EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Julia Kern

Julia Kern (s. 12. syyskuuta 1997) on yhdysvaltalainen maastohiihtäjä. Kern saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia 4 × 3,3 kilometrin viestissä. Perinteisen hiihtotavan sprintissä hän oli yhdeksäs. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui parhaimmillaan 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 19:nneksi ja 4 × 5 kilometrin viestissä viestissä viidenneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 18:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti pronssia vapaan hiihtotavan parisprintissä yhdessä Jessie Digginsin kanssa. Perinteisen hiihtotavan sprintissä hän oli kahdeksas. Kern kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Quebecin maailmancupfinaalissa maaliskuussa 2017. Hän sai heti ensimmäiset pisteensä oltuaan vapaan hiihtotavan sprintissä 24:s. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Planican vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2019. Se oli samalla hänen ensimmäinen top 10 -sijoituksensa henkilökohtaisissa maailmancupin kilpailuissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == ¨ Luokka:Yhdysvaltalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Linn Svahn

Linn Svahn (s. 9. joulukuuta 1999) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Svahn saavutti nuorten MM-kilpailuissa 2019 pronssia 4 × 3,3 kilometrin viestissä ja sijoittui neljänneksi perinteisen hiihtotavan sprintissä. Oberstdorfin MM- kilpailuissa 2021 hän oli perinteisen hiihtotavan sprintissä yhdestoista. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui neljänneksi sekä perinteisen hiihtotavan sprintissä että 30 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa. Svahn kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Falunissa maaliskuussa 2019 sijoittuen vapaan hiihtotavan sprintissä 21:nneksi. Hän voitti toisen maailmancupkilpailunsa, Davosin vapaan hiihtotavan sprintin joulukuussa 2019. Hän voitti samalla kaudella Dresdenin vapaan ja Falunin perinteisen hiihtotavan sprintit. Drammenin vapaan sprintissä hän oli kolmas. Hän voitti sprintticupin. Kaudella 2020–2021 hän voitti Rukan Nordic Opening -tapahtuman avanneen peinteisen hiihtotavan sprintin. Lisäksi hän voitti Tour de Skillä Val Müstairin vapaan hiihtotavan sprintin ja perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti myös Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintin. Svahn voitti Falunin 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti Falunissa myös perinteisen hiihtotavan sprintin. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi ja sprintticupissa kolmanneksi. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui kolmanneksi Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui toiseksi Trondheimin vapaan hiihtotavan sprintissä. Tour de Skillä hän voitti Toblachin vapaan hiihtotavan sprintin ja sijoittui kolmanneksi 20 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailussa. Hän voitti Davosin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän voitti Val di Fiemmen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Tour de Skin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes. Hän voitti Oberhofin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Gomsin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui Canmoren vapaan hiihtotavan sprintissä kolmanneksi ja voitti perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui toiseksi Minneapolisin vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui toiseksi Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui toiseksi Falunin perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän voitti sprintticupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui toiseksi Tour de Ski-kiertueella Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän voitti Falunin perinteisen hiihtotavan sprintin. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1956

Vuoden 1956 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Boråsissa Ruotsissa 9. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 45 Ruotsi 62 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi, T=Tanska) Laji 1. 2. 3. 4. 5. 6. 100 m U. Olofsson (R) 12,1 V. Markusen (T) 12,4 A. Lehmijoki (S) 12,4 A. Cederberg (R) 12,6 T. Larsen (T) 12,7 T. Valkama (S) 12,9 200 m U-B. Olofsson (R) 25,1 A. Lehmijoki (S) 25,6 V. Markesen (T) 25,8 A. Cederberg (R) 25,8 T. Larsen (T) 26,2 R. Rintala (S) 27,5 800 m J. Carlsson (R) 2.14,8 E. Helin (S) 2.16,6 Nilsen (T) 2.19,9 Kort (T) 2.23,8 I. Nyqvist (S) 2.26,4 Wallin (R) 2.32,4 80 m aidat S. Cronholm (R) 11,9 M. Lundström (R) 12,1 A. Rajala (S) 12,4 I. Josefsson (T) 12,8 K. Nappa (S) 12,9 - 4 x 100 m viesti Ruotsi 48,4 Suomi 49,4 Tanska 50,3 Korkeus L. Josefsen (T) 158 G. Larking (R) 158 S. Andersen (T) 158 I. Söderlind (R) 158 H. Kyllönen (S) 150 R. Eerola (S) 145 Pituus M. Österdahl (S) 552 B. Mårtensson (R) 551 G. Magnusson (R) 551 R. Sarahete (S) 528 B. Glaga (T) 498 M. Schwartslose (T) 463 Kuula E. Olson (R) 13,25 H. Pietilä (S) 12,31 I. Talvitie (S) 12,08 M-B. Stolpe (R) 12,01 S. Möllegaard (T) 11,52 K. Halkier (T) 10,95 Kiekko I. Talvitie (S) 44,62 B. Schönborg (R) 40,41 K. Koivuniemi (S) 40,01 S. Hansen (T) 38,51 K. Halkier (T) 38,11 I. Olsen (R) 37,64 Keihäs I. Almqvist (R) 47,42 L. Kilsby (T) 45,03 K. Koivuniemi (S) 44,62 E. Torikka (S) 42,39 I. Eklund (R) 39,78 S. Möllegaard (T) 38,50 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 80, Tanska 51, Suomi 69 * maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 45-62, Suomi-Tanska 60-46, Ruotsi-Tanska 66-40 * Talvitien voittotulos kiekossa oli uusi Suomen ennätys * Lehmijoki sivusi Suomen ennätystä 200 m:n juoksussa * Katsojia oli noin 1000 ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 10.9. v. 1956 Luokka:Suomi–Ruotsi- maaottelu Luokka:Vuoden 1956 yleisurheilu Luokka:Ruotsin urheilutapahtumat Luokka:Boråsin kunta
Lammassaari (Kuhmoinen, Myllykylä)

Lammassaari on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa. == Maantietoa == Saari on 640 metriä pitkä, 310 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11,5 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsipuolella Tehinniemen ja Sarviniemen välisessä Säynätlahdessa. Lahden muita saaria ovat Hietasaari, Mäntysaari, Säynätsalo, Varpussaari ja Takko, joista Mäntysaari, Takko ja Varpusaari ovat sen lähimmät saaret. Saari on matala ja sen korkein kohta yltää noin 7 metrin korkeuteen Päijänteestä. Sille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka sijaitsevat etelä- ja pohjoisrannassa. == Historiaa == Kuhmoisten seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1939 ja peruskartassa vuodelta 1966 on saaren karttanimenä ”Latosaari”, mutta saareen ei ole merkitty asumuksia tai peltoa . Sen sijaan vuoden 1966 kartassa on saarelle merkitty metsittyviä niittyjä ja yksi suojarakennus. Ensimmäinen mökki näkyy vasta vuoden 1986 kartassa ja toinen vuoden 1996 kartassa. == Huomautukset == == Lähteet == Luokka:Päijänteen saaret Luokka:Kuhmoisten saaret
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1955

Vuoden 1955 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Valkeakoskella 11. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 48 Ruotsi 58 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m U-B. Olofsson (R) 12,3 B. Mårtensson (R) 12,3 A. Lehmijoki (S) 12,7 S. Jaakkola (S) 13,0 200 m U-B. Olofsson (R) 25,5 A. Lehmijoki (S) 26,2 A-L. Augustsson (R) 26,2 U. Pokki (S) 27,0 800 m I. Nyqvist (S) 2.17,4 E. Minkkinen (S) 2.19,2 J. Carlsson (R) 2.20,3 B. Dahlbeck (R) 2.21,0 80 m aidat S. Cronholm (R) 11,7 S. Pöntinen (S) 11,9 M. Johansson (R) 12,0 A. Rajala (S) 12,4 4 x 100 m viesti Ruotsi (Augustsson, Johansson, Hjertberg, Olofsson) 49,5 Suomi (Smidtslund, Lehmijoki, Pärssinen, Jaakkola) 50,2 Korkeus I-B. Cyborn (R) 153 I. Söderlind (R) 150 H. Kyllönen (S) 145 T. Pitkänen (S) 140 Pituus A. Larsson (R) 550 M. Österdahl (S) 547 G. Magnusson (R) 542 V. Rainsalo (S) 496 Kuula E. Olsson (R) 13,09 M. Saari (S) 12,74 H. Pietilä (S) 12,19 M-B. Stolpe (R) 11,11 Kiekko I. Talvitie (S) 41,49 K. Koivuniemi (S) 41,15 B. Schönberg (R) 40,26 I. Olander (R) 39,06 Keihäs A. Rättyä (S) 45,05 I. Almkvist (R) 44,03 E. Tonkka (S) 38,37 M-B. Widenfeldt (R) 37,97 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * lajeissa pisteet 5, 3, 2, 1 ja viestissä pisteet 5, 3 * 80 m:n aitajuoksussa Cronholmin voittoaika sivusi Ruotsin ennätystä ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 12.9. v. 1955 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1955 yleisurheilu Luokka:Valkeakosken urheilutapahtumat
Asakuchi

Asakuchi () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Okayaman prefektuurissa. Se sijaitsee Seton sisämeren Mizushimanmeren rannikolla prefektuurin lounaisosassa. Pohjoisessa kaupungin alue kohoaa noin 400 metriä korkealle Yōshōvuorelle, etelän rannikkoseuduilla on matalampaa vuoristoa. Näiden vuoristoseutujen väliin jää Satomijoen tasankoalue. Asakuchissa on 34 220 asukasta (lokakuussa 2019) ja sen pinta-ala on 66,46 neliökilometriä. Asakuchi on kaupunkina suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kamogatan, Konkōn ja Yorishiman maaseutukaupungit. Niistä Kamogata kasvoi Edo-kaudella Okayamasta Kasaokaan johtaneen tien varrelle. Siellä sijaitsi myös bakumatsun aikaan lyhytikäisen Kamogatan daimiokunnan hallinnollinen keskus (jin’ya). Konkō on vuorostaan vuonna 1859 perustetun, šintolaisuuteen pohjautuvan Konkōkyō-uususkonnon pääpaikka. Siellä järjestetään suuri uskonnollinen festivaali keväisin ja syksyisin. Merkittäviä elinkeinoja ovat maatalous, joka tuottaa muun muassa persikoita, viinirypäleitä ja omenapäärynöitä, sekä rannikkoseudun Yorishimassa kalastus ja osterien vesiviljely. Paikallinen tuote ovat käsintehdyt sōmen-nuudelit (tenobe-sōmen). Asakuchin pohjoisosassa sijaitsee Japanin kansallisen observatorion Okayaman astrofysikaalinen observatorio. Kaupungin rannikkoalue kuuluu Seton sisämeren kansallispuistoon. Kaupunkia palvelee JR Nishi-Nihonin San’yō-päälinja. == Kuvia == Tiedosto:Asakuchi city office.jpg|Asakuchin kaupungintalo Tiedosto:Chosenji(Asakuchi).jpg|Chōsen-ji == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Okayaman prefektuurin kaupungit
Täpläkauluskäki

Täpläkauluskäki (Dromococcyx phasianellus) on käkiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan laajalta alueelta Keski- ja Etelä-Amerikasta. ==Koko ja ulkonäkö== Täpläkauluskäki voi kasvaa 33-41 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruumiinrakenteeltaan lintu on pienipäinen ja pitkäpyrstöinen. Täpläkauluskäen päälaki ja töyhtö ovat väriltään punaruskeat. Naama on harmaa ja silmäkulmajuova valkoinen. Lajin selkä, siivet ja hyvin pitkä viuhkamainen pyrstö ovat tumman ruskeat. Täpläkauluskäen rinnan väri on valkoinen ja siinä on ruskeita täpliä. Vatsa on valkoinen. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Täpläkauluskäen levinneisyysalue ulottuu Meksikosta Panamaan ja Etelä- Amerikassa Kolumbiasta ja Venezuelasta sekä Amazonin altaan alueella Perusta Brasiliaan ja Argentiinaan. Lajin elinympäristöä ovat trooppiset metsät ja se elää piileskelevää elämää metsien keskikerroksissa. Täpläkauluskäki syö suuria hyönteisiä ja pieniä liskoja. Se on pesäloinen, joka munii suonapsujen ja muiden tyrannien pesiin. ==Lähteet== Luokka:Käkilinnut
Viisverkkonen

Viisverkkonen on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa. == Maantietoa == Saari on 490 metriä pitkä, 240 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän lounaisosassa Virmailansaaren edustalla Lehtisten saariryhmässä. Saariryhmässa on kymmeniä saaria ja sen luoteisosan suurin saari on Lehtinen. Viisverkkosen lähiympäristössäkin on 12 pientä saarta, joiden yhteiset rantavedet ovat matalat ja kivikkoiset. Saari on matala ja sen korkein kohta kohoaa noin viisi metriä Päijänteen pinnasta. Saaressa on yksi rakennus metsäisen saaren sisäosissa.Padasjoen ja Kuhmoisten kuntaraja kulkee Lehtisten keskellä Lehtisen ja Iso-Ohjon välistä. == Historiaa == Kuhmoisten seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1939 saareen on piirretty niittyjä tai peltomaata, jota on myös naapurisaaressakin. Saaria kutsutaan kartassa yhteisellä nimellä ”Viisverkkosaaret”. Saarien asuinrakennukset on merkitty toiselle saarelle . Vuoden 1965 peruskartassa on saari autio eikä sille ole merkitty enää niittyjäkään. Saaren karttanimi on nyt ”Viisverkkonen”. Saari on ollut autio vielä vuoden 1985 kartassa, mutta sen jälkeen sille on rakennettu yksi rakennus. == Huomautukset == == Lähteet == Luokka:Päijänteen saaret Luokka:Kuhmoisten saaret
Firma (romaani)

Firma () on vuonna 1991 julkaistu John Grishamin kirjoittama jännitysromaani. Firma on Grishamin toinen romaani ja hänen läpimurtoteoksensa. Kirja on käännetty lukuisille kielille ja alkuteosta on myyty yli seitsemän miljoonaa kappaletta. Se oli muun muassa New York Timesin bestsellerlistan kärjessä 47 viikkoa. Kirjasta on tehty samanniminen elokuva 1993. Vuonna 2012 kirjasta tehtiin myös televisiosarja. == Juoni == Kirjan päähenkilö Mitch McDeere valmistuu Harvardista vuosikurssinsa parhaana ja hänet palkataan Memphisissä sijaitsevaan verotukseen erikoistuneeseen lakitoimistoon. Pian Mitchille selviää että firma on mafian omistuksessa ja sen työntekijöitä on kuollut epäilyttävissä olosuhteissa. FBI haluaa hänen auttavan saadakseen firman syytteisiin. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit Luokka:Jännitysromaanit Luokka:Vuoden 1991 kirjat
Verilöylykomitea

Verilöylykomitea (), virallisesti Commissione parlamentare d'inchiesta sul terrorismo in Italia e sulle cause della mancata individuazione dei responsabili delle stragi, oli Italiassa vuosina 1988–2001 toiminut parlamentaarinen komitea, jonka tehtävänä oli selvittää ns. lyijyvuosien terrorismiin liittyviä, epäselväksi jääneitä asioita. Kuten jo komitean virallisesta nimestä ilmenee, sen tarkoituksena oli erityisesti selvittää, miksi noiden vuosien monien pommi-iskujen tekijöitä ja näiden toimeksiantajia ei ollut kyetty tunnistamaan ja tuomitsemaan teoistaan. ==Komitean tehtävä ja kokoonpano== Komitean tehtävät ja valtuudet määriteltiin 17. toukokuuta 1988 säädetyllä lailla. Aikaa komitealle viedä työnsä loppuun annettiin alkuaan 18 kuukautta, mutta tutkimusten laajetessa aikarajaa siirrettiin eteenpäin useita kertoja. Tehtävään kuului yleisimmällä tasolla maan sisäisen terrorismin vastaisen taistelun tulosten ja ajankohtaisen tilanteen selvittäminen. Lisäksi komitean tulisi muun muassa selvittää, mitkä tekijät olivat estäneet verilöylyistä vastuussa olevien henkilöiden tunnistamisen. Komitean tulisi myös laajentaa sitä kuvaa tapahtumista, jonka aikaisemmin toimineen ns. ensimmäisen Morokomitean keräämät tiedot olivat antaneet. Komitean kokoonpanoksi määrättiin 20 kansanedustajaa parlamentista ja 20 senaatista, ja lisäksi puheenjohtaja, jonka valitsivat yhdessä parlamentin tai senaatin jäsenten joukosta näiden puhemiehet. ==Toiminta ja tulokset== Komitean kuultavaksi kutsuttiin suuri määrä henkilöitä alkaen ministeritasolta ja toisessa päässä aina tuomittuihin terroristeihin asti. Myös poliiseja, oikeuslaitoksen tuomareita ja salaisen palvelun virkamiehiä kuultiin näiden vuosien aikana. Komitean työn tärkeimmäksi tulokseksi jäivätkin näiden kuulustelujen pöytäkirjat, joita on käytetty useiden lyijyvuosien tapahtumia käsittelevien teosten lähteinä. Verilöylykomitean toiminta päättyi huhtikuussa 2001. Mitään lopullista mietintöä komitea ei koskaan julkaissut. == Lähteet == Luokka:Italian historia Luokka:Komiteat
Hesperomeles

Hesperomeles on eteläamerikkalainen ruusukasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka lajit ovat ikivihreitä puita. Suvulla ei ole suomenkielistä nimeä. == Luokittelu == Suku Hesperomeles on joskus sisällytetty yhdessä tulimarjojen (Pyracantha) kanssa sukuun Osteomeles. Osteomeles-suvun lajeilla on kuitenkin merkittäviä eroja Hesperomelesiin; näihin kuuluvat mm. Osteomelesien kerrannaiset lehdet. Uusimmat molekyylibiologiset tutkimukset viittaavat siihen, että Hesperomeles onkin vain kaukaista sukua Osteomelesille ollen sen sijaan Crataegus–Mespilus - kladin sisarkladi. === Lajeja === Catalogue of Lifen mukaan suku sisältää seuraavat lajit: *Hesperomeles cuneata *Hesperomeles ferruginea *Hesperomeles gayana *Hesperomeles goudotiana *Hesperomeles incerta *Hesperomeles nitida *Hesperomeles obtusifolia *Hesperomeles palcensis *Hesperomeles personii *Hesperomeles resinopunctata *Hesperomeles weberbaueri == Lähteet == *
Hesperomeles ferruginea

Hesperomeles ferruginea on ruusukasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Andien vuoristossa Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa, Kolumbiassa sekä Venezuelassa. Lajilla ei ole suomenkielistä nimeä. == Ulkonäkö ja koko == Hesperomeles ferruginea on 12 metrin korkuiseksi kasvava ainavihanta pensas tai puu, jonka rinnankorkeusläpimitta on 50 senttimetriä. Kasvin kaarna on harmaata; pienet oksat ovat ruosteenvärisiä. Hammaslaitaiset lehdet ovat soikeita tai elliptisiä, 5–7 senttimetriä pitkiä; niiden alapinnassa on ruosteenvärisiä karvoja. Valkoiset kukat sijaitsevat viuhkamaisissa kukinnoissa, jotka ovat enintään 10 senttimetriä pitkiä. Ohuen karvan peittämät valkoiset terälehdet ovat noin senttimetrin pituisia. Kukasta kypsyvä hedelmä on pieni, punainen, jopa 2 senttimetrin levyinen omenantapainen epähedelmä, joka on maultaan kitkeränmakea. == Levinneisyys ja elinympäristö == Hesperomeles ferruginea kasvaa luonnonvaraisena Andeilla 1900–4000 metrin korkeudessa vuoristometsissä ja paramo-ruohotasangoilla. == Käyttö == Hesperomeles ferruginea tuottaa korkealaatuista puuainesta, joka on sopivaa sisätilojen puusepäntöihin. Puuaines on väriltään valkoista, suorasyistä ja keskikovaa. == Lähteet == ferruginea Luokka:Puut
Hesperomeles obtusifolia

Hesperomeles obtusifolia on ruusukasvien heimoon ja Hesperomeles-sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikassa. Sitä viljellään koristekasvina. Kasvin hedelmät ovat syömäkelpoisia; ne voi syödä heti puusta poimimisen jälkeen. Lajin kuvaili ensimmäisenä Christian Hendrik Persoon; nykyisen nimensä se sai John Lindleyltä. Nimimuunnoksen lisäksi lajilla on myös muunnos Hesperomeles obtusifolia var. microphylla. Kasvilla ei ole suomenkielistä nimeä. == Lähteet == obtusifolia
Viron saaret

Viron saaret sijaitsevat pääasiassa Itämeren rannikolla, vaikka sisämaan järvissä ja joissakin on saaria. Vuonna 2012 Viron maa-ametin suorittaman laskennan mukaan Virolla on 2 355 saarta tai luotoa aiemmin tiedetyn 1 535 sijaan. Sisävesistä löydettiin 133 saarta. Vain 318 saaren pinta-ala ylittää hehtaarin. Suurimmat saaret ovat Saarenmaa ja Hiidenmaa. Viron valtionvarainministeriön tietojen mukaan 22 asutulla saarella asui toukokuussa 2018 yhteensä 39 499 asukasta eli noin 3 % Viron asukkaista. Heistä 75 % asui Saarenmaalla, 21 % Hiidenmaalla ja 4 % Muhun saarella. Loput 1 721 asukasta eli neljä prosenttia asuivat muilla 19 asutulla saarella. Yhdellä asutulla saarella eli Muhulla on tieyhteys mantereelle. Yllä olevat luvut eivät kerro tarkaa lukua saariston asukkaista, sillä asukkaat on tilastoitu kunnittain. == Katso myös == * Luettelo Viron saarista == Lähteet == *
Falkki

Falkki () on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee mantereen puolella entisen kunnanrajan tuntumassa. Falkki sijaitsee meren ja Makarlanjärven välisellä maa-alueella Germundsvidjan ja Finnarin välissä. Kylä on muodostunut Falkbergin tilan ympärille, jonka lisäksi kylässä on vain pari muuta asuintaloa ja vesien rannoilla kesäasutusta. Kylään kuuluu myös Svartholman saari kyläalueen eteläpuolelta. Kylän eteläosassa kohoavalta Kleivinmäeltä on löytynyt hiidenkiuas. Falkki mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1540 maakirjassa. Fackelberg, sittemmin Falkberg, on ollut pitkään aatelisomistuksessa. Tilan empiretyylinen päärakennus on 1820-luvulta ja Museoviraston suojelema. ==Lähteet== Luokka:Särkisalon kylät
Osteomeles

Osteomeles on ruusukasvien heimoon, Spiraeoideae-alaheimoon, Pyreae-tribukseen ja Pyrinae-alatribukseen kuuluva kasvisuku, jonka vain 3–5 lajia kasvavat luonnonvaraisina Itä-Aasiassa ja Polynesiassa. Suvulla ei ole suomenkielistä nimeä. == Ulkonäkö ja koko == Suvun lajit ovat ikivihreitä tai kesävihantia pensaita, joiden pienillä silmuilla on lukuisia kapeita silmusuomuja. Oksille vuorottain järjestäytyneet lehdet ovat lyhytvartisia. Lehtilavat ovat parittomasti sulkamaisia. Lehdykät ovat järjestäytyneet vastakkain kapean lehtiruodin kummallekin puolelle. Varrettomat tai lyhytvartiset pienet lehdykät ovat sileäreunaisia. Korvakkeet ovat muodoltaan lineaalisia tai suippoja. Lukuisat valkoiset kukat sijaitsevat versojen kärkiin kasvavissa sateenvarjomaisissa tertuissa tai huiskiloissa. Suojuslehdet putoavat aikaisin pois. Kaksineuvoiset, säteittäissymmetriset kukat ovat viisiteräisiä; verholehtiä on samoin viisi. Kehä on kaksinkertainen, kukkapohjus on kellon muotoinen. Heteitä on noin 20, kehänalaisia emejä puolestaan viisi; kussakin emissä on vain yksi siemenaihe. Viisi vartaloa ovat irtonaisia. Kuten muillakin Pyrinae-alatribukseen kuuluvilla suvuilla, hedelmä on pieni, omenantapainen epähedelmä, joka sisältää vain yhden pystysuoran siemenen. Viisi sitkeää verholehteä jäävät kiinni hedelmän tyvelle. Alkiossa on kaksi tasokuperaa sirkkalehteä. == Luokittelu ja levinneisyys == Suvun Osteomeles kuvasi ensimmäisenä John Lindley vuonna 1821 julkaisussa Transactions of the Linnean Society of London, osassa 13 (1), sivuilla 96 ja 98–99, taulussa 8. Suvun tyyppilaji on Osteomeles anthyllidifolia. Nimi Osteomeles on peräisin muinaiskreikan sanoista ostéon, luu, ja melon, omena; nimitys viittaa omenamaisen hedelmän kovaan endokarppiin. Sukuun kuuluu vain kolmesta viiteen lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisina itäisessä Aasiassa ja yksi myös Polynesiassa. Suvun lajit levinneisyysalueineen: * Osteomeles anthyllidifolia (Sm.) Lindl.: Kotoisin Taiwanilta ja Japanille kuuluvilta Riukiusaarilta; sieltä levinnyt myöhemmin myös Havaijille, Cookinsaarille, Tongalle, Rarotongalle, Pitcairnille ja Rapasaarille. * Osteomeles schwerinae C.K.Schneid.: Kasvaa pensaikoissa, rinteillä, pelloilla ja tienvarsilla sekä sekametsissä 1000-3000 metrin korkeudella Kiinan Gansun, Guizhoun, Shaanxin, Sichuanin, Tiibetin ja Yunnanin provinsseissa sekä Taiwanilla. Lajilla on kaksi muunnosta. * Osteomeles subrotunda K.Koch: Esiintyy ainoastaan Guangdongin pohjoisosissa Renhua Xianissa ja Japanin Riukiusaarilla. Lajilla on kaksi muunnosta. Aiemmin sukuun nimellä Osteomeles obtusifolia (Pers.) Kunth ex Steud. luokiteltu eteläamerikkalainen kasvilaji kuuluu nykyisin neotrooppiseen sukuun Hesperomeles nimellä Hesperomeles obtusifolia (Pers.) Lindl.. == Käyttö == Osteomeles-suvun lajien ihmiskäytöstä on hyvin vähän tietoja. Osteomeles schwerinaen hedelmät ovat halkaisijaltaan noin 8 millimetriä ja niitä voi syödä raakoina tai kypsennettyinä. Myös lajin Osteomeles subrotunda hedelmät ovat syömäkelpoisia. *
Osteomeles anthyllidifolia

Osteomeles anthyllidifolia (, , ei suomenkielistä nimeä) on ruusukasvien heimoon kuuluva kukkakasvilaji, joka on kotoisin Havaijilta (kaikki saaret paitsi Kahoolawe ja Niihau), Cookinsaarilta, Tongalta, Pitcairnilta ja Rapalta sekä Taiwanilta ja Japanin Riukiusaarilta. == Ulkonäkö ja koko == Osteomeles anthyllidifolia kasvaa joko pystynä kolmimetrisenä tai matalana lamoavana pensaana. Moniosaiset lehdet ovat järjestäytyneet vuorottain oksille ja jakautuvat 15–25 lehdykkään. Pienet, pitkulaiset lehdykät ovat 1,5 senttimetriä pitkiä ja 0,7 senttimetriä leveitä. Valkoiset kukat sijaitsevat 3–6 kukan terttumaisissa kukinnoissa oksien päissä; niissä on viisi 7–11 millimetrin mittaista terälehteä. Hedelmä on kypsänä valkoinen, halkaisijaltaan senttimetrin mittainen, omenantapainen epähedelmä, joka sisältää 1,5 millimetrin mittaisia keltaisia siemeniä. == Elinympäristö == Osteomeles anthyllidifolia kasvaa kuivissa tai tuoreissa metsissä, pensaikoissa, rannoilla ja laavakentillä 2000–2320 metrin korkeudella merenpinnasta. Kasvi on ruderaattilaji, joka kykenee tehokkaasti kilpailemaan häiriintyneen elinympäristön muiden kasvien kanssa. == Käyttö == === Lääkekäyttö === Osteomeles anthyllidifolian lehtiä ja juuren kuorta käytetään syvissä leikkauksissa, siemeniä ja silmuja puolestaan lasten ulostuslääkkeenä. === Muu käyttö === Osteomeles anthyllidifolian vanhojen oksien puuaines on erittäin vahvaa, ja havaijilaiset valmistavat siitä harppuunoita (), joilla he pyydystävät mustekaloja (heʻe). Kasvin puuaineksesta valmistetaan myös heittokeihäitä (ihe paheʻe), tavallisia keihäitä (ihe), kaivuutikkuja (ʻōʻō), pyöreitä kapa-kurikoita (hohoa), suorakulmaisia kapa-kurikoita (iʻe kūkū), soittojousia (ʻūkēkē) ja kantokeppejä (ʻauamo). Nuorista, taipuisista Osteomeles anthyllidifolian oksista puolestaan muotoillaan ʻaʻei’n vanteita. ʻaʻei on 7,6 metriä pitkä kalaverkko, jota käytetään yhdessä taarosyötin kanssa opeluparvien (Decapterus macarellus) pyydystämiseen. Kasvin syömäkelpoista hedelmää on käytetty laventelivärin valmistukseen. == Lähteet == anthyllidifolia
Osteomeles schwerinae

Osteomeles schwerinae on ruusukasvien heimoon ja Osteomeles-sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa. Lajilla ei ole suomenkielistä nimeä. == Ulkonäkö ja koko == Kasvin kukat ovat valkoisia ja muistuttavat orapihlajien kukkia. Kukista kypsyy pieniä sinimustia marjoja, jotka ovat itse asiassa omenan tapaisia epähedelmiä. == Levinneisyys ja elinympäristö == Osteomeles schwerinae kasvaa luonnonvaraisena 1000-3000 metrin korkeudella Manner-Kiinan Gansun, Guizhoun, Shaanxin, Sichuanin, Tiibetin ja Yunnanin maakunnissa sekä Taiwanilla. Lajia esiintyy pensaikoissa, rinteillä, pelloilla, tienvarsilla ja sekametsissä. == Luokittelu == Osteomeles schwerinae kuuluu ruusukasvien heimoon ja sukuun Osteomeles. Sen kuvaili ensimmäisenä Camillo Karl Schneider vuonna 1906. Lajilla on kaksi alalajia: * Osteomeles schwerinae subsp. schwerinae * Osteomeles schwerinae subsp. microphylla == Käyttö == Osteomeles schwerinaen marjat ovat syömäkelpoisia; ne ovat makeita ja niitä voidaan syödä raakoina tai käyttää hyytelöiden ja hillojen valmistukseen. Kasvia viljellään myös puutarhoissa koristekasvina ja bonsaina. == Kuvia == Osteomeles schwerinae var microphyla floraison.jpg Osteomeles schwerinae var microphyla jeunes fruits.jpg Osteomeles schwerinae var microphyla fleurs.jpg Osteomeles schwerinae penjing JB.jpg Osteomeles-schwerinae-habitus.jpg == Lähteet == schwerinae
Huawei Watch

Huawei Watch on Huawein valmistama älykello, joka on osa Android Wear -sarjaa. Se julkaistiin IFA-tapahtumassa Berliinissä 2. syyskuuta 2015. Älykellossa on 1,4 tuuman AMOLED-näyttö, jonka tarkkuus on 400 × 400 pikseliä. == Lähteet == Luokka:Huawein älykellot Luokka:Vuoden 2015 älykellot
Osteomeles subrotunda

Osteomeles subrotunda on ruusukasvien heimoon kuuluva kasvilaji, jolla ei ole suomenkielistä nimeä. == Ulkonäkö ja koko == Osteomeles subrotunda on noin kaksi metriä korkea, ainavihanta ja tiheä pensas, jonka lehdissä on 7–15 paria lehdyköitä. Sen kukat ovat noin yhden senttimetrin levyisiä. Heinäkuun ja syyskuun välillä kypsyvät sinimustat marjat ovat halkaisijaltaan 6–12 millimetriä. == Levinneisyys == Osteomeles subrotunda esiintyy luonnonvaraisena ainoastaan Kiinassa Guangdongin pohjoisosissa Renhua Xianissa sekä Japanissa Kyūshūn eteläosassa, Yakushimalla ja Riukiusaarilla. == Elinympäristö == Osteomeles subrotunda kasvaa sekametsissä, vuortenhuippujen pensaikoissa ja tienvarsilla 200–500 metrin korkeudella. == Luokittelu == Osteomeles subrotundan kuvaili ensimmäisenä Karl Heinrich Koch vuonna 1864. Lajilla on kaksi alalajia: * Osteomeles subrotunda subsp. subrotunda * Osteomeles subrotunda subsp. glabrata == Käyttö == Samoin kuin läheisellä sukulaisellaan Osteomeles schwerinaella, kasvilla on makeat, syömäkelpoiset hedelmät. Lajia kasvatetaan myös koristekasvina ja bonsaina. == Lähteet == subrotunda
Fabrice Fourment

Fabrice Fourment-Makoff on ranskalainen karateka. Hän saavutti Kyokushinin superraskaansarjan EM-pronssia 2000IKO European Championships kyokushinresults.com Viitattu 2.1.2020 ja on nelinkertainen Ranskan mestari. Fourment on vyöarvoltaan 8. dan WIBK-liitossa ja 3. dan IKO-liitossa.Shihan Fabrice Fourment-Makoff sonsofkyokushin.com Viitattu 21.10.2020 ==Kilpaura== Fourment aloitti kilpauransa ranskalaisessa ACBB-seurassa, jossa hän saavutti ensimmäisen kerran menestystä 1997 tultuaan kolmanneksi Ranskan cupissa.Championnat De France acbbkarate.fr Viitattu 21.10.2020 Hän oli mukana myös EM-kisoissa Puolassa. Seuraavat vuodet 1998–1999 Fourment saavutti pientä menestystä voitettuaan Scandinavian International Openin ja oltuaan muun muassa Flanders International Openissa toinen, sekä kilpailtuaan EM- kisoissa Espanjassa ja Ukrainassa. 2000-luvulla Fourment saavutti parempaa menestystä voitettuaan heti 2000 Ranskan mestaruuden ja EM-pronssia Portugalissa. Hän uusi Ranskan mestaruuden vielä kolmesti vuosina 2002, 2003 ja 2005. ==Kilpauran jälkeen== Kilpauran jälkeen Fourment keskittyi enemmän valmentamiseen ja eri kamppailulajien opettamiseen. Hän muun muassa työskenteli Ranskan karate maajoukkueen valmentajana ja Sveitsin Kyokushin karate maajoukkueen teknisenäjohtajana. Fourment opettaa myös Krav Maga ja Kombat-Russea. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset karatekat Luokka:Kyokushinin harjoittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Karl Koch (kasvitieteilijä)

Karl Heinrich Emil Koch (6. kesäkuuta 1809 Ettersburg lähellä Weimaria – 25. toukokuuta 1879 Berliini) oli saksalainen kasvitieteilijä, joka tunnetaan parhaiten kasvitieteellisistä tutkimusmatkoistaan Kaukasuksella ja Koillis- Turkissa. Nykypäivänä suurin osa hänen kokoelmistaan on kadonnut. Koch tunnetaan myös Saksan ensimmäisenä ammattimaisena puutarha-alan virkamiehenä. == Elämäkerta == Karl Koch syntyi 6. kesäkuuta 1809 Ettersburgissa lähellä Weimaria, joka oli tuolloin osa Saksi-Weimarin herttuakuntaa. Hän opiskeli Jenan ja Würzburgin yliopistoissa ja opetti edellisessä yksityisopettajana vuodesta 1834. Vuonna 1836 hänestä tuli apulaisprofessori. Koch teki tutkimusmatkan Etelä-Venäjälle vuosina 1836-38 ja toisen 1843-44. Toisen matkan, jolla hän vieraili myös Vähässä-Aasiassa, Armeniassa, Kaspianmerellä ja Kaukasuksen vuoristossa, tulos oli vuonna 1846 julkaistu teos Wanderungen im Oriente, während der Jahre 1843 und 1844. Toisen matkansa jälkeen Koch siirtyi Berliinin yliopistoon vuonna 1847, missä hänet myöhemmin nimitettiin apulaisprofessoriksi. Vuoden 1849 alussa hän siirtyi Berliinin kasvitieteelliseen puutarhaan. Samana vuonna hänestä tuli Berliinin puutarhanhoitoyhdistyksen (Verein zur Beförderung des Gartenbau, Preussin valtion laitos) pääsihteeri, jossa virassa hän toimi vuoteen 1872. Hän julkaisi vuosina 1858–1872 yhdistyksen aikakauslehteä nimeltä Wochenschrift für Gärtnerei und Pflanzenkunde. Vuonna 1859 hänet nimitettiin Berliinin maatalousakatemian professoriksi. Koch kuoli Berliinissä 25. toukokuuta 1879. Kochin virallista auktorilyhennettä K.Koch käytetään henkilöstä kasvitieteellisen nimen yhteydessä. == Teokset == Jo mainittujen matkakertomusten lisäksi Koch kirjoitti mm. kirjat "Reise durch Russland nach dem kaukasischen Isthmus" (Matka Venäjän ja Kaukasian kannaksen läpi, Stuttgart, 1842–43), "Fährtenabdrücke im bunten Sandstein" (yhdessä Ernst Erhard Schmidin kanssa, 1841), "Hortus dendrologicus" (Berliini, 1853–54), "Dendrologie" (Erlangen, 1869–72) ja monia muita. Dendrologie oli kaksiosainen tutkimusretkien tuloksena syntynyt tutkielma puulajeista; teoksen todettiin kuitenkin myöhemmin kärsivän puutteista niin yleisessä jaottelussa kuin tiettyjen lajien erottelussakin. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kasvitieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1809 syntyneet Luokka:Vuonna 1879 kuolleet
Finnari

Finnari () on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee Särkisalon mantereen puoleisessa osassa. Finnari sijaitsee Finnarinselän rannalla Falkin ja Aisbölen välissä. Kylä rajoittuu pohjoisessa Makarlanjärveen. Kylän alue on varsin mäkistä ja lähinnä metsää. Finnarissa on kaksi hiidenkiuasta. Ensimmäinen maininta Finnarin kylästä on vasta vuodelta 1540. Finnari on päätynyt 1800-luvun aikana pitkälti Falkin isännän omistukseen, joka jakoi kylän kaksi kantatilaa pienemmiksi tiloiksi yhdistäen osan pelloista omiin maihinsa. Nykyisin valtaosa Finnarin pelloista on muutettu metsiksi ja kylän rannat rakennettu täyteen kesämökkejä. ==Lähteet== Luokka:Särkisalon kylät
Islannin saaret

Islannin saaret ovat 36 saaren muodostama hajanainen kokonaisuus Islannin saarivaltion merenrannikolla. Saarien yhteispinta-ala on noin 50 neliökilometriä, joka on 0,5 % koko saaren pinta-alasta. Vain neljä sen saarista ovat asuttuja: Heimaey, Hrísey, Grimsey ja Flatey. Saarien asukasluku on yhteensä 4 500 ympärivuotista asukasta. Suurimman saaren Heimaeyn pinta-ala on 13 neliökilometriä ja sen asukasluku on 4 284\. Saaren asukasluku on kasvanut parilla sadalla 2000-luvunalussa. == Lähteet == *
Taivainen

Taivainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Juha Taivainen, urheiluselostaja *Kalle Taivainen (s. 1973), teatteriohjaaja, muusikko, juontaja ja näyttelijä *Olli-Markus Taivainen (s. 1989), suunnistaja ja hiihtosuunnistaja *Tauno Taivainen (1908–1971), kommunisti ja Etsivän keskuspoliisin ilmiantaja
Törmä (tanssilava)

Törmä eli Karelian Kasino eli Huvitörmä oli vuonna 1968 valmistunut tanssilava Joensuussa Onttolassa Höytiäisen kanavan varrella. Törmän sijainniksi on määritelty myös Marjala. Sen toiminta päättyi vuonna 2013. Tilaa oli 2 500 tanssijalle. Tanssilava sytytettiin palamaan uudenvuodenyönä 31.12.2019–1.1.2020, ja tyhjillään ollut lava tuhoutui kokonaan. Joensuun Ampujat ja Joensuun Kiekko-Pojat perustivat lavaa ylläpitämään Onttola- säätiön. 1980-luvulla säätiö myi lavan Joensuun Ampujille. Kolmas omistaja Reijo Ikonen rakennutti ravintolan ja muutti nimeksi Karelian Kasino. ==Lähteet== Luokka:Joensuun rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tanssilavat
Signe Strömborg

Signe Pamela Strömborg (23. maaliskuuta 1880 Lebjäsche, Inkerinmaa – 19. joulukuuta 1945 Kruunupyy) oli suomalainen koulunjohtaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.Uppslagsverket Finland : Strömborg, SigneYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 Signe Strömborgin vanhemmat olivat majakkamestari Solon Strömborg ja Amanda Matilda Wallin. Isä Solon Strömborg oli Pietarissa Venäjän luotsilaitoksen palveluksessa vuoteen 1885 saakka jolloin hän palasi Suomeen Sälgrundin majakan majakkamestariksi Kaskisiin. Signe pääsi ylioppilaaksi 1899 yksityistodistuksella Ruotsalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906 ja filosofian maisteriksi 1932. Hän toimi Breidablickin kiertävän kansankorkeakoulun johtajana 1909–1922 ja sen jälkeen Kruunupyyn kansankorkeakoulun johtajana 1922–1945. Strömborg kirjoitti kertomuksia, Anders Svedbergin elämäkerran ja muistelmateoksen. Torgare sommarteater återupptar sin verksamhet Mitt hjärtas hem == Teoksia == * Fyrväpplingen utgiven av folkhögskolan Breidablicks elevförbund till sommarmötet i Västerhankmo 11-12 juni 1916. Wasa 1916 * Läsebok för övningar i välläsning ; tekijät Signe Strömborg ja Ester Salin. Söderström, Helsingfors 1917, 3. painos 1938 * Anders Svedberg, en folkets man. Wasa 1932 * Från bygd och by : österbottniska tidsbilder. Söderström, Helsingfors 1932 * Signe Strömborg : en minnesbok ; toim. Arne Söderström. Söderström, Helsingfors 1948 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ester Cygnel : Signe Strömborg, 1offe.net Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Tanskan saaret

Tanskan saaret muodostavat 30 % Tanskan pinta-alasta. Tanskan osista vain Jyllanti ei ole saari. Tanskalla tarkoitetaan tässä artikkelissa vain Skandinaviaan kuuluvaa osaa kuningaskunnasta. Kun mukaan otetaan Tanskan kuningaskunnan muut osat eli Färsaaret ja Grönlanti, muuttuu tilanne olennaisesti. Tanskalla on 406 saarta, joista suurimmat ovat Sjælland, Vendsyssel-Thy, Fyn, Lolland ja Bornholm. Saarista 78 on asuttuja. Vuonna 2016 Sjællandin saarella, jossa sijaitsee maan pääkaupunki Kööpenhamina, asui noin 46 % Tanskan 5,7-miljoonaisesta väestöstä. Fynin saarella asui 9 % maan asukkaista. Bornholmilla oli vuonna 2016 asukkaita 39 847\. Sen asukasluku on laskenut edellisen 8 vuoden aikana 12 %. Useimpiin Tanskan asuttuihin saariin on kiinteä tieyhteys mantereelta. Asuttuja saaria, joihin ei pääse tietä pitkin, on 43, ja niillä on noin 60 000 asukasta. Näistä suurin osa asuu Bornholmilla. == Lähteet == *
Norjan saaret

Norjan saaret muodostavat luontevan jatkeen vuonojen ja niemien rikkomalla Norjan merenrannikolla. Maanmittausviranomaisen (Kartverket) vuosina 2009–2011 suorittaman paikkatietotutkimuksen mukaan Norjalla on kaikkiaan 239 057 yli 10 neliömetrin kokoista saarta ja niiden lisäksi on vielä 81 192 luotoa. Ennen tätä tutkimusta Norjassa oli rekisteröity 74 528 saarta. Eniten saaria on merenrannikolla, mutta Norjan sisävesissäkin on vuoden 2001 tiedon mukaan 42 593 saarta, joiden yhteispinta-ala on 345,6 neliökilometriä. Kaikista Norjan saarista sata suurinta kattavat yhteensä 80 995 neliökilometriä koko maan 323 808 neliökilometristä. Ne muodostavat siten noin neljäsosan Norjan pinta- alasta. Suurin osa Norjan saarista on kuitenkin pieniä saaria. Norjan lisäksi mukaan voidaan laskea myös Barentsinmerellä sijaitsevien Huippuvuorten saaret ja Pohjoisella jäämerellä sijaitseva Jan Mayenin yksinäinen saari. Norjan tilastokeskus ei kerää erikseen tietoja asuttujen saarien asukkaista, vaan ne sisällytetään tavallisiin kuntakohtaisiin tilastoihin. Norjalla on kuitenkin 327 vakituisesti asuttua saarta, jotka on yhdistetty mantereeseen tai naapurisaariin silloilla tai tunneleilla. Norjassa on 33 vedenalaista tunnelia ja neljä uutta tunneliyhteyttä ollaan rakentamassa lisää. Näillä saarilla asuu 71 365 asukasta, joista kahdella suurimmalla saarella Nøtterøyssä ja Tjømessä on yhteensä 29 000 asukasta. Erikoisesti 49 saarella on ilmoitettu asuvan vain yksi asukas kussakin. Saarien asukasmäärät ovat kuitenkin laskussa. Vain kaupunkien lähellä olevat kiinteän tieyhteyden päässä sijaitsevat saaret kasvattavat asukaslukuaan. Huippuvuorilla on vuoden 2018 laskennassa 2 214 asukasta. == Lähteet == *
Culex albipes

Culex albipes on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja hyttysten (Culicidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Lutz vuonna 1904. Lajia tavataan Brasiliasta. Sillä ei ole alalajeja. == Lähteet == Luokka:Hyttyset
Culex albiventris

Culex albiventris on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja hyttysten (Culicidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Edwards vuonna 1922. Lajia tavataan laajalla alueella Afrikassa. Sillä ei ole alalajeja. == Lähteet == Luokka:Hyttyset
Diabaté

Diabaté on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Cheick Diabaté (s. 1988), malilainen jalkapalloilija * Coulibaly Kani Diabaté (s. 1952), malilainen sotilaslääkäri ja kenraali * Kélétigui Diabaté (1931–2012), malilainen muusikko * Mamadou Diabaté (s. 1975), malilainen koran soittaja * Massa Makan Diabaté (1938–1988), malilainen kirjailija * Sy Sokona Diabaté (s. 1931), malilainen kätilö ja poliitikko * Toumani Diabaté (1965–2024), malilainen koran soittaja
Culex alcocki

Culex alcocki on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja hyttysten (Culicidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Laji kuvattiin tieteelle ensimmäisen kerran vuonna 1919. Lajia tavataan Surinamesta ja Ranskan Guyanasta. Sillä ei ole alalajeja. == Lähteet == Luokka:Hyttyset
Hayashi (täsmennyssivu)

Hayashi voi tarkoittaa seuraavia: * Hayashi, japanilainen orkesteri * Hayashi- käyrä, tähtien ominaisuuksia kuvaava käyrä HR-diagrammissa * Hayashi-nimisiä henkilöitä: ** Akihiro Hayashi (s. 1987), japanilainen jalkapalloilija ** Chūshirō Hayashi (1920–2010), japanilainen astrofyysikko ** Fumiko Hayashi (1903–1951), japanilainen kirjailija ** Hikaru Hayashi (1931–2012), japanilainen säveltäjä ** Honoka Hayashi (s. 1998), japanilainen jalkapalloilija ** Kentarō Hayashi (s. 1972), japanilainen jalkapalloilija ** Keizō Hayashi (1907–1993), japanilainen kenraali, Japanin itsepuolustusvoimien komentaja ** Masumi Hayashi (s. 1961), japanilainen rikollinen ** Masumi Hayashi (1945–2006), japanilais-yhdysvaltalainen valokuvaaja ** Senjūrō Hayashi (1876–1943), japanilainen kenraali ja Japanin pääministeri ** Yasakichi Hayashi (1876-1948), japanilainen kenraali ** Yoshiki Hayashi (s. 1965), japanilainen muusikko ja tuottaja ** Hayashi Razan, Hayashi Nobukashu (1583–1657), japanilainen filosofi.
Mogi

Mogi voi tarkoittaa seuraavia: == Paikkoja == * Mogi das Cruzes, kunta Brasiliassa == Henkilöitä == * Hiroto Mogi (s. 1984), japanilainen jalkapalloilija * Shū Mogi (s. 1999), japanilainen jalkapalloilija
Morishima

Morishima on muun massa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Hiroaki Morishima (s. 1972), japanilainen jalkapalloilija * Tsukasa Morishima (s. 1997), japanilainen jalkapalloilija * Yasuhito Morishima (s. 1987), japanilainen jalkapalloilija
Saitō

Saitō on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi: * Akane Saitō (s. 1993), japanilainen jalkapalloilija * Hiroya Saitō (s. 1970), japanilainen mäkihyppääjä ja olympiavoittaja * Hitoshi Saitō (s. 1961), japanilainen judoka ja maailmanmestari * Kazuo Saitō (s. 1951), japanilainen jalkapalloilija * Keiko Saitō (s. 1965), japanilainen jalkapalloilija * Kōhei Saitō (s. 1987), japanilainen filosofi * Kōki Saitō (s. 2001), japanilainen jalkapalloilija * Manabu Saitō (s. 1990), japanilainen jalkapalloilija * Mitsuki Saitō (s. 1999), japanilainen jalkapalloilija * Ryōei Saitō (1916–1996), japanilainen liikemies ja taiteen keräilijä * Saizō Saitō (1908–2004), japanilainen jalkapalloilija * Takumi Saitō (s. 1981), japanilainen näyttelijä ja malli * Tamaki Saitō (s. 1961), japanilainen psykologi ja terveydenhuoltopalvelun johtaja * Toshihide Saitō (s. 1973), japanilainen jalkapalloilija * Yoshitsugu Saitō (1890–1944), japanilainen kenraaliluutnantti * Saitō Makoto (1858–1936), japanilainen amiraali, poliitikko ja Korean kenraalikuvernööri * Saitō Musashibō Benkei (1155–1189), japanilainen sōhei (taisteleva munkki). Saito on Japanin kaupunki.
Takahashi

Takahashi voi tarkoittaa: == Maantiede == * Takahashi, Japanin kaupunki Okayaman prefektuurissa * Takahashi, Japanin joki Okayaman prefektuurissa == Henkilöt == Takahashi on muun muassa seuraavien japanilaisten henkilöiden sukunimi: * Ai Takahashi (s. 1986), laulaja * Ayaka Takahashi (s. 1990), sulkapalloilija ja olympiavoittaja * Daisuke Takahashi (s. 1986), taitoluistelija * Daito Takahashi (s. 1980), yhdistetyn kilpailija ja mäkihyppääjä * Eizō Takahashi (1872–1956), lintujen keräilijä * Hana Takahashi (s. 2000), jalkapalloilija * Hideto Takahashi (s. 1987), jalkapalloilija * Hidetoki Takahashi (1916–2000), jalkapalloilija ja valmentaja * Kunimitsu Takahashi (1940–2022), F1-kuljettaja ja moottoripyöräilijä * Masanori Takahashi, Kitarō (s. 1953), muusikko * Minami Takahashi (s. 1991), laulaja, AKB48:n ja sen sisarryhmien johtaja * Naoko Takahashi (s. 1972), kestävyysjuoksija * Rumiko Takahashi (s. 1957), mangataiteilija * Sadahiro Takahashi (s. 1959), jalkapalloilija * Saiko Takahashi (s. 1976), jalkapalloilija * Sayaka Takahashi (s. 1992), sulkapalloilija * Shigeru Takahashi, jalkapalloilija * Takeo Takahashi (s. 1947), jalkapalloilija * Tetsuya Takahashi (s. 1966), videopelisuunnittelija * Toyoji Takahashi (1913–1940), jalkapalloilija * Yūji Takahashi (s. 1938), säveltäjä, pianisti ja syntetisaattoritaiteilija * Yōko Takahashi (s. 1966), laulaja * Yoshihiro Takahashi (s. 1953), mangataiteilija * Yuta Takahashi (s. 1993), karateka == Kuvitteellisia henkilöitä == * Takahashi Takeda, Kenshiin poika pelisarjassa Mortal Kombat
Rohmutokko

Rohmutokko (Perccottus glenii) on rohmutokkojen (Odontobutidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on sukunsa Perccottus ainoa laji. Rohmutokko on haitallinen vieraslaji koko Euroopan unionin alueella ja kuuluu Suomen maa- ja metsätalousministeriön kansalliseen vieraslajistrategiaan. Se on tehokas saalistaja ja vähentää lammikkojen alkuperäisiä sammakkoeläimiä ja muita pohjaeläimiä. == Ulkonäkö ja koko == Rohmutokon pituus on tavallisesti 10–20 senttimetriä ja enimmillään 25 senttimetriä. Se voi painaa parhaimmillaan 350 grammaa. Rohmutokolla on pyrstön tyvestä selkäevään 17–22 suomua. Selkäevä on kaksiosainen; piikikkäässä osassa on 6–8 ruotoa ja pehmeämmässä osassa 9–11 ruotoa. == Levinneisyys == Rohmutokkoa tavataan luonnonvaraisena Venäjällä, Kiinan koillisosissa ja Korean niemimaan pohjoisosissa. Sitä tuotiin 1900-luvulla Moskovaan ja Pietariin akvaarioharrastusta ja tieteellisiä tarkoitusperiä varten. Rohmutokko alkoi lisääntyä Pietarissa ja levisi sieltä pikku hiljaa Suomenlahdelle. Moskvajoen kautta se levisi myös Volgaan. Rohmutokkoja on myös päästetty akvaarioista luontoon ja ihmisen toiminnan seurauksena sitä tavataan nykyisin Keski-Euroopassa asti. Virosta laji havaittiin ensi kerran vuonna 2005, Suomessa ensimmäiset havainnot tehtiin Varsinais-Suomessa elokuussa 2022. == Ravinto ja elintavat == Rohmutokon ravintoa ovat hyönteiset ja niiden toukat, pienet äyriäiset ja suurempana kalanpoikaset. Rohmutokko saavuttaa sukukypsyyden 4–6 senttimetrin mittaisena ja voi saavuttaa 5–8 vuoden iän. Se kutee kesäaikaan, kun veden lämpötila on 15–20 celsiusastetta. Lähes 4 millimetrin mittaiset ja 1,3 millimetrin levyiset mätimunat asetetaan esimerkiksi vesikasvin päälle ja koiras vartioi niitä. == Lähteet == Luokka:Rohmutokot
Suomen saaret

Suomen saaret muodostuvat vuonna 2018 julkaistun saariselvityksen mukaan 224 661 saaresta. Saarien kokoero on suuri, sillä yli aarin eli 100 neliömetrin kokoisia saaria on 185 759 ja alle puolen hehtaarin eli 5 000 neliömetrin kokoisia saaria on yli 100 000\. Vain 76 saarta on suurempia kuin 10 neliökilometriä. Koska Suomi on ”tuhansien järvien maa”, on järvissä yli puolet (55%) lasketuista saarista. Järvien saaria on 98 050 ja niiden kokonaispinta-ala on 7 200 neliökilometriä. Merien saarten pinta-ala on yhteensä 5 800 neliökilometriä. Kaikkien saarten osuus Suomen kokonaispinta- alasta 3,8 %. Manner-Suomen merialueilla ja sisämaan järvissä on 590 ympärivuotisesti asuttua saarta, joissa ei ole kiinteää tieyhteyttä. Näillä saarilla on yhteensä noin 7 500 asukasta. Lähes puolet Manner-Suomen saaristoasukkaista elää Varsinais-Suomessa. Ahvenanmaan maakunnassa näitä saaria on 80 ja niillä asuu pysyvästi 28 919 asukasta. Ilman tieyhteyttä olevien osa-aikaisesti asuttujen saarten määrä on noin 19 500. Alla on taulukko Suomen saarista maakunnittain. Mukaan on otettu yli 0,5 hehtaarin saaret, vakituisesti asutut saaret ja osa-aikaisesti asutut saaret . maakunta yli 0,5 ha saaret vakituisesti asutut saaret osa-aikaisesti asutut saaret lkm lkm pinta-ala (ha) asukkaita lkm pinta-ala (ha) Ahvenanmaa 8105 80 121310 28919 613 14670 Etelä-Karjala 2184 11 5773 114 895 9916 Etelä-Pohjanmaa 481 2 29 2 159 613 Etelä-Savo 9024 55 18320 324 2552 28704 Kainuu 1948 3 263 5 177 3329 Kanta-Häme 513 1 3 1 173 622 Keski- Pohjanmaa 626 1 2 2 180 1281 Keski-Suomi 4010 12 2328 27 1308 14108 Kymenlaakso 1634 14 3210 65 550 5228 Lappi 8657 10 4535 31 512 1944 Pirkanmaa 2906 9 409 13 1326 4994 Pohjanmaa 4249 28 5783 563 1494 24007 Pohjois-Karjala 4433 22 8769 123 1124 13735 Pohjois-Pohjanmaa 2583 6 20188 974 468 6906 Pohjois-Savo 5276 43 6712 174 1700 17107 Päijät-Häme 1333 9 671 20 553 3285 Satakunta 2506 18 716 30 1151 5584 Uusimaa 5497 101 11303 767 1767 16908 Varsinais-Suomi 9853 165 59370 3793 2777 33492 Yhteensä 75818 590 269694 35947 19498 223979 == Katso myös == * Luettelo Suomen merialueen suurimmista saarista * Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista == Lähteet == *
Airi Viertokangas

Airi Sinikka Seikkala-Viertokangas (4. heinäkuuta 1908 – 7. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen Suomessa ja Ruotsissa työskennellyt arkkitehti.Airi Viertokankaan hautakivi Honkanummen hautausmaalla Helsingissä, Suomen Sukututkimusseura, Hautakirjoituksia ja hautakuvia Hän työskenteli 1940-luvulla Ruotsissa HSB (Hyresgästernas sparkasse - och byggnadsförening)-asunto-osuuskunnan palveluksessa ja Suomessa Kulutusosuuskuntien keskusliiton asunto-osastolla. DigitaltMuseum : Viertokangas, Airi (1908 - 1960) Hän oli naisarkkitehtien yhdistys Architectan perustajajäsen. == Suunnittelutöitä == * Rautpohjan tehtaan asuintalot, Rautpohja, Jyväskylä 1938–1940, Märtha Lilius-Tallrothin kanssa * Asuntoalue, Hovskulle, Växjö, Ruotsi 1945–1949. * Bågfilen-kortteli, Örebro, Ruotsi 1948 * Asunto Oy Lahden Hämeenkatu 24, Lahti 1951, Eino Tuompon kanssa * Pohjois- Haagan ostoskeskus, Näyttelijäntie 14, Helsinki 1959 Pohjois-Haagan ostoskeskuksen on suunnitellut arkkitehti Airi Seikkala-Viertokangas ja se on valmistunut v. 1959, Helsingin kaupunginmuseo == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet