EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Havaijin monarkeista

Havaijin monarkit olivat vuoteen Havaijin kuningaskunnan valtionpäämiehiä. Kuningaskunta perustettiin vuonna 1810, kun Kamehameha I yhdisti kaikki Havaijin saaret alaisuuteensa. Kuningaskunta lakkautettiin vuonna 1895 Yhdysvaltain tukeman vallankumouksen yhteydessä. Ennen monarkian perustamista yhteisöä johtivat päälliköt, joiden titteli oli Aliʻi Nui ja sitä käytti Kamehameha I. Kamehameha II:n valtakaudesta lähtien hallitsijan titteli oli "[nimi], Jumalan armosta, Havaijin saarten kuningas" (). == Valta ja perimys == Hallitsijan valtaoikeudet vaihtelivat ajoittain. Kamehameha V:n kaudella otettiin käyttöön uusi perustuslaki, jolla edeltäjien luovuttamaa valtaa palautettiin kuninkaalle. Vastaavasti kuningas Kalākaua pakotettiin allekirjoittamaan perustuslaki, jolla hallitsijan roolista tuli lähinnä symbolinen. Kuninkuus oli lähtökohtaisesti periytyvä siten, että istuva hallitsija nimitti itselleen seuraajan. Mikäli hallitseva monarkki kuoli ilman laillisia perillisiä, kuningaskunna perustuslaki määräsi, että uuden hallitsijan valitsisi parlamentti. Ehdokkaiden tuli olla kuningasperheen jäseniä, joiden katsottiin olevan kelvollisia. Tätä varten kuningas Kamehameha III perusti vuonna 1839 päälliköiden lapsille tarkoitetun koulun (myöhemmin nimellä Kuninkaallinen koulu), jossa ylhäistön lapsista koulutettiin hallitsijoita. Kamehameha III antoi myös määräyksen, jonka mukaan 15 hänen valitsemaansa henkilöä nostettiin vaalikelpoisiksi mahdollisissa kuninkaanvaaleissa. Näihin 15 kuuluivat kaikki Kamehameha III:n jälkeen hallinneet henkilöt. == Havaijin monarkit == Kuva Nimi Suku Valtakausi Suhde edeltäjäänsä Kamehameha I (Kamehameha Suuri) Kamehameha Kevät 1795 – 8. toukokuuta 1819 – Kamehameha II Kamehameha 20. toukokuuta 1819 – 14. kesäkuuta 1824 vanhin poika Kamehameha III Kamehameha 6. kesäkuuta 1825 – 15. joulukuuta 1854 veli; Kamehamehana I:n toiseksi vanhin poika Kamehameha IV Kamehameha 11. tammikuuta 1855 – 30. marraskuuta 1863 veljenpoika, jonka Kamehameha III adoptoi Kamehameha V Kamehameha 30. marraskuuta 1863 — 11. joulukuuta 1872 veli Lunalilo Kamehameha 8. tammikuuta 1873 – 3. helmikuuta 1874 pikkuserkku Kalākaua Kalākaua 12. helmikuuta 1874 – 20. tammikuuta 1891 kaukaista sukua Kamehameha I:n isoisoisän kautta. Liliʻuokalani Kalākaua 29. tammikuuta 1891 – 17. tammikuuta 1893 sisar Lähde: == Lähteet == Havaiji *
Rosa Coste

Rosa Coste (s. 1997, Rovaniemi) on rovaniemeläinen artisti. Musiikkityyliltään hän edustaa modernia suomenkielistä r&b;:tä Costen omakustanteinen esikossingle kantoi nimeä Musta, ja se julkaistiin helmikuussa 2021. Esikoissinglen julkaisun jälkeen Coste sai yhteydenoton JVG:n VilleGallelta ja myöhemmin levytyssopimuksen PME Recordsin kanssa. Coste julkaisi esikois- EP:nsä Ole varovainen syksyllä 2021. EP:llä hän käsittelee nuoren ihmisen elämää useista näkökulmista, aikuistumista sekä identiteettiä. Coste on tehnyt musiikkia yhdessä muun muassa Yeboyahin kanssa. Coste on laulanut ja soittanut kitaraa lapsesta asti. Koulussa hän oli musiikkiluokalla. Coste opiskelee kansainvälistä liiketaloutta Lapin ammattikorkeakoulussa. Työkseen hän tekee some-markkinointia Rovaniemen lisäksi Coste on asunut Sveitsin Nyonissa sekä Espanjan Barcelonassa. Costen äiti on suomalainen ja isä on kotoisin Kongon demokraattisesta tasavallasta. Costen perheeseen kuuluu lisäksi kolme siskoa. == Diskografia == === EP:t === * Ole varovainen. PME Records, 2021 === Singlet === * Musta. EJK Collective, 2021. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jelena Osipova

Jelena Andrejevna Osipova (; 11. marraskuuta 1945 Leningrad, Neuvostoliitto) on pietarilainen taiteilija, taiteenopettaja ja rauhanaktivisti. Osipova syntyi vuonna 1945 Lenigradissa, nykyisessä Pietarissa. Hän on valmistunut taidekoulusta ja opettanut työelämänsä ajan taidetta, ja saa hyvin pientä eläkettä. Hän on osoittanut mieltä vuodesta 2002 Moskovan teatterikaappauksesta lähtien, eikä ole sen jälkeen lopettanut, vaikka viranomaiset ovat vaatineet lopettamaan ja pelotelleet häntä. Osipovalla on Pietarissa helmikuussa 2023 Venäjän hyökkäystä Ukrainaan vastustava näyttely, joka kuitenkin rajoittuu sisällöltään sellaiseen aineistoon, jota ei ole kielletty. Näyttelyssä on vuosilta 2014–2022 mukana 15 teosta, joilla Osipova ottaa kantaa sotaan. Hän luonnehtii näyttelyä "katumuksen eleeksi". Näyttelyn on järjestänyt Aleksandr Šišlov, joka edustaa oppositiopuolueen Jablokon paikallisosastoa. Näyttely päättyy sodan vuosipäivänä 24. helmikuuta 2023.Hilla Hörkkö, Elena Osipovan näyttely avautui Pietarissa sodanvastaisena protestina. Helsingin Sanomat 2.2.2023 (paperilehdessä 4.2.2022, s. B 5) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Venäläiset taiteilijat Luokka:Venäläiset aktivistit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Suomen rauniokirkoista

Tässä luettelossa on lueteltu suuri osa Suomessa sijaitsevista rauniokirkoista. Rauniokirkoilla saatetaan järjestää jumalanpalveluksia. konsertteja tai muuta toimintaa. == Rauniokirkot == Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen pilkulla erotettuna on mahdollinen entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka. Nimi Rakennettu Sijainti Kommentteja Lemböten kappeli 1500–1530 Lemland Jäi pois käytöstä 1500-luvulla. Vuonna 1674 kerrottiin katon sortuneen ”jo aikoja sitten”. Pyhän Birgitan kirkon rauniot 1400-luvun loppu Vihti Korvattu Vihdin kirkolla 1772. Sen jälkeen hautakirkkona 1793 asti. Puusisustus ja suurin osa kivistä myyty 1800-luvun alussa. Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot 1495–1505 Rauma Tuhoutui tulipalossa 1640, kirkon korvasi entisen fransiskaaniluostarin Pyhän Ristin kirkko. Pyhän Laurin kirkon rauniot 1510–1560 Hollola, Hämeenkoski Jäi pois käytöstä 1600-luvulla. Pyhän Marian kirkon rauniot 1500–1520 Vaasa Kirkko tuhoutui Vaasan palossa 1852. Pälkäneen rauniokirkko 1500 (vaiheilla) Pälkäne Kirkon perustukset alkoivat pettää 1740-luvulla. Hylättiin lopullisesti 1839, kun Pälkäneen kirkko valmistui. Katto sortui myrskyssä 1890. Teuvan rauniokirkko 1860-luvun alku Teuva Tuhoutui tulipalossa 1950. Vanhankaupungin kirkkorauniot 1550-luku Helsinki Helsingin ensimmäisen kirkon kivijalka. Tuhoutunut 1670-lukuun mennessä, joko lahonnut tai tulipalossa. == Lähteet == Rauniokirkot
Staryi Krym (Donetskin alue)

Staryi Krym (, suom. Vanha Krim) on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Donetskin alueen Mariupolin piirissä. Taajama sijaitsee noin kymmenen kilometriä piirikeskus Mariupolin keskustasta pohjoisluoteeseen. Pientalovaltainen taajama sijaitsee käytännössä Mariupolin luoteisosan pientalovaltaisen rakennuskannan jatkeena. Ukrainan tilastokeskus arvioi Staryi Krymin taajaman väkiluvuksi 5 789 asukasta vuoden 2021 alussa. == Taajaman eteläpuoliset joukkohaudat (2022)== Osana helmikuun 24. päivänä aloittamaansa hyökkäyssotaa Venäjä piiritti Mariupolin ja tulitti kaupunkia raskain asein useiden viikkojen ajan. Myös Staryi Krymin taajama on ollut venäläissotilaiden miehittämä 10. maaliskuuta 2022 lähtien. Radio Svoboda uutisoi 25. huhtikuuta 2022 havaitsemastaan kolmannesta sodassa tapettujen Mariupolin asukkaiden joukkohautausalueesta. Radio Svobodan havainnot perustuvat paljolti yhdysvaltalaisen Planet Labs Inc. -yhtiön toimittamiin satelliittikuviin, ja osaksi esimerkiksi Mariupolista saatuihin tietoihin. Tätä aiemmin uutiskanava oli uutisoinut Mariupolin länsipuolisen Manhušin taajaman laajoista joukkohaudoista ja sitten Mariupolin itälaidalla sijaitsevan Vynohradnen kylän joukkohaudoista. Mariupolin kaupungin pormestari kertoi Radio Svobodalle kaupungin tienneen, että venäläissotilaat hautasivat kuolleita Mariupolin asukkaita Staryi Krymin taajaman eteläpuolella sijaitsevalle hautausmaalle (, Starokrymsken hautausmaa). Paikallisia ihmisiä oli pormestarin mukaan pakotettu auttamaan venäläissotilaita hautaamisessa näiltä "fasisteilta" ruokaa saadakseen. Radio Svobodan mukaan tälle hautausmaalle olisi kaivettu suuria joukkohautoja, joista ensimmäiset näkyivät maaliskuun 24. päivän 2022 satelliittikuva-aineistossa (koordinaatit noin ). Tuolloin otetussa kuvassa näkyy Radio Svobodan mukaan 60-70 metrin mittaisella alueella uusia hautakaivantoja. Tarkasteltaessa hautausmaata huhtikuun 7. päivän satelliittikuvasta voidaan havaita hautakaivantojen lisääntyneen; osa kaivannoista on täytetty. Huhtikuun 24. päivän kuvissa näkyy hautoja kaivetun yli 200 metriä lisää. Hautakaivantojen laajuus viittaisi suuren ihmisjoukon hautaamiseen. Toukokuun alkupuolella uutisoitiin venäläisten joukkohautaukseen käyttämän alueen laajentuneen 140 metrillä 8. toukokuuta mennessä. Starokrymsken hautausmaa on Mariupolin kaupungin päähautausmaa. 2010-luvun alkupuolella se oli ainoa kaupungissa toiminnassa ollut hautausmaa. Ukrainalaiset luonnehtivat sitä pinta-alaltaan (1,63 neliökilometriä) Euroopan suurimpiin kuuluvaksi. Vuosittain hautausmaalla oli tuolloin enimmillään 5 000 hautausta. Staryi Krymin taajaman oma pienempi hautausmaa sijaitsee taajaman pohjoispuolella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Donetskin alueen kaupunkityyppiset taajamat Luokka:Mariupolin piiri
Mother Mosque of America

Mother Mosque of America on Iowassa, Cedar Rapidsin kaupungissa Yhdysvalloissa, sijaitseva moskeija. Se on rakennettu vuonna 1934 ja on Yhdysvaltain vanhin nimenomaan moskeijaksi rakennettu moskeija. 1930-luvulla kuutisenkymmentä maahanmuuttajataustaisia muslimia, pääasiassa Ottomaanien valtakunnan alueelta nykyisen Libanonin ja Syyrian alueelta, alkoi kerätä rahaa moskeijan rakentamiseen. Rakennus vihittiin käyttöön 16. kesäkuuta 1934. Pieni rakennus toimi muslimien palvontapaikkana lähes 40 vuoden ajan. Kun suurempi paikallinen moskeija, Islamic Center of Cedar Rapids, rakennettiin vuonna 1971, aiempi rakennus myytiin. Seuraavan 20 vuoden aikana uudet omistajat antoivat sen rapistua. Vuonna 1990 islamilainen yhteisö hankki sen takaisin itselleen ja kunnosti sen. Kyseessä ei kuitenkaan ole Yhdysvaltojen ensimmäinen moskeija: Rossin kaupunkiin, Pohjois-Dakotaan rakennettiin moskeija vuonna 1929, mutta ei enää ole pystyssä. Vuonna 1996 rakennus lisättiin kansalliseen historiallisten paikkojen rekisteriin. Vuonna 2008 tulvavedet nousivat kolmeen metriin ja tuhosivat moskeijan kellarikerroksessa ollutta irtaimistoa, mutta itse rakennus säästyi ilman suurempia vaurioita. Rakennus toimii nykyään enimmäkseen kulttuurikeskuksena, mutta yläkerrassa sijaitsevassa rukoushuoneessa rukoillaan edelleen. Moskeija on avoinna yleisölle. Se ei peri pääsymaksua, mutta kannustaa maksamaan 5 dollarin suuruisen lahjoituksen. Moskeijan yhteydessä toimii myös muslimeille tarkoitettu hautausmaa. == Lähteet == Luokka:Iowa Luokka:National Register of Historic Places Luokka:Yhdysvaltain moskeijat
Beegie Adair

Bobbe "Beegie" Long Adair (11. joulukuuta 1937 Cave City, Kentucky – 23. tammikuuta 2022 Franklin, Tennessee) oli yhdysvaltalainen jazzmusiikin pianisti, yhtyeenjohtajaBobbe 'Beegie' Long Adair, a formative center of Nashville's jazz scene, dies at 84 NPR ja sovittaja. Hän omaksui merkittäviä musiikillisia vaikutteita muiden muassa George Shearingilta, Bill Evansilta, Oscar Petersonilta ja Erroll Garnerilta.Beegie Adair AllMusic Adair loi yli 60 vuoden uran musiikin parissa. Adair varttui Cave Cityssa, jossa aloitti pianotunneilla käymisen 5-vuotiaana. Hän sai B.S. -oppiarvon musiikkipedagogiikassa Länsi-Kentuckyn yliopistosta Bowling Greenissa. Opiskeluvuosinaan hän soitti jazzyhtyeissä ja vietti kolme vuotta opettaen musiikkia lapsille ennen kuin vuonna 1961 muutti Nashvilleen, jossa ryhtyi sessiomuusikoksi. Vuoden 1961 kesällä hän myös liittyi kitaristi Hank Garlandin johtamaan jazzkokoonpanoon ja aloitti soittamisen Printers Alleyssa.Nashville jazz great Beegie Adair dies at 84 The Tennessean Lukuisiin muusikoihin, joiden kanssa Adair levytti sessiomuusikkona, kuuluivat muiden muassa Lucille Ball, Henry Mancini, Dinah Shore, Peggy Lee, Ray Stevens, Steve Allen, Chet Atkins, Cass Elliot, Vince Gill ja Dolly Parton. Vuonna 1982 Adair perusti saksofonisti Denis Soleen kanssa Adair-Solee Quartetin, jonka pohjalta sitten kehittyi jazzsekstetti Be-Bop Co-Op. Adair teki 35 studioalbumia triossaan basisti Roger Spencerin ja rumpali Chris Brownin kanssa. Hän esiintyi trionsa kanssa muun muassa Carnegie Hallissa ja Birdlandissa. Adair oli mukana perustamassa Nashville Jazz Workshopia Roger Spencerin ja Lori Mechemin kanssa. Kaikkiaan hän soitti yli sadalla albumilla. Hänen ensimmäinen omalla nimellä julkaistu albuminsa oli Escape to New York (1991). Adair omisti miehensä Billy Adairin kanssa jingleyhtiön, jossa työskennellessään pariskunta teki yhdessä musiikkia pariin. Adair myös kuului yhtyeisiin, jotka soittivat The Johnny Cash Show'ssa, The Ralph Emery Show'ssa ja WSM:n (AM) Noon Show'ssa. Hän lisäksi juonsi NPR:lle radio-ohjelmaa Improvised Thoughts ja toimi Marian McPartlandin sijaisjuontajana Piano Jazz -ohjelmassa. Adair nimitettiin Steinway-taiteilijaksi vuonna 2002. Hänet otettiin Länsi-Kentuckyn yliopiston ja synnyinkaupunkinsa Cave Cityn Hall of Fameihin. Lisäksi hän sai Nashville Jazz Workshopin ensimmäisen Heritage Awardin. Adair kuoli kotonaan Tennesseen Franklinissa 84 vuoden iässä. Kuolemasta kertoi hänen managerinsa Monica Ramey, mutta kuolemansyytä ei välittömästi julkistettu.Bobbe ‘Beegie’ Adair, jazz pianist, dies in Tennessee AP News == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzpianistit Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Iranin väliaikaishallinto

Iranin väliaikaishallinto () johti Irania islamilaisen vallankumouksen kaadettua Iranin keisarikunnan helmikuussa 1979. Hallintoa johti pääministeri Mehdi Bazargan. Väliaikaishallinto lakkasi olemasta 24. lokakuuta 1979, jolloin uuden islamilaisen tasavallan perustuslaki astui voimaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Aasian entiset valtiot Luokka:Iranin historia
Fabiana Claudino

Fabiana Marcelino Claudino (s. 24. tammikuuta 1985 Belo Horizonte, Brasilia) on brasilialainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Claudino kuului Brasilian naisten lentopallomaajoukkueeseen Ateenan olympialaisissa 2004, Pekingin olympialaisissa 2008, Lontoon olympialaisissa 2012 ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Claudino voitti joukkueessa kultaa Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012, mutta ei saavuttanut mitalisijaa muilla kerroilla. MM- kilpailuista Claudinolla on kolme mitalia. Vuosina 2006 ja 2008 hän oli mukana hopeaa saavuttaneessa joukkueessa ja vuonna 2014 pronssia saavuttaneessa joukkueessa. Pan-Amerikan kisoissa Claudino kuului kultaa voittaneeseen joukkueeseen 2011 ja hopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen 2007. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Brasilialaiset lentopalloilijat Luokka:Brasilialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Väinö Jaakkola (maanviljelysneuvos)

Frans Väinö Jaakkola (24. elokuuta 1884 Kalanti – 17. marraskuuta 1965) oli suomalainen opettaja ja koulun- ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Jaakkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Jaakkola ja Amanda Gustaava Puttaa ja puoliso vuodesta 1928 kirjanpitäjä Linda Kristiina Ekholm. Jaakkola tuli ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta vuonna 1905 ja valmistui agronomiksi Mustialasta vuonna 1908. Hän oli valmistuttuaan Orismalan maanviljelyskoulun opettaja ja koulutilan karja- ja meijeritalouden johtaja ja sen jälkeen vuosina 1913–1918 Kokemäen tietopuolisen meijerikoulun johtaja. Vuonna 1918 hän siirtyi Jokioisten kartano -yhtiön palvelukseen, toimien siellä ensin karjatalousosaston johtajana ja opettajana. Vuodesta 1925 hän oli myös sinne perustetun karjanhoitokoulun johtaja. Jokioisten kartanoitten toimitusjohtaja Jaakkola oli vuosina 1946–1954. Hänellä oli myös lukuisia luottamustehtäviä, mukaan lukien Jokioisten kunnavaltuuston jäsenyys 1926–1944 ja useat osuustoiminnalliset ja muut järjestöt. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Jaakkola sai vuonna 1949.Kuka kukin on 1954, s. 271. Viitattu 27.4.2022. ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Emma Andijewska

Emma Andijewska (; s. 19. maaliskuuta 1931 Stalino (nyk. Donetsk), Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen runoilija, prosaisti ja taidemaalari. Hänen puolisonsa oli kirjallisuudentutkija Ivan Košelivets (k. 1999). Andijewska lähti Ukrainasta 1943 ja asui ensin Saksassa, sitten Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Myöhemmin hän palasi Saksaan, jossa hän on sittemmin asunut. Hän on julkaissut kolmisenkymmentä runokokoelmaa sekä lyhytproosakokoelmia ja romaaneja. Kriitikkojen näkemykset Andijewskan teoksista ovat vaihdelleet ja olleet ristiriitaisiakin. Myönteisten arvioiden lisäksi on joissakin arvioissa luonnehdittu tuotantoa vaikeasti ymmärrettäväksi. Runojen, varsinkin sonettien, hermeettisyyden ja proosan muodon luontaisen tiukkuuden vuoksi niitä ei ole helppo ymmärtää. Andijewskan runomaailmassa on surrealistisia maisemia todellisessa luonnossa, ja runoilija tarkastelee niitä eri ulottuvuuksista ja tarjoaa niihin välineitä. Moniulottuvuuksinen kuvasto tuottaa vaikutelman tapahtumien samanaikaisuudesta. Andijewskan runous on kuvastoltaan usein meditatiivista ja sisältää aineksia surrealismista ja sukulaisuutta Kaukoidän filosofiaan, kuten zenbuddhalaisuuteen. Andijewska piti ensimmäisen näyttelynsä 1956 Münchenissä ja sen jälkeen Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ukrainassa ja eri puolilla Länsi-Eurooppaa, varsinkin nykyisessä kotimaassaan Saksassa. Hänen maalauksensa ovat suuria ja värikkäitä ja kuvaavat surrealistisia maisemia, joissa esiintyy epätodellisia olentoja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Ukrainalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kiristyshaittaohjelma

Kiristyshaittaohjelma tai ransomware on tietokoneeseen tartutettu haittaohjelma, joka salaa uhrin koneen tiedostoja tai lukitsee koko laitteen, minkä jälkeen hyökkääjä kiristää uhrilta rahaa tiedostojen palauttamisesta. Vaaditut lunnaat ovat tavallisesti 300–500 dollarin suuruiset, ja ne täytyy maksaa yleensä bitcoineina tiettyyn aikaan mennessä. Kiristyshaittaohjelma pääsee uhrin koneelle yleensä vahingossa tai toisen haittaohjelman kautta. Yleisiä tartuntatapoja ovat sähköpostin liite, saastunut verkkosivusto tai mainos, ja suojaamaton Wi-Fi-verkko. Kiristysohjelma voi asentua myös älypuhelimeen. Päästyään koneelle kiristysohjelma etsii tunnettuja tiedostotyyppejä, kuten .doc, .jpg ja .pdf. Ohjelma lukitsee ja salaa tiedostot, ja murtamattoman lukituksen voi purkaa vain tietyllä koodilla. Jotkin kiristysohjelmat lukitsevat uhrin koko koneen tavallisimmin luomalla uuden työpöytäobjektin Windows CreateDesktop -ohjelmointirajapinnalla ja tekemällä siitä SwitchDesktop-funktion avulla oletustyöpöydän, joka on lukittu. Kun hyökkäys on suoritettu, uhri näkee viestin, jossa hänelle kerrotaan tiedostojen olevan lukittuja, ja ohjeet lunnaiden maksamiseksi. Jos lunnaita ei makseta, tiedostot tai kone pysyvät lukittuina, tiedostot tuhoutuvat kokonaan, tai hyökkääjä vuotaa uhrin tietoja julkisiksi. Hyökkääjä ei välttämättä palauta tiedostoja, vaikka lunnaat maksettaisiinkin. Kiristysohjelmaa on vaikeaa tai mahdotonta poistaa sen jälkeen, kun ohjelma on ehtinyt iskeä. Suojautumiskeinoja ovat tartuntoja ehkäisevä virustorjuntaohjelma, tiedostojen varmuuskopiointi, ohjelmistojen pitäminen ajan tasalla, varovaisuus linkkien, liitetiedostojen ja selainliitännäisten kanssa sekä salauksenpurkutyökalu. Merkittäviä kiristyshaittaohjelmia ovat esimerkiksi WannaCry, Petya, Ryuk, Bad Rabbit, Cryptolocker ja Locky. ==Lähteet== *
Kansan vihollinen

Kansan vihollinen on C More -suoratoistopalvelussa vuonna 2022 julkaistu suomalainen rikosdraamasarja. Sarjan on ohjannut Mikko Kuparinen ja sen ovat käsikirjoittaneet Timo Varpio ja Laura Suhonen. Sarja kertoo toimittaja Katja Salosesta, josta tulee yhdessä yössä pikkukaupungin vihatuin ihminen, kun hänen kirjoittamaansa kryptovaluuttabisneksiin liittyvän paljastusjutun jalkapallotähti löytyy kuolleena uima-altaasta. Salonen nähdään kaupungin sanomalehden ”pahantahtoisena haaskalintuna”, joka keksii omasta päästään salaliittoteorioita. Viha häntä kohtaan muuttuu järjestelmälliseksi kampanjaksi. Salonen huomaa penkoessaan aihetta lisää, että asianomaiset ovat valmiita tekemään mitä tahansa saadakseen hänet lopettamaan tutkimuksensa. Sarjan kuvaukset alkoivat Tampereella toukokuussa 2021. Sarjan budjetti oli 3 491 000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus oli 200 000 euroa. == Rooleissa == == Jaksot == Jakso Nimi Julkaisu C Moressa 1 Elävä legenda 19. toukokuuta 2022 2 Barcelona 3 Joukkuepeli 26. toukokuuta 2022 4 Kultasuoni 2. kesäkuuta 2022 5 Vapaata riistaa 9. kesäkuuta 2022 6 Tietolähde 16. kesäkuuta 2022 7 Musta lammas 23. kesäkuuta 2022 8 Off the Record 30. kesäkuuta 2022 == Lähteet == Luokka:2020-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:2020-luvun suomalaiset rikossarjat Luokka:C More -alkuperäissarjat
Isolapasimppu

Isolapasimppu (Parabembras robinsoni) on lapasimppuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Intian valtamerestä. ==Koko ja ulkonäkö== Isolapasimppu voi kasvaa suurimmillaan noin 24 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen ja pää on suuri ja litteähkö. Kalan suu on suuri ja alaleuka työntyy yläleukaa pidemmälle. Päässä on piikkejä. Isolapasimpulla on kaksi selkäevää ja pyrstöevä on pyöreähkö. Väriltään laji on selästään punaoranssi ja vatsa on valkoinen. Evät ovat punaiset. ==Levinneisyys ja elintavat== Isolapasimppua tavataan Mosambikista Etelä- Afrikkaan. Laji liikkuu tyypillisimmin 200-600 metrin syvyydessä. ==Lähteet== Luokka:Simppukalat
Reddi

Reddi (tyyliteltynä REDDI) on tanskalais-ruotsalainen pop-rock-yhtye, joka edusti Tanskaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "The Show". Yhtye esiintyi ensimmäisessä semifinaalissa. He sijoittuivat semifinaalin 13:nneksi eivätkä päässeet finaaliin. == Yhtyeen jäsenet == * Mathilde Savery – laulu, kitara ja piano * Agnes Roslund – kitara * Ida Bergkvist – basso * Ihan Haydar – rummut == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset rockyhtyeet Luokka:Tanskalaiset popyhtyeet Luokka:Ruotsalaiset pop rock -yhtyeet Luokka:Tanskan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustajat
Pont d’Austerlitz

pienoiskuva|Pont d’Austerlitz Pont d’Austerlitz on Pariisissa sijaitseva, Seinejoen ylittävä silta, joka on saanut nimensä Austerlitzin taistelun mukaan, jossa Ranskan Grande Armée voitti venäläis-itävaltalaisen armeijan 2. joulukuuta 1805. Pont d’Austerlitz on 173 metriä pitkä kivisilta, jossa on viisi holvikaarta. Pont d’Austerlitz rakennettiin alun perin vuosina 1802–1807, ja sen suunnittelivat insinöörit Corneille Lamandé ja Becquey de Beaupré. Sillassa käytettiin valurautarakenteita, ja sen nimi oli tuolloin Pont du jardin du Roi. Sittemmin silta todettiin kuitenkin vaaralliseksi, ja vuonna 1854 siltaa levennettiin ja siihen tehtiin muuratut holvikaaret. Sillan alkuperäiset tukipilarit kuitenkin säilytettiin. Vuonna 1885 siltaa levennettiin 18 metristä 30 metriin ja valurautaiset kaiteet korvattiin kivikaiteilla. Samalla sillan tukipilarien yläpuolella olleet keisarillisten kotkien ympäröimät N-kirjaimet korvattiin leijonilla, joita ympäröivät tasavaltaa symboloivat liput ja vaakunat. == Lähteet == Luokka:Pariisin sillat Luokka:Kivisillat Luokka:Ranskan tieliikennesillat Luokka:Holvisillat
Tapanilan työväentalo

Tapanilan työväentalo on Helsingin Tapanilassa sijaitseva työväentalo. Rakennus suojeltiin kaupunkikuvallisesti ja paikallishistoriallisesti arvokkaana rakennuksena vuonna 1997. Myös 1960-luvun tyyliset sisätilat on suojeltu. == Historiaa == Malmin työväenyhdistys perustettiin vuonna 1908, ja se liittyi heti perustamisensa jälkeen Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Toiminta aloitettiin Aamutähden huvilasta vuokratussa huoneistossa. Huvitilaisuudet järjestettiin Kössi Koskisen kuppilassa. Pian yhdistys vuokrasi tontin Fallkullan kartanolta ja rakensi sille Mosabackan kuuluisaksi tulleen tanssilavan. Omasta talosta haaveiltiin jo vuonna 1912, mutta varojen puuttuessa hankkeeseen ei voitu ryhtyä. Vuoden 1916 lopussa yhdistyksessä oli jäseniä 84, mutta seuraavana vuonna jäsenmäärä oli jo 900. Koskisen myytyä kuppilansa yhdistys vuokrasi tilat Jukaraisen talosta Malmilta. Kokouksia pidettiin Malmin elokuvateatterissa. Sisällissodan jälkeen toiminnan taas jatkuessa tammikuussa 1919, yhdistys vuokrasi elokuvateatterin, joka sijaitsi nykyisen työväentalon paikalla. Yhdistys järjesti talossa iltamia ja kokouksia ja osti talon tontteineen itselleen saman vuoden kesäkuussa. Taloa korjattiin ja laajennettiin näyttämöllä. Työväenyhdistys vaihtoi nimekseen Tapanilan työväenyhdistys 1920-luvun lopulla. == Rakennus == Yhdistys osti työväentalon tontin vierestä lisämaata 1920-luvun alkupuolella. Rakennusmestari Hämäläinen laati piirustukset uutta työväentaloa varten ja lahjoitti ne yhdistykselle. Vanha elokuvateatteri purettiin vuonna 1924, ja samana vuonna valmistui uusi työväentalo. Tupaantuliaisia vietettiin marraskuussa. Rankorakenteinen talo vuorattiin laudoilla ja maalattiin punaiseksi. 1930-luvulla talon pihalle valmistui ulkorakennus, johon sijoitettiin muun muassa painihuone. Työväentalo kävi ahtaaksi toiminnan kasvaessa, ja yhdistys alkoi suunnitella uutta taloa. Sota kuitenkin katkaisi suunnitelmat, ja sotien jälkeen päädyttiin vanhan talon korjaamiseen. Talon ikkunat ja ovet uusittiin vuonna 1950 ja uunilämmitys vaihdettiin keskuslämmitykseen. Vanhasta työväentalosta ei jäänyt juuri mitään jäljelle ahkeran kunnostamisen jälkeen. Vesijohto asennettiin taloon vuonna 1973 ja viemäri vuonna 1975. 1970-luvulla rakennuksen sisäseiniä vuorattiin levyillä, mutta sisätiloja on myöhemmin entistetty 1960-luvun tyyliin. Talo on nykyisin maalattu kellertäväksi. == Toimintaa työväentalolla == Malmin työväenyhdistyksen näytelmäseura perustettiin vuonna 1908. Pääkaupunkiseudun vanhin edelleen toimiva harrastajateatteri vaihtoi nimekseen Tapanilan Työväen Näyttämö vuonna 1927. Nuoriso-osasto perustettiin vuonna 1912 ja uudestaan 1923. Oman urheiluseura Veikkojen tilalle perustettiin vuonna 1926 Tapanilan Tarmo. Työväentalolla on järjestetty iltamia, kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, bingoa, teatteria ja juhlia. == Katso myös == * Malmin työväentalo == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Helsingin suojellut rakennukset Luokka:Tapaninkylä
Luettelo korttipelien termeistä

Tällä sivulla on korttipelien termien sanasto. __NOTOC__ == A == * A ks. Ässä == H == * Hertta (♥) on yksi neljästä peruskorttipakan pelikorttien maista. Se on myös yksi saksalaisen korttipakan maista. == J == * J ks. Sotilas * Jokeri on yksi korttipakan pelikorteista. Sitä ei käytetä joissain peleissä. Yleensä se toimii "villinä" eli on mikä tahansa kortti. == K == * K ks. Kuningas * Kello on yksi saksalaisen ja sveitsiläisen korttipakkojen maista. * Kilpi on yksi sveitsiläisen korttipakan maista. * Kolikko on yksi latinalaisen korttipakan maista. * Kuningas (K) on peruskorttipakan suurin kortti ja arvoltaan 13 kun ässä on 1. Kun ässä on 14, kuningas on toiseksi suurin kortti ja 12. kortti. * Kuningatar (Q) on peruskorttipakan toiseksi suurin kortti kun ässä on 1. Kun ässä on 14, kuningatar on kolmanneksi suurin kortti ja 11. kortti. * Kuvakortti on korttipakan kortti, jossa on jonkun henkilön kuva esim. normaalissa korttipakassa kuvakortit ovat Sotilaat, Kuningattaret ja Kuninkaat. == L == * Lehti on yksi saksalaisen korttipakan maista. == M == * Malja on yksi latinalaisen korttipakan maista. * Miekka on yksi latinalaisen korttipakan maista. * Mökki (myös talo) on mm. Kasinossa saatava lisäpiste, jonka saa kun saa otettua pöydän tyhjän korteista. Pelissä on mahdollista saada montakin mökkiä. == N == * Nostopakka (kädessä myös käsipakka) on pelin valmisteluissa jäljellejäänyt pakka, josta otetaan lisää kortteja silloin kun pitää esim. kun ne loppuu kädestä. == P == * Pata (♠) on yksi neljästä peruskorttipakan pelikorttien maista. * Poistopakka on pakka, johon joissain peleissä laitetaan kortteja kun ne on käytetty. Joissain peleissä poistopakkaa tarvitaan siinä järjestyksessä, jossa poistopakkaan on laitettu kortteja pelissä esim. sen päällimmäistä korttia voi tarvita. * Puhallus on mm. Hertassa käsite, joka tarkoittaa kaikkien pistekorttien saamista, jolloin vastapelaajat saavat 26 pistettä pistekorttien ottaneen pelaajan sijasta (Hertassa yritetään vältellä pisteitä). == Q == * Q ks. Kuningatar == R == * Risti (♣) on yksi neljästä peruskorttipakan pelikorttien maista. * Ruusu on yksi sveitsiläisen korttipakan maista. * Ruutu (♦) on yksi neljästä peruskorttipakan pelikorttien maista. == S == * Sauva on yksi latinalaisen korttipakan maista. * Sotilas (J) on peruskorttipakan 11. kortti. Se on 10. kortti kun ässä on 14. == T == * Tammenterho on yksi saksalaisen ja sveitsiläisen korttipakkojen maista. == V == *Villikortti on kortti, joka voi olla mikä vain kortti. Kun tällaisen kortin omaava pelaaja laittaa sellaisen pöytään, hän päättää mitä korttia se edustaa. Villikortti on yleensä Jokeri. == Ä == * Ässä (A) on peruskorttipakan pienin kortti, arvoltaan 1. Ässä voi olla myös pakan suurin kortti. Silloin se on arvoltaan 14. Luokka:Korttipelit Luokka:Luettelot termeistä
Carlo Allioni

Carlo Allioni (23. syyskuuta 1728 Torino – 30. heinäkuuta 1804 Torino) oli italialainen kasvitieteilijä, joka tunnettiin aikanaan lempinimellä "Piemonten Linné". ==Elämä ja ura== Allioni oli Sardinian kuninkaan Viktor Amadeus II:n lääketieteellisen neuvonantajan poika. Saatuaan lääketieteen tutkinnon vuonna 1747 ja liityttyään samana vuonna lääketieteelliseen kollegioon Allioni omistautui ammattinsa harjoittamiselle sekä lääketieteellisille ja kasvitieteellisille tutkimuksille, joita hän jatkoi koko loppuelämänsä ajan perheongelmista, sairauksista ja näön menettämisestä huolimatta. Hän jätti jälkeensä lääketieteellisiä, muun muassa eksanteemaa käsitteleviä, kirjoituksia, mutta hänet tunnetaan ennen kaikkea kasvitieteilijänä. Vuonna 1785 julkaistu Flora Pedemontana, joka julkaistiin kahtena suurena niteenä ja jossa oli 92 kuvaa, ja sitä seurannut Auctarium olivat perustavanlaatuinen panos Piemonten kasviston tutkimiseen. Allioni nimitettiin Torinon yliopiston kasvitieteen professoriksi vuonna 1760, ja hän omistautui intohimoisesti opetustoiminnalle antaen voimakasta pontta kasvitieteelliselle puutarhalle, jonka kasvilajisto kasvoi hänen johdollaan 1206 lajista yli 4500 lajiin. Hänen organisointikykynsä ansiosta hänet nimitettiin vuonna 1777 Torinon museon johtajaksi. Vuonna 1781 hän joutui terveydellisistä syistä luopumaan yliopiston professuurista, mutta toimi museon johtajana kuolemaansa asti. Allionin varhaiset tutkimukset toivat hänelle niin paljon mainetta, että hänet nimitettiin useiden tieteellisten akatemioiden jäseneksi jo hyvin nuorena. Hän oli tekemisissä aikansa tunnetuimpien kasvitieteilijöiden kanssa ja oli läheisessä kirjeenvaihdossa Linnén kanssa, joka omisti Allionia-suvun hänelle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset kasvitieteilijät Luokka:Italialaiset professorit Luokka:Italialaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1728 syntyneet Luokka:Vuonna 1804 kuolleet
Amatimies / Viikonloppu

"Amatimies / Viikonloppu" on suomalaisen rap-duo JVG:n tuplasingle, joka julkaistiin 29. huhtikuuta 2022. Amatimies-kappaleella on samplattu Kake Randelinin klassikkoa Pakko painaa pitkää päivää. Kappaleessa Viikonloppu on samplattu Martti Servo & Napanderin samannimistä kappaletta. Perjantai Skitillä on samplattu Kummeli tv-sarjan sketsiä. == Kappaleet == # # # == Lähteet == Luokka:JVG:n kappaleet Luokka:Vuoden 2022 kappaleet
Kaupunkilaulut

Kaupunkilaulut, Vol. 1 on Kalevauvan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 18. maaliskuuta 2022. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Kalevauva.fi: Kaupunkilaulut Vol. 1 Viitattu 27.4.2022. * Soundi: Levyarvio: Kun aineistosta ei tule pulaa – Kalevauva.fin tolkuttomat sometekstit toimivat edelleen laulunaiheina Viitattu 27.4.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Suomalaiset huumorialbumit
Roza Rımbayeva

Roza Quanışqızı Rımbayeva (, , Roza Kuanyševna Rymbajeva; s. 28. lokakuuta 1957, Kazahstanin SNT) on kazakstanilainen poplaulaja, näyttelijä ja palkittu kansantaiteilija. == Lähteet == * Кожиров Б. «Қазақ елінің атақты музыка өнерпаздары» 2010 жылы === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Kazakstanilaiset laulajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kreminna

Kreminna (; ), joka vuosina 1829-1897 tunnettiin nimellä Novohluh’iv (), on kaupunki Ukrainan Luhanskin alueen Siverskodonetskin piirissä. Kreminna sijaitsee Donetsin sivuhaaran Krasnan varrella noin 26 kilometriä piirikeskus Siverskodonetskin keskustasta ja 132 kilometriä aluekeskus Luhanskista luoteeseen. Ukrainan tilastokeskus arvioi Kreminnan väkiluvuksi 18 417 asukasta vuoden 2021 alussa. Kaupungin kautta kulkee ratayhteys Siverskodonetsk-Kupjansk; kaupungissa on rautatieasema. Kreminna on Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Siverskodonetskin piiriin; tätä ennen se oli Kreminnan piirin hallintokeskus. Vuoden 2001 väestönlaskennassa Kreminnan väkiluku oli 24 447\. Tuolloin 81 prosenttia prosenttia asukkaista ilmoitti olevansa etnisesti ukrainalaisia ja 18 prosenttia venäläisiä. Kreminna sai alkunsa 1600-luvun jälkipuoliskolla. Vuonna 1680 kasakat perustivat sinne asutuksen; samana vuonna myös talonpoikia (maaorjia) asui samoilla seuduilla. Hiilikaivostoiminta alkoi 1890 ja rautatie valmistui 1895. 1930-luvulla avattiin kaksi kaivosta ja löydettiin kaasuvarantoja. Kaupungin aseman Kreminna sai 1938. Piirikeskuksena se toimi vuosina 1940–2020. Kaupunki oli 10. heinäkuuta 1942–31. tammikuuta 1943 Natsi- Saksan miehittämä. 19\. huhtikuuta 2022 venäläiset miehittivät kaupungin osana Venäjän hyökkäyssotaa. Місто Кремінна.jpg|Kreminnan kaupunkia ilmakuvassa. Терикон номер 1.jpg|Kreminnan 1. kaivoksen kuonakasa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Luhanskin alueen kaupungit Luokka:Siverskodonetskin piiri
Raisa Raekallio

Raisa Raekallio (s. 1978 Kittilä) on taidemaalari. Raekallio asuu ja työskentelee Kittilän Sirkassa. Raekallio on valmistunut Lahden taideinstituutista pääaineenaan kuvataide vuonna 2002. Raekallio maalaa yhdessä taiteilijapuolisonsa Misha del Valin kanssa . Taiteilijaparin teoksia on ollut esillä esimerkiksi Tm-Galleriassa, Korundissa, Kemin taidemuseossa, Särestöniemi-museossa, Pohjois-Suomen aluetaidenäyttelyssä Oulun taidemuseossa; ulkomailla heidän yhteisä töitä on ollut esillä muun muassa Bilbaossa, Espanjassa sekä Berliinissä, Saksassa. Pari on tavannut 2010-luvun alussa Kreikassa . Taiteellisen yhteistyönsä he aloittivat vuonna 2013. Kittilän kunta on tilannut Raekalliolta ja del Valilta kaksi teosta Kittilän 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Suomen Kulttuurirahaston Lapin rahasto puolestaan lahjoitti Savukosken kunnalle Raekallion ja del Valin tilaustyönä tekemät kaksi maalausta. Tilausteokset on sijoitettu Savukosken koulukeskukseen. Taiteen tekemisen ohella Raekallio opettaa kuvataidetta muun muassa Revontuli- opistossa ja Sirkan koulussa. Raekallion perheeseen kuuluu puolison lisäksi lapsi sekä samojedinkoira Kolja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Monikon koulu

Monikon koulu on Espoon Leppävaarassa sijaitseva koulukeskus, joka otettiin käyttöön elokuussa 2021. Tilaa on noin 1 300 oppilaalle. Monikon koulukeskus on Espoon suurin koulukeskus. Koulukeskuksessa toimii Leppävaaran yhteiskoulu, Alberga skola ja suomenkielinen ja ruotsinkielinen päiväkoti. Keskuksessa on väistötiloissa osa Kilon koulun oppilaista. == Lähteet == Luokka:Espoon peruskoulut Luokka:Leppävaara
Agnes Goodsir

Agnes Noyes Goodsir (18. kesäkuuta 1864 Portland Victoria – 11. elokuuta 1939 Pariisi) oli australialainen taidemaalari. Hän työskenteli Ranskassa ja Britanniassa 1920- ja 1930-luvuilla ja maalasi uransa varrella paljon muotokuvia. http://www.daao.org.au/bio/agnes-goodsir/ Goodsir aloitti taideopiskelun Australiassa vuonna 1898. Hän sai jo seuraavana vuonna töitään myytyä Pariisissa tapahtuvaa opiskelua varten. Vuosina 1912–1921 hän vaihteli jatkuvasti asuinpaikkaansa Lontoon ja Pariisin välillä, mutta vuonna 1921 hän asettui pysyvästi Pariisiin. Hän opiskeli Académie Deléclusessa, Académie Julianissa ja Académie Colarossissa. 1920-luvun alussa paljon australialaisia taiteilijoita siirtyi Pariisiin etsimään inspiraatiota. http://www.theaustralian.com.au/arts/visual-arts/public-works-agnes- goodsir/story-fn9d3avm-1226157870713 https://www.musee- orsay.fr/fr/ressources/repertoire-artistes-personnalites/agnes-goodsir-119135 Goodsir piti uransa varrella monia näyttelyitä. Hänen töitään oli Pariisissa Salon des Indépendants’ssa, Société Nationale des Beaux-Artsissa, Lontoossa Royal Academyssä ja Australiassa Macquarie Galleriesissa ja Art Gallery of New South Walesissa. Hän pääsi Societe Nationale des Beaux-Artsin jäseneksi. Goodsirin malleina oli paljon oman aikansa kosmopoliittisia naisia kuten Katherine Goodson sekä muita kuuluisuuksia kuten Bertrand Russell. Hän maalasi myös naisystävänsä Rachel Dunnen muotokuvan.https://web.archive.org/web/20080311051921/http://www.theaustralian.news.com.au/story/0,25197,22863317-16947 Goodsir suosi öljyvärejä ja maalasi paljon sisäkuvia ja asetelmia. Parhaimmillaan hän oli muotokuvissa. == Lähteet == Luokka: Australialaiset taidemaalarit Luokka: Vuonna 1864 syntyneet Luokka: Vuonna 1939 kuolleet
Oulx

Oulx () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Oulx Sapere.it Oulx Enciclopedia Treccani Oulx Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 308 asukasta. pienoiskuva|left ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Millie Hughes-Fulford

Millie Hughes-Fulford (21. joulukuuta 1945 – 2. helmikuuta 2021) oli yhdysvaltalainen avaruuslentäjä ja tutkija. Hän tutki painottomuuden vaikutuksia ihmisen immuunijärjestelmään ja luuston massan vähenemiseen. Hänen johtamansa ryhmä sai selville, että painovoiman puuttuessa tietyt T-imusoluja aktivoivat geenit eivät käynnisty tai käynnistyvät tavallista hitaammin. Hughes-Fulford osallistui itse avaruussukkula Columbian lennolle kesäkuussa 1991, ja johti lisäksi viiden muun lennon tieteellisiä kokeita maasta käsin. Hughes-Fulford on ollut kirjoittamassa yli 120 tieteellistä artikkelia ja abstraktia, joiden aiheina ovat olleet T-solut sekä luuston ja syövän kasvamisen säätely. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Wendy Lawrence

Wendy Lawrence (s. 2. heinäkuuta 1959) on yhdysvaltalainen avaruuslentäjä, laivaston upseeri, insinööri ja helikopterilentäjä. Hän osallistui neljälle avaruussukkulalennolle, joista yksi oli ensilento sukkulaonnettomuuden jälkeen STS-114. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
San Franciscon pormestari

San Franciscon pormestari () on San Franciscon kaupungin korkein vaaleilla valittu virkamies. Nykyisenä pormestarina toimii London Breed, joka aloitti virassaan vuonna 2018. Pormestarin virka perustettiin vuonna 1850, ja ensimmäisenä siinä toimi John White Geary. Vuonna 2020 pormestarin palkka oli 351 116 dollaria vuodessa, mikä oli yhdysvaltalaisten pormestarien keskuudessa korkein. Monista isoista Yhdysvaltojen kaupungeista poiketen San Franciscon pormestarilla ei ole virallista virka-asuntoa. == Lähteet == *
Janet L. Kavandi

Janet L. Kavandi (s. 17. heinäkuuta 1959 Springfield, Missouri) on yhdysvaltalainen avaruuslentäjä ja kemisti. Hän osallistui kolmelle avaruussukkulalennolle. Oman avaruuslentouransa jälkeen hänestä tuli NASAn John H. Glenn -tutkimuskeskuksen johtaja. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Conrad Sovelius

Otto Conrad Sovelius (8. syyskuuta 1832 – 1904) oli suomalainen Kokkolassa asunut proviisori ja akvarellimaalari.Maria Store : Kokkolaa valokuviinsa ja maalauksiinsa ikuistaneilla taiteilijoilla oli merkittävä rooli kaupunkikuvan dokumentoinnissa, Kokkola-lehti 13.10.2021 Kuvaajat : Conrad Sovelius Soveliuksen vanhemmat olivat merikapteeni, kauppias ja laivanpiirtäjä Carl Adrian Sovelius (1798–1843) ja Wilhelmina Maria Rahm. Perheessä oli viisi lasta joista Conrad oli toiseksi nuorin. Hän kävi Kokkolassa alkeiskoulun ja opiskeli lisäksi latinaa ja saksaa yksityisesti. Vuonna 1855 hän alkoi opiskella farmasiaa Helsingin yliopistossa ja toimi harjoittelijana Uudessakaarlepyyssä Malmbergin apteekissa. Sovelius oli sitten työssä apteekeissa Kajaanissa ja Kuopiossa ja valmistui proviisoriksi. Sovelius joutui keuhkotaudin vuoksi luopumaan ammatistaan ja hän asettui asumaan Kokkolaan. Sovelius maalasi yksityiskohtaisia 1800-luvun lopun Kokkolaa ja Kokkolan ympäristön maaseutua dokumentoineita akvarelleja, lisäksi hän teki ikkunanvarjostimia. Hän teki myös karttoja ja monogrammeja sekä kokkolalaisten sukujen sukupuita. Sovelius teki lisäksi luettelon kaikista noin 1 300:sta Kokkolan Marian hautausmaan vanhalle puolelle haudatusta henkilöstä. == Maalauksia == * Kokkolan vanha kirkko n. 1870. * Södra delen av Gamlakarleby stad. 1876 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Aina Håkansson

Aina Håkansson (1877 Kristiinankaupunki – 1949) oli suomalainen valokuvaaja ja taidemaalari.Maria Store : Kokkolaa valokuviinsa ja maalauksiinsa ikuistaneilla taiteilijoilla oli merkittävä rooli kaupunkikuvan dokumentoinnissa, Kokkola-lehti 13.10.2021 Kuvaajat : Aina Håkansson ja Olivia Kynzell Aina Håkansson, jonka isä oli kotoisin Ruotsista vietti kasvuvuotensa Vaasassa. Hän lähti sitten Tukholmaan, jossa hän opiskeli hovivalokuvaajan johdolla ja oppi muun muassa valokuvien retusoimisen. Suomeen palattuaan Håkansson oli valokuvaajana Joensuussa ja lisäksi hän työskenteli Pietarissa. Ruotsissa ollessaan hän tapasi elämänkumppaninsa Anna Lidénin. He matkustivat New Yorkiin ja siellä Håkansson toimi retusoijana. Sittemmin hän harjoitti taideopintoja Bostonissa ja osallistui Yhdysvalloissa menestyksellä useisiin taidenäyttelyihin. Håkansson ja Lidén viettivät kaikkiaan 17 vuotta Yhdysvalloissa. He muuttivat Ruotsiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja asettuivat lopulta Kokkolaan, jossa Håkanssonin sisar asui. Kokkolassa Håkansson oli muun muassa Kokkolan yhteiskoulussa piirustuksenopettajana ja retusoijana Anna Sandelinin (1875–1958) vuonna 1898 perustamassa valokuvaamossa. Hän oli mukana muun muassa Helsingissä ja Kokkolassa pidetyissä taidenäyttelyissä. Häkansson ei ollut taiteilijana kovinkaan tunnettu Suomessa. Suurin osa hänen töistään on ulkomailla, Suomessa niitä on K. H. Renlundin taidemuseossa Kokkolassa. == Maalauksia == * Näkymä Hongellin pihasta Kokkolassa. 1923 * Näkymä Helsingin Tervasaaresta. 1926 * Kokkolan Pikiruukki. 1939 * Raution kirkon alttaritaulu "Hyvä paimen". 1939 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Olivia Kyntzell

Augusta Olivia Kyntzell (19. maaliskuuta 1825 Kokkola – 16. joulukuuta 1903) oli suomalainen opettaja, koulunjohtaja ja taidemaalari.Kuvaajat : Aina Håkansson ja Olivia Kynzell Olivia Kyntzellin vanhemmat olivat kokkolalainen kauppias, raatimies ja kauppaneuvos Anders Kyntzell ja Margaretha Catharina Böckelman. Perheessä oli 11 lasta ja he saivat kaikki opetusta kotiopettajien johdolla. Kyntzell opiskeli 1850–1851 Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja sen jälkeen Tukholmassa. Kyntzell maalasi pääasiassa muotokuvia. Hän kopioi myös muiden taiteilijoiden töitä ja teki maalauksista kuparikaiverruksia. Kyntzell oli Vaasan perustetun tyttökoulun määräaikaisena johtajana 1857–1858. Kokkolaan palattuaan hän perusti 1859 oman yksityisen Fruntimmersskolan i Gamlakarleby -tyttökoulun. Kynzell oli koulun johtajana ja opetti koulussa saksan ja ranskan kieltä, kirjoitusta ja piirustusta. Koulu toimi Boehmin talossa, missä myös Kyntzell asui kahden sisarensa kanssa. Kaksiluokkaisessa koulussa oli yleensä parikymmentä oppilasta. Kyntzell oli koulun johtajana vuoteen 1883 saakka ja viisiluokkaiseksi 1884 laajentunut koulu toimi Maria Wallinin johdolla vuoteen 1898 saakka. Kyntzell oli lisäksi 1874 yleissivistävän koulun piirustuksenopettajana ja vuodesta 1884 kaunokirjoituksen opettajana.Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Fruntimmersskolan i Gamlakarleby 1859-1898 == Maalauksia == * Näkymä kaupungista Hakalahteen, akvarelli. 1876 * Kaivo, Tehtaankadun ja Isokadun kulma. 1870-luvulla * Conrad Soveliuksen muotokuva. 1870-luvulla == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Annikki Wiirilinna : Kyntzell - seitsemännessä polvessa: Merenkävijäsuvun perinteitä ja muistoja, Keskipohjanmaa 21.2.1971 Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1825 syntyneet Luokka:Vuonna 1903 kuolleet
Harpokration

Harpokration (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin: * Harpokration (Valerius Harpocration), grammaatikko; tunnetuin samannimisistä * Harpokration (Aelius Harpocration), reettori * Harpokration Argoslainen, filosofi * Harpokration Mendesläinen, kirjailija
Harpokration (reettori)

Harpokration (, ; toimi 100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla) oli antiikin kreikkalainen reettori, joka eli roomalaisella kaudella. Sudan mukaan hän kirjoitti useita teoksia alaltaan. == Teokset == Harpokrationin nimiin on laitettu muun muassa seuraavat teokset: * Asioista, joita puhujat eivät vaikuta tietäneen () * Herodotoksen Historiateoksen valheellisuudesta () – koskien Herodotoksen Historiateosta * Hypoteeseja Hypereideen puheista () – koskien puhuja Hypereidestä * Järjestyksistä Ksenofonilla () – koskien historioisija ja filosofi Ksenofonia * Retoriikan taidosta () * Tyylilajeista () Näistä teoksista ei ole säilynyt nykyaikaan mitään. Suda mainitsee myös toisen Harpokrationin, praenomeniltaan Gaius, joka esiintyy myös pelkästään Sudassa ja kirjoitti samantapaisia teoksia, kuten: * Hypereideen ja Lysiaan puheista () – koskien puhujia Hypereides ja Lysias * Antifonin kuvioista () – koskien puhuja Antifonia Näin on mahdollista, että Sudassa on virhe, ja tosiasiassa Aelius ja Gaius olivat yksi ja sama henkilö, koko roomalaiselta nimeltään Gaius Aelius Harpocration. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset reettorit
Harpokration Argoslainen

Harpokration Argoslainen (, ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen platonistinen filosofi, joka oli kotoisin Argoksesta. Sudan mukaan hän oli Julius Caesarin ystävä. Harpokration kirjoitti 24 kirjaa käsittäneen kommentaarin Platonin teoksiin (), sekä kaksi kirjaa käsittäneen Platonin käyttämän sanaston sanakirjan (). Harpokration on oletettavasti sama, jonka Athenaios mainitsee Khrysippoksen ohella, ja jonka myös Johannes Stobaios mainitsee.Athenaios: Deipnosofistai XIV s. 648; Johannes Stobaios: Eclogae physicae et ethicae 1.2, s. 896, 912, ed. Heeren. == Lähteet == Luokka:Akatemialaiset
Harpokration Mendesläinen

Harpokration Mendesläinen (, ) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka oli kotoisin Mendeestä Egyptistä. Athenaios mainitsee hänen kirjoittaneen teoksen Kakuista (). Näin hänen on täytynyt elää viimeistään 100- ja 200-lukujen vaihteessa. Muutoin hänestä ei tiedetä mitään. Athenaios: Deipnosofistai XIV s. 648. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset kirjailijat
Hermesianaks

Hermesianaks (; ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin: * Hermesianaks Kolofonlainen (300-luku eaa.), runoilija * Hermesianaks Kolofonlainen (300-luku eaa.), urheilija * Hermesianaks Kyproslainen, historioitsija