Vieremä

Vieremä on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Kunta perustettiin Iisalmen maalaiskunnasta erottamalla vuonna 1922. Vapaa-ajan asuntoja Vieremällä on 496. == Maantiede == Vieremä sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan luoteiskulmassa Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien rajalla, ja sen naapurikunnat ovat Iisalmi, Kajaani, Kiuruvesi, Pyhäntä ja Sonkajärvi. Vieremän Natura-kohteita ovat Selkäsuo, Saarisuo-Kurkisuo, Rahajärvi-Kontteroinen, Hyppyypuronsuo, Naimapuron metsä, Mammonhauta-Rotimojoki, Kaatiainen, Joutensuo, Hällämönharju-Valkeiskangas ja Talaskangas. === Kyliä === Amerikka, Haajainen (Haajaiskylä), Kaarakkala, Karankamäki, Kauppilanmäki, Konolanmäki, Kirkonkylä, Marttisenjärvi, Nissilä, Palosenjärvi, Palosenmäki, Pyöree, Salahmi, Rotimojoki, Savimäki, Tikanniemi, Valkeiskylä (Valkiamäki). === Taajamat === Vuoden 2016 lopussa Vieremällä oli 3 685 asukasta, joista 1 368 asui taajamassa, 2 288 haja-asutusalueilla ja 29:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vieremän taajama-aste on 37,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vieremän kirkonkylä. == Hallinto == Vieremän kunnanjohtaja vuodesta 2016 on Mika Suomalainen. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista 10 on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. ==Talous == Vieremällä toimivia yrityksiä ovat Ponsse Oyj, muun muassa kevytsoraharkkoja, pihakiviä, kaivonrenkaita ja pilarianturoita valmistava Lujabetoni Oy, elementti- ja moduulitaloja valmistava Ratesteel Oy, HT Laser Oy ja Hytar Oy. Näistä Ponsse on tunnetuin valmistamiensa metsäkoneiden vuoksi. Yritys työllistää yli 800 henkilöä, joista noin 440 Vieremällä. Ponssen alihankkijoina toimivat muun muassa Ratesteel, joka valmistaa erilaisia teräsrakenteita. HT Laser leikkaa ja särmää erilaisia metalleja ja Hytar valmistaa hydraulijärjestelmiä. JetiTaso Oy valmistaa metallirakenteita. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Ponsse, Ratesteel, Veljekset Heiskanen ja Soraliike Ikola. == Liikenneyhteydet == Kunnan halki kulkee luode–kaakko-suunnassa kantatie 88. Lähin kaupunki on 25 kilometriä etelään sijaitseva Iisalmi, josta lähtee päivittäin Pendolino-, InterCity-, pika- ja taajamajunia kaikkialle Suomeen. Iisalmi–Kontiomäki-rata kulkee Vieremän kunnan alueella Kauppilanmäen ja Soinlahden välillä, mutta yhtään asemaa tai seisaketta ei Vieremän kunnan alueella enää ole. Ainoa Vieremän kunnan alueella koskaan ollut rautatieliikennepaikka on lakkautettu Latukan seisake.https://julkaisut.vayla.fi/pdf8/lv_2016-01_luettelo_rautatieliikennepaikoista_web.pdf Puutavaraliikenteen käyttämä Kauppilanmäen rautatieasema tulkitaan helposti Vieremälle, mutta se sijaitsee niukasti Sonkajärven puolella kuntarajan seuraillessa ratapihan reunoja. Lähin kaupallinen lentoasema on Kajaanin lentoasema Kajaanissa. Vieremän taajamasta lähin ilmailupaikka on Iisalmessa sijaitseva harrasteilmailukenttä. Kunnan pohjoisosassa sijaitsee lentokoneiden varalaskupaikka. Kirkonkylän liepeillä sijaitseva venesatama on Vuoksen vesireitin pohjoisin satama. Reittiä voivat matkata veneet, joiden syväys on enintään yksi metri. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. ==Seurakunnat== Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunnista Vieremän alueella toimii Vieremän seurakunta ja Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kuopion ortodoksinen seurakunta. == Palvelut == Vieremän kirkonkylällä samassa kiinteistössä toimivat Kirkonkylän koulu (yhtenäiskoulu) ja Vieremän lukio (Petterintie 12). Alaluokkien (1–6) opetusta annetaan myös kolmella kyläkoululla (Eteläinen koulu eli Valkeisen koulu, Koulutie 37; Itäinen koulu, Kaarakkalantie 832; ja Pohjoinen koulu, Kiuruvedentie 59). Kirkonkylässä toimivat myös muun muassa Vieremän kirjasto ja terveyskeskus. Kirjastoauto Virkku vie kirjastopalveluja kunnan eri osiin. Vieremällä on myös kotiseutumuseo ja Iisalmen rajalla sijaitseva Valkeisen kansakoulumuseo. Vieremän paloasemalla Teollisuustiellä sijaitsevat seuraavat yksiköt: johto- ja tarkastusauto PS 065, sammutusauto PS 691, säiliöauto PS 693 sekä miehistö- ja ensivasteauto PS 697\. Vieremän ensihoitopalvelun tuottaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri. Vieremällä on yksi ambulanssi, PS 132, joka on välittömässä lähtövalmiudessa joka päivä kello 8-20\. Muina aikoina ambulanssi tulee Iisalmesta, Kiuruvedeltä tai lähimmän yksikön periaatteella. == Nähtävyyksiä ja käyntikohteita == * Kyrönniemen kulttuurimaisema * Kauppis-Heikin Juhani Aholle rakentama hirsimökki * Hällämönharju, valtakunnallinen harjujensuojelukohde * Kotiseutumuseo * Talaskankaan luonnonsuojelualueLuontoon.fi – Talaskankaan luonnonsuojelualue * Kovaskoski Rotimojoessa == Ruokakulttuuri == 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vieremän perinneruoaksi valittiin muurinpohjaletut. == Tunnettuja vieremäläisiä == * Teuvo Katainen, yritysjohtaja, kauppaneuvos * Jari Mustonen, kehonrakentaja * Iivo Niskanen, maastohiihtäjä ja olympiavoittaja * Katri Niskanen, muotisuunnittelija * Kerttu Niskanen, maastohiihtäjä ja olympiamitalisti * Jyrki Nissinen, sarjakuvataiteilija ja muusikko * Metropoliitta Panteleimon, ortodoksinen piispa * Aappo I. Piippo, toimittaja * Olli Remes, Mannerheimristin ritari nro 10 ja Olympiahopeamitalisti sotilaspartiohiihdossa 1936 * Antti Siltala, lentopalloilija * Lauri Solehmainen, kaukopartioupseeri * Einari Vidgrén, Ponssen perustaja * Juha Vidgrén, Ponssen suurin omistaja == Katso myös == * Luettelo Vieremän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vieremän kunnan kotisivut * Tilastokeskus - Vieremän avainluvut * Pohjois-Savon ympäristökeskus – Kulttuuriympäristön suojelutilanneselvitys Pohjois-Savosta – Vieremä * Pohjois-Savon muisti – Vieremän muinaisjäännökset * Vieremän kunnan kotisivut – Vieremän historiaa Aamunkoitosta nykypäivään * Niko Oksanen : Vieremä Juhani Ahon ja Kauppis- Heikin lapsuuskotiseutu, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 21.09.1930, nro 38, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ===Kirjallisuutta=== *Kauppinen, Asko (toim.): Palosenjärven kyläkirja. Palosenjärven kyläseura, 2008. ISBN 978-952-92-4485-0. *Kokkonen, Jouko (toim.): Hajallaan ku Haajaiskylä – koossa ku Konolanmäki : Haajaisten ja Konolanmäen kyläkirja. Haajaisten nuorisoseura, 2005. ISBN 952-91-9507-9. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit