunta sai nimensä osmanli-heimon ja Osman I:n mukaan. Osman I:stä alkanut Osmanien hallitsijasuku hallitsi valtakuntaa yli 600 vuotta, kunnes sulttaanien valta lakkautettiin Turkissa vuonna 1922.Osman, House of Encyclopedia of the Modern Middle East and North Africa, Encyclopedia.com. Viitattu 7.1.2025. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Osmanien hallitsijat Luokka:Vuonna 1258 syntyneet Luokka:Vuonna 1324 kuolleet
Paukkumaissi

Paukkumaissi on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Sen debyyttialbumi Paukkumaissi voitti Emma-palkinnon vuoden 2006 lastenlevynä, ja myös Popkornitorni oli Emma-ehdokkaana samassa kategoriassa kaksi vuotta myöhemmin. == Diskografia == * Paukkumaissi (2006) * Popkornitorni (2008) * Huhuu, kuu (2010) Paukkumaissi esiintyy myös Ipanapan talvilaulut -albumilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Paukkumaissin albumit Suomen virallisella listalla Luokka:Suomalaiset lastenmusiikkiyhtyeet
Julkinen moraali

Julkinen moraali on sellainen käyttäytymisnormisto, jonka noudattamista laki valvoo rangaistuksen uhalla. Julkinen moraali on oleellinen osa yhteisöllistä olemassaoloa. Valtion moraaliin kuuluvat sellaiset keskeiset moraalin opinkappaleet, joita kenenkään ei katsota voivan kohtuudella vastustaa. Siihen kuuluvat myös yhteisön implisiittisesti tai eksplisiittisesti omaksumat tai vahvistamat pyrkimykset ja ihanteet. Julkisen moraalin lainsäädännöllisen valvonnan kattavuus ja perusteet ovat aina kiistanalaisia kysymyksiä. Yksityistä moraalia laki ei valvo. ==Lähteet== Luokka:Etiikka Luokka:Yhteiskuntafilosofia
Melaniemi

Melaniemi () on Vaasan kaupungissa Huutoniemen suuralueella sijaitseva osa- alue, joka muodostaa Vaasan 30. kaupunginosan. Matkaa Vaasan keskustaan on noin viisi kilometriä. Melaniemen länsiosassa sijaitsee Aaltopuisto ja Vaasan keskussairaalan psykiatrinen yksikkö. Melaniemi on Teeriniemen kaltaista aluetta, jossa yleisin asumismuoto on rivitalo. Melaniemen itäpuoli koostuu lähinnä omakotitaloista. Aaltopuiston talot on rakennettu jo 1940-luvulla Strömbergin työntekijöiden asunnoiksi, mutta muuten Melaniemi on pääosin peräisin 1980-luvulta. Vaasan kaupunki osti metsät Strömberg Oy:ltä ja myi ne omakotitonteiksi. Melaniemen länsiosassa Aaltopuiston ympärille kehittynyt kerros- ja rivitaloalue on vielä uudempaa. Alueella on edelleen paljon luonnonvaraista metsää ja hyvät ulkoilumahdollisuudet. Kaupunginosan itäosasta on käytössä myös nimitys Itä-Melaniemi. == Väestö == Vuonna 2013 Melaniemen alueella oli 1 886 asukasta. Melaniemen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 82,0 %, ruotsia 9,0 % ja muita kieliä 9,0 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 14,1 % ja työttömiä 11,2 % vuonna 2013. == Lähteet == * ===Viitteet=== *
Valtiosääntöoikeus

Valtiosääntöoikeus on oikeudenala, joka tutkii valtiosääntöä eli niiden keskeisten oikeussääntöjen kokonaisuutta, jotka sääntelevät perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten toimintaa ja niiden valitsemista sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Nykyisin valtiosääntöoikeus tutkii myös Euroopan integraation ja kansainvälisen yhteistyön vaikutuksia valtiosääntöön. Valtiosääntöoikeus on osa julkisoikeutta. E.W. BöckenfördenViitattu teoksessa mukaan valtiosääntöoikeuden erottaa muista oikeudenaloista neljä keskeistä erityispiirrettä: *Valtiosääntönormisto on perustavanlaatuista (fundamentaalista) oikeutta, joka määrittää oikeussääntöjen tuottamisen ja soveltamisen tavan ja rajat. *Valtiosääntönormisto kohdistuu politiikkaan, koska se sääntelee pääsyä poliittiseen ratkaisuvaltaa, määrää sen käytössä noudatettavan menettelyn ja asettaa sille rajat. Se on siten välttämättä poliittis-ideologisesti latautunut oikeudenala. *Perustuslain sisältämä normisto on eräiltä osin fragmentaarista (epätäydellistä). *Perustuslaki pitää tietoisesti sen soveltajan liikkumavaran avoimena sisältäen vain puitesääntelyä, jonka yksityiskohdat on jätetty muun oikeuden varaan. == Lähteet == *
Maija Perho

Maija Riitta Perho (e. Perho-Santala, s. 29. toukokuuta 1948 Ypäjä) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kokoomuksen kansanedustajana 1991–2007 sekä sosiaali- ja terveysministerinä 1999–2003. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Perho toimi kokoomuksen puoluesihteerinä 1995–1999. Perho kirjoitti ylioppilaaksi 1967 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1974. Valmistuttuaan hän työskenteli Turun kaupungin terveyskeskuksessa 1975–1979 ja Turun kaupunginkanslian suunnitteluosastolla 1979–1985 suunnittelusihteerin tehtävissä. Perho toimi Turun kaupungin sosiaalikeskuksessa sosiaalitoimenjohtajana vuosina 1985–2000. Maija Perhon isä, agronomi Heikki Perho oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1975−1991. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Kansallisen Kokoomuksen puoluesihteerit Luokka:Suomen sosiaali- ja terveysministerit Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaarina Dromberg

Ritva Kaarina Dromberg (o.s. Hakula, s. 22. toukokuuta 1942 Elimäki) on suomalainen kokoomuksen entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa vuosina 1983–2007 ja toimi kulttuuriministerinä 2002–2003. Hän oli mukana luomassa eduskunnan naisverkostoa.Kaarina Dromberg - Valtioneuvosto Dromberg kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta vuonna 1963 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kouvolan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1965. Valmistuttuaan hän työskenteli kirjeenvaihtajan tehtävissä Fordilla 1965–1978 ja markkinointisihteerinä 1979–1983. Naimisiin hän meni vuonna 1964 pankinjohtaja Jarl Ingmar Drombergin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä. Dromberg toimi Lipposen toisen hallituksen kulttuuriministerinä 2002–2003. Vantaan kaupunginvaltuustossa Dromberg istui vuosina 1981–2004, joista valtuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2002. Dromberg toimii muun muassa Suomen oopperaliiton, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliiton sekä Maanpuolustusnaisten Liitto ry:n puheenjohtajana. Dromberg ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2007. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen kulttuuriministerit Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Vantaan kaupunginvaltuutetut Luokka:Valtiopäiväneuvokset Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Liidin

Liidin on ilmassa liikkumiseen tarkoitettu enintään kaksipaikkainen moottoroimaton tai moottoroitu ilmaa raskaampi laite, jonka tyhjämassa on korkeintaan 70 kg, ja jonka lentoonlähtö ja laskeutuminen tapahtuvat jaloin. Suomessa käytettävät liitimet ovat varjoliidin ja riippuliidin. Moottoroitu varjoliidin on kevein itsenäinen lentolaite. ==Lähteet== Luokka:Ilma-alukset hu:Vitorlazo repulőgep
Vaihdannaisuus

Kommutatiivisuus eli vaihdannaisuus on algebrallinen käsite. Se tarkoittaa sitä, että tietyn operaation lopputulos on sama, olivatpa operandit kummassa järjestyksessä tahansa. Kommutatiivisuus voidaan määritellä seuraavasti: Olkoon X joukko ja a ja b sen alkioita. Operaatio \otimes : X \times X \mapsto X on kommutatiivinen, jos kaikilla a ja b toteutuu a \otimes b = b \otimes a. == Esimerkkejä kommutatiivisista operaatioista == Luonnollisten lukujen yhteen- ja kertolasku ovat kommutatiivisia operaatioita, sillä a + b = b + a ja c * d = d * c kaikilla luonnollisilla luvuilla a, b, c ja d. Määritellään vektorien pistetulo: Olkoot \mathbf{x} = x_1 + x_2 + \ldots + x_n ja \mathbf{y} = y_1 + y_2 + \ldots + y_n reaalisia tai kompleksisia vektoreita. Vektorien x ja y pistetulo määritellään seuraavasti: :\mathbf{x}\cdot\mathbf{y} = x_1 y_1 + x_2 y_2 + \ldots + x_n y_n Pistetulon määritelmästä ja kertolaskun kommutatiivisuudesta seuraa että pistetulo on kommutatiivinen: :\mathbf{x}\cdot\mathbf{y} = x_1 y_1 + x_2 y_2 + \ldots + x_n y_n = y_1 x_1 + y_2 x_2 + \ldots + y_n x_n = \mathbf{y}\cdot\mathbf{x} == Esimerkkejä ei-kommutatiivisista operaatioista == Vähennyslasku ja jakolasku eivät ole kommutatiivisia operaatioita, sillä 4−3 ≠ 3−4, ja 8:2 ≠ 2:8. == Katso myös == * liitännäisyys * osittelulaki * antikommutatiivisuus == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Algebra Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit