EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Oulun sotilaslääni

Oulun sotilaslääni (OULSL) oli Pohjoisen maanpuolustusalueen alaisuudessa oleva sotilaslääni, joka muodostettiin 1. tammikuuta 1993 yhdistämällä Kajaanin, Raahen ja Oulun sotilaspiirit. Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 2007, jolloin sen tehtävät siirrettiin perustetuille Pohjois-Suomen ja Lapin sotilaslääneille.joukko-osastoperinteet s. 203-205 == Komentajat == Sotilasläänin komentajina olivat: * eversti Aimo Niemenkari 1993 – 1995 * eversti Pekka Uutaniemi 1995 – 2000 * eversti Juhani Tyynelä 2000 – 2002 * everstiluutnantti Veikko Greus 2002 – 2003 * eversti Timo Suutarinen 2003 – 2007 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Sotilasläänit Luokka:Oulu Luokka:Pohjoinen maanpuolustusalue
Pyöröimarteet

Pyöröimarteet (Cyclosorus) on sysi-imarrekasvien eli nevaimarrekasvien (Thelypteridaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 150 lajia, mahdollisesti jopa noin 500 lajia. Pyöröimarteita ei kasva Suomessa. == Lajeja == * Cyclosorus dentatus – hammaspyöröimarre * Cyclosorus extensus * Cyclosorus gongylodes * Cyclosorus interruptus – lomapyöröimarre * Cyclosorus jaculosus * Cyclosorus parasiticus * Cyclosorus taiwanensis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyclosorus Luokka:Sysi-imarrekasvit
Lapin sotilaslääni

Lapin sotilaslääni (LAPSL) oli Pohjoisen maanpuolustusalueen alaisuudessa oleva sotilaslääni, joka muodostettiin 1. tammikuuta 1993 yhdistämällä Kemin ja Rovaniemen sotilaspiirit. Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 2007, jolloin sen tehtävät siirrettiin perustetuille Pohjois-Suomen ja Lapin sotilaslääneille.joukko-osastoperinteet s. 200-201 == Komentajat == Sotilasläänin komentajina olivat: * kenraalimajuri Ilkka Hollo 1993 – 1994 * kenraalimajuri Seppo Tanskanen 1994 – 1996 * prikaatikenraali Kauko Taskila 1997 – 2000 * prikaatikenraali Sippo Ryynänen 2000 – 2002 * prikaatikenraali Jaakko Oksanen 2003 – 2005 * eversti Markku Aherto 2005-2007 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Sotilasläänit Luokka:Rovaniemi Luokka:Pohjoinen maanpuolustusalue
Peter Eriksson (jääkiekkoilija)

Peter Eriksson (s. 12. heinäkuuta 1965 Nässjö) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Kanada-cupissa 1987, Calgaryn olympialaisissa 1988, missä hän saavutti pronssia, ja vuoden 1989 MM-kilpailuissa. "Kessler" Eriksson edusti kotimaassaan pääsarjatasolla HV71:tä, johon hän siirtyi vuonna 1984, kausina 1985–1989 ja 1990–1994, ja pelattuaan kolme kautta toisella sarjatasolla IF Troja-Ljungbyssä hän päätti pelaajauransa saksalaisseura Nürnberg Ice Tigersissa kaudella 1997–1998. NHL- seura Edmonton Oilers varasi Erikssonin vuoden 1987 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella 64. varausvuorolla. Eriksson pelasi Edmontonissa kaudella 1989–1990 NHL:n runkosarjassa 20 ottelua, joissa hän teki kolme maalia ja sai kolme syöttöpistettä. Farmisarja AHL:ssä hän edusti Cape Breton Oilersia. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Edmonton Oilersin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karolin Ohlsson

Karolin Ohlsson (s. 29. elokuuta 1991https://www.svenskorientering.se/Grenar/Orientering/Landslaget/faktaelitlopare/KarolinOhlsson/ Tukholma) on ruotsalainen suunnistaja. Riian MM-kilpailuissa 2018 Ohlsson saavutti kaksi MM-mitalia: kultaa sprinttiviestissä ja hopeaa pitkässä viestissä. Sarpsborgin MM-kilpailuissa 2019 Ohlsson oli mukana maailmanmestaruuden voittaneessa viestijoukkueessa. Edinburghin MM- kilpailuissa 2024 Ohlsson saavutti hopeaa pudotussprintissä. https://yle.fi/a/74-20100028 Suunnistuksen EM-kilpailuissa Ohlsson on ollut toiseksi tulleessa viestijoukkueessa 2014 ja 2018 ja toiseksi tulleessa sprinttiviestijoukkueessa 2018. Suunnistuksen maailmancupissa Ohlsson on voittanut yhden osakilpailun, sijoittunut kahdesti toiseksi ja kerran kolmanneksi. Ohlssonin seura on Järla Orienteering. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ulf Sandström

Ulf Sandström (s. 24. huhtikuuta 1967 Tukholma) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Calgaryn olympialaisissa 1988 ja saavutti pronssia. Hän teki olympiaturnauksen seitsemässä ottelussaan kolme maalia ja sai kaksi maalisyöttöä. Vuonna 1985 hän oli voittamassa alle 18-vuotiaiden Euroopan- mestaruutta. Sandström edusti kotimaassaan MoDo:ta kausina 1986–1990, Luleå HF:ää kausina 1990–1992 sekä Bodens IK:ta kausina 1993–1996 ja 1997–1998. Kauden 1996–1997 hän pelasi Suomessa ja edusti SM-liigassa Kalevan Palloa ja Tampereen Tapparaa. NHL-seura Chicago Blackhawks varasi Sandströmin vuoden 1987 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella 92. varausvuorolla mutta Sandström ei koskaan pelannut NHL:ssä. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Chicago Blackhawksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gdovka

Gdovka (, ) on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella virtaava joki, joka laskee Peipsijärveen Outovassa. Joen nimi voi olla suomeksi myös Outovanjoki (vertaa ), koska keskustaajama Gdov on suomeksi Outova. == Joen kulku == Joen alkupää sijaitsee suolammessa Pesij Mohin () suoalueella, jonne on kaivettu kolme kilometriä pitkä suora kuivatusojien johto-oja. Johto-ojat on johdettu joen luontaiseen uomaan, joka virtaa ensin neljä kilometriä pohjoiseen, jossa sijaitsee joen läpivirtausjärvi Antuhnovo. Joki kiertää suoalueen Sorotšij Mohin () sen itä- ja pohjoispuolelta ja kun se kääntyy länteen, ohittaa se Birjutšev Moxin () suoalueen sen eteläpuolelta. Täällä joen etelästä tuleva sivujoki yhtyy pääuomaansa ja kuusi kilometriä lännessä joki kääntyy luoteeseen päin. Seuraavan osuuden puolimatkassa siihen yhtyy idästä päin toinen suuri sivujoki, joka saa alkunsa edellä mainitulta Birjutševin suoalueelta ja joka virtaa Seltsyn () kylän läpi. Joki saapuu nyt metsäalueelta vilellylle surulle, missä se virtaa ensin Jevreinon () kylän ohi, sitten Outovan läpi ja laskee Peipsijärveen Ustjen () kylässä. == Valuma- alue ja sivujoet == Gdovka sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Peipsijärven alueella. Gdovka laskee Peipsijärven itärantaan 1,5 kilometriä etelään Tšerman suistosta. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Gdovkan valuma-alue sijaitsee kokonaan Pihkovan alueella Outovan piirissä ja sen pinta-ala on 150 neliökilometriä. Sen valuma- alue rajautuu pohjoisessa Tšerman valuma-alueeseen, idässä Pljussan valuma- alueeseen ja etelässä Vetkan- () ja Kunan () valuma-alueisiin. Sen suurimpien sivujokien nimiä ei ole mainittu käytettävissä kartoissa. Joen valuma-alueella on joitakin lampia ja Antuhnovo on ainoa järvi, joka sijaitsee sen pääuomassa. == Hallintoalue == Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma- alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (). Venäjän vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin Pihkovan alueeseen. Joen vesistörekisterin numero on 01030000312102000027381 . == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen joet *
Matias Mustonen

Matias Mustonen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Matias Mustonen, suomalainen jääkiekkoilija *Matias Mustonen, suomalainen korkeushyppääjä
Yhdystie 2700

Yhdystie 2700 on yhdystie joka kulkee Siikaisten Pyntäisistä Karvian Kanttiin. Tien pituus on 39 kilometriä. Tien osoitenimenä on Honkajoentie seututieltä 270 Siikaisten ja Honkajoen kuntarajalle, Siikaistentie Jokihongontien risteykseen, Hongontie Katkontien ja Kauppatien risteykseen, Karviantie Honkajoen ja Karvian kuntarajalle, ja Kauraharjuntie koko loppumatkan. ==Lähteet== 2700 Luokka:Siikainen Luokka:Honkajoen liikenne Luokka:Karvian liikenne
Charli D’Amelio

Charli Grace D’Amelio (s. 1. toukokuuta 2004) on yhdysvaltalainen sosiaalisen median julkisuuden henkilö ja tanssija. Marraskuussa 2020 D'Ameliosta tuli ensimmäinen henkilö, jolla on sata miljoonaa seuraajaa videonjakosovelluksessa TikTokissa. Yhdysvaltalainen sanomalehti New York Times on nimittänyt hänet TikTokin kuningattareksi. == Ura == D’Amelio julkaisi ensimmäisen videonsa TikTokissa maaliskuussa 2019. Hän tekee etenkin tanssivideoita, jotka hän yleensä kuvaa omassa huoneessaan. Maaliskuussa 2020 hänestä tuli alustan seuratuin käyttäjä noin 44 miljoonalla seuraajallaan. Puoli vuotta myöhemmin määrä oli noussut 87 miljoonaan. Charli kuului siskonsa Dixien kanssa TikTok- vaikuttajien perustamaan taloon Hype Houseen. He kuitenkin lähtivät talosta toukokuussa 2020, kun "siitä alkoi tulla enemmän liiketoimintaa". Talouslehti Forbesin elokuussa 2020 julkaisemassa listauksessa D’Amelio oli toiseksi eniten tienaava TikTok-vaikuttaja noin neljän miljoonan dollarin vuosiansiollaan. Vuonna 2020 D’Amelio oli nuorin henkilö Fortune-lehden ”40 under 40” -listalla. == Elämä == D’Amelion perheeseen kuuluu isä Marc D’Amelio, äiti Heidi D’Amelio ja sisko Dixie D’Amelio. Heillä kaikilla on miljoonia seuraajia TikTokissa. D’Ameliota on kiusattu. Hän ja sisarensa Dixie ovat tehneet yhteistyötä UNICEFin kanssa puhumalla verkkokiusaamisesta ja julkisuuden vaaroista. Huhtikuussa 2020 D’Amelio lahjoitti 50 000 dollaria kotikaupunkinsa Norwalkin sairaalalle. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Seututie 270

Seututie 270 on seututie joka kulkee Merikarvialta Kankaanpään Ala- Honkajoelle. Tien pituus on 48 kilometriä. Tien osoitenimenä on ensin Satamatie alkupisteestä Kauppatien risteykseen, Merikarviantie eurooppatien 8 ja valtatien 8 risteykseen, Siikaistentie Merikarvian ja Siikaisten kuntarajalle, Tuorilantie Lauttijärventien ja Hirvijärventien risteykseen, ja Siikaistentie koko loppumatkan. ==Lähteet== 270 Luokka:Merikarvian liikenne Luokka:Siikainen Luokka:Kankaanpään liikenne
F. A. Havola

Frans Arvid Havola, sukunimi vuoteen 1912 Hahl (19. marraskuuta 1874 Ilomantsi – 22. tammikuuta 1946 Inkeroinen) oli suomalainen agronomi ja maamieskoulun johtaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Aikalaiskirja 1934 Havolan vanhemmat olivat Möhkön rautaruukin kirjanpitäjä Frans August Hahl (1839–1905) ja Selma Gustava Skutnabb (1844–1887). Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 Viipurin klassillisesta lyseosta ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1901. Geni.com : Frans August Hahl Havola oli Liuksialan karjanhoitokoulun opettajana 1901, Lounais-Karjalan kansanopiston maatalousaineiden opettajana 1902–1910, Kymenlaakson kansanopiston maatalousaineiden opettajana 1910–1919 ja sen jälkeen Kymenlaakson maamieskoulun johtajana Inkeroisissa 1919–1944. Havola toimi Suomen suoviljely-yhdistyksen suomaatutkijana 1905–1925 ja hän oli vuonna 1925 perustetun Petsamon asutustoimikunnan jäsenenä. Havola oli Sippolan kunnanvaltuuston jäsenenä 1922–1925 ja hän toimi vuonna 1931 perustetun Kymen Keskilaakso-paikallislehden ensimmäisenä päätoimittajana. Petsamon Salmijärven asutussuunnitelma nyt valmistunut, Petsamon Uutiset, 24.05.1929, nro 4, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Arvid Havola oli naimisissa vuodesta 1904 ylioppilas Anna Loviisa Steniuksen kanssa. == Teoksia == Nimellä A. Hawola: * Pienviljelijän sikala: sopiva 15-30 lehmää pitävälle maanviljelijälle. Otava 1912 == Lähteet == Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Sippolan kunnanvaltuutetut Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Amuse

Amuse on ruotsalainen musiikin digitaalinen jakamispalvelu musiikin suoratoistopalveluihin kuten Spotify, Napster ja Tidal. == Lähteet == Luokka:Verkkosivustot
Staffan Lundh

Staffan Lundh (s. 14. tammikuuta 1963 Mariestad) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta vuoden 1986 MM-kilpailuissa ja saavutti hopeaa. Lundh edusti kotimaassaan vuoteen 1984 saakka Mariestad BoIS:ää ja sen jälkeen yhdeksän kautta Färjestad BK:ta, jossa hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 1986 ja 1988. Pelaajauransa lopulla hän pelasi vielä Mariestadissa ja yhden kauden Itävallassa. Sittemmin hän on toiminut pitkään valmentajana. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdystie 6600

Yhdystie 6600 on yhdystie joka kulkee Merikarvialta Kristiinankaupungin Träskvikiin. Tien pituus on 48 kilometriä. Tien osoitenimenä on ensin Rantatie alkupisteestä maakuntarajalle, Kasalantie yhdystien 6601 risteykseen, Siipyyntie Rågårdsdiketille, Skaftungintie Läntisen Härkmerentien risteykseen, ja Härkmerentie koko loppumatkan. ==Lähteet== 6600 Luokka:Merikarvian liikenne Luokka:Kristiinankaupungin liikenne
Uudenmaanruotsi

Uudenmaanruotsi (ruotsiksi nyländska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan Uudellamaalla Suomen etelärannikolla. Uudenmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan usein vielä Länsi-Uudenmaan, Keski-Uudenmaan ja Itä-uudenmaan murteisiin. Sisäisiä eroja on jonkin verran, mutta ne ovat häviämään päin.Suomenruotsin murteiden sanakirja: Kartta murteiden puhuma- alueista (viitattu 2.6.2020)Kotimaisten kielten keskus: Suomenruotsin murteet (viitattu 2.6.2020) == Ääninäyte == Inkoon murteen on nauhoittanut vuonna 1960 Kurt Zilliacus (tiedostossa transkriptio). Porvoon murteen on nauhoittanut vuonna 1960 Åke Granlund. ==Lähteet== Luokka:Uusimaa Luokka:Ruotsin murteet
Mikael Andersson (jääkiekkoilija, 1959)

Mikael Andersson (s. 6. heinäkuuta 1959 Kiiruna) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Calgaryn olympialaisissa 1988, Kanada-cupissa 1987 ja MM- kilpailuissa 1987, ja saavutuksina oli olympiapronssi ja maailmanmestaruus. Vuonna 1977 hän oli voittamassa alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta. Andersson muutti 20-vuotiaana Kiirunasta etelämmäs ja edusti MoDo AIK:ta kausina 1979–1983, IF Björklöveniä kausina 1983–1988, Västra Frölundaa kausina 1988–1992 ja vielä uudelleen IF Björklöveniä kausina 1992–1994. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuonna 1987. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut valmentajana. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bruno Hahl

Frans Bruno Walfrid Hahl (12. syyskuuta 1874 Rautu – 7. maaliskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja.Aikalaiskirja 1934 Hahlin vanhemmat olivat Raudun ja Antrean kirkkoherra, lääninrovasti Anders Gustaf Hahl (1818–1882) ja Emma Sofia Wahlman. Hän kävi neljä luokkaa Viipurin klassillista lyseota, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1893–1899 ja hän suoritti 1897 piirustuksenopettajan tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hahl teki opintomatkoja Saksaan, Ranskaan, Italiaan ja Itävaltaan 1899–1901 ja hän opiskeli Pariisin taideakatemiassa 1904–1905. Hahl toimi Helsingin suomalaisen normaalilyseon piirustuksen ja kaunokirjoituksen opettajana 1898–1899 ja Heinolan alkeiskoulun ja jatkoluokkien opettajana 1903–1909. Hän toimi sen jälkeen vapaana taiteilijana ja antoi yksityisopetusta piirustuksessa ja taidemaalauksessa sekä kielissä. Hahl toimi myös kääntäjänä. Bruno Hahlin veljiä olivat oopperalaulaja Johannes Hahl (1854–1886), kirjailija ja teatterinjohtaja Jalmari Hahl ja kuoronjohtaja, laulunopettaja ja tenorilaulaja Taavi Hahl. == Maalauksia == * Presidentti P. E. Svinhufvudin muotokuva 1932 * Hanna Granfelt Salomen osassa 1925 * Professorinrouva Renée Lemaire, muotokuva Pariisi 1904 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Bruno Hahl * Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun maalausateljee vuonna 1899, Jakob Ljungqvistin valokuva. Eturivissä vasemmalta Väinö Hämäläinen, Thyra Malmström, Maria Boehm, Agnes Leidenius. Keskellä vasemmalta Hanna Hirn, Ester Hougberg, Lydia Bäckström, Karin Nordensvahn. Takarivissä vasemmalta Edit Petander, Bruno Hahl, opettaja Albert Gebhard, alastonmalli ja Sigrid Lehrbäck, Suomen Kansallisgallerian arkiston ja kirjaston Lähteillä-sivusto Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Mikael Andersson

Mikael Andersson on seuraavien henkilöiden nimi: * Mikael Andersson, vuonna 1960 syntynyt suomalainen näyttelijä * Mikael Andersson, vuonna 1959 syntynyt ruotsalainen jääkiekkoilija * Mikael Andersson, vuonna 1966 syntynyt ruotsalainen jääkiekkoilija
Yhdystie 6601

Yhdystie 6601 on yhdystie joka kulkee Kristiinankaupungin Siipyystä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Metsälään. Tien pituus on 13 kilometriä. Tien osoitenimenä on Hedentie koko matkan. ==Lähteet== 6601 Luokka:Kristiinankaupungin liikenne
Yhdystie 6602

Yhdystie 6602 on yhdystie joka kulkee Kristiinankaupungin Siipyystä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Kiilin kylän satamaan. Tien pituus on noin kilometri. Se on profiililtaan koko matkan tasaista ja pääosin metsiä halkovaa. Tien osoitenimenä on Kiilintie koko matkalla ja sen varrelle sijoittuu muun muassa Kiilin ravintola sekä paikallisen venesataman palveluita. ==Lähteet== 6602 Luokka:Kristiinankaupungin liikenne
Pohjanmaanruotsi

Pohjanmaanruotsi (ruotsiksi österbottniska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan pääasissa Pohjanmaan maakunnassa ja sen lähiympäristössä Suomen länsirannikolla. Pohjanmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan eteläisiin, keskisiin ja pohjoisiin Pohjanmaan murteisiin. Eteläisiä murteita puhutaan Maalahdessa, Sulvassa, Korsnäsissä, Närpiössä, Kaskisissa ja Kristiinankaupungissa. Aikaisemmin eteläsiä murteita puhuttiin myös Satakunnassa. Keskisiä murteita puhutaan Vöyrillä, Mustasaaressa ja Vaasassa. Pohjoisia murteita puhutaan Kokkolassa, Luodossa, Kruunupyyssä, Pietarsaaressa, Pedersöressä ja Uudessakaarlepyyssä. Erot murteiden välillä voivat olla suuriakin.Suomenruotsin murteiden sanakirja: Kartta murteiden puhuma-alueista (viitattu 2.6.2020)Kotimaisten kielten keskus: Suomenruotsin murteet (viitattu 2.6.2020) == Ääninäyte == == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * * * * * Luokka:Pohjalaiskulttuuri Luokka:Ruotsin murteet
Johannes Hahl

Johannes Emanuel (Hannes) Hahl (2. maaliskuuta 1854 Lappee – 15. syyskuuta 1886 Hämeenlinna) oli suomalainen oopperalaulaja ja laulunopettaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Geni.com : Johannes Emanuel Hahl Hahlin vanhemmat olivat Raudun ja Antrean kirkkoherra, lääninrovasti Anders Gustaf Hahl (1818–1882) ja Emma Sofia Wahlman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Viipurin alkeisoppilaitoksesta. Hahl opiskeli Helsingin yliopistossa vuoteen 1876 saakka jolloin hän liittyi Suomalaiseen oopperaan ja oli jäsenenä oopperassa vuoteen 1879 saakka. Hän teki konserttimatkoja maaseuutkaupunkeihin ja jatkoi sitten opintojaan yliopistossa. Viimeksi hän toimi Hämeenlinnan alkeisopiston laulunopettajana vuodesta 1882 alkaen. Hahl katosi Hämeenlinnassa syyskuussa 1886 ja hänen otaksuttiin lähteneen ulkomaille. Kalastajat löysivät hänen ruumiinsa toukokuussa 1887 Vanajavedestä Katinalan luota. Hänen taskuissaan oli löydettäessä 9 naulaa kiviä ja ohimossaan luodinreikä ja tästä pääteltiin että Hahl oli tehnyt itsemurhan. Itsemurha, Hämeen Sanomat, 27.05.1887, nro 42, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotItsemurha, Hämäläinen, 28.05.1887, nro 42, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotLaulaja Hahlin kuolema, Hämeen Sanomat, 05.08.1887, nro 62, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Johannes Hahlin sisaruksia olivat taidemaalari Bruno Hahl, kirjailija ja teatterinjohtaja Jalmari Hahl ja kuoronjohtaja, laulunopettaja ja tenorilaulaja Taavi Hahl. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Doug Fieger

Douglas Lars Fieger (20. elokuuta 1952 – 14. helmikuuta 2010) oli amerikkalainen laulaja – lauluntekijä – muusikko. Hän oli rock- yhtye The Knackin kitaristi ja johtava vokalisti. Hän kirjoitti yhdessä pääkitaristi Berton Averren kanssa " My Sharona " -kappaleen, joka oli vuoden 1979 suurin hittilaulu Yhdysvalloissa. Fieger kuoli kotonaan Woodland Hillsissa 14. helmikuuta 2010. Hän oli 57-vuotias. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Amerikannorjalaiset Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka: Vuonna 2010 kuolleet
Heimo Laaksonen

Heimo Johannes Laaksonen (17. toukokuuta 1941 – 20. lokakuuta 2013) oli suomalainen jalkapallovaikuttaja, joka tunnetaan erityisesti naisjalkapalloilun eteen tekemästään työstä. Laaksonen oli mukana perustamassa tyttöjen junioritoimintaa Helsingin Jalkapalloklubissa 1971 ja sittemmin hän toimi aktiivisesti HJK:n naisten joukkueessa erilaisissa tehtävissä. Laaksonen oli edustusjoukkueen päävalmentaja vuosina 1976–1978, minkä jälkeen toimi joukkueenjohtajana 1990-luvun lopulle asti. Laaksosen ja managerina toimineen Paavo Einiön aikana HJK menestyi ja voitti lukuisia mestaruuksia. Joukkueenjohtajan tehtävän jälkeen hän toimi vielä naisten joukkueen taustaryhmässä. Laaksosta pidetään yhtenä HJK:n naisjalkapalloilun merkittävimmistä henkilöistä. Laaksonen on palkittu työstään Palloliiton naisjalkapallon edistämisestä jaettavalla Kaijan Kannulla 2007. Hänet on myös nimetty HJK:n kunniajäseneksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Suomalaiset jalkapallovaikuttajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Rufloksasiini

Rufloksasiini (C17H18SN3O3F) on fluorokinoloneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina, mutta se on haittavaikutuksiensa vuoksi vedetty pois markkinoilta useassa maassa. ==Ominaisuudet ja käyttö== Rufloksasiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat muiden fluorokinolonien tavoin bakteerien DNA-gyraasientsyymin toiminnan estoon, jolloin bakteerit eivät kykene lisääntymään. Yhdiste on suhteellisen laajakirjoinen ja tehoaa erityisesti gramnegatiivisiin bakteereihin esimerkiksi enterobakteereihin. Grampositiivisia bakteereja vastaan teho on heikompi. Rufloksasiinin etuna on kohtalaisen hyvä biosaatavuus ja pitkä puoliintumisaika.John. F. Kadow, J. F. Barrett, D. Beaulieu, T. J. Dougherty, N.A. Meanwell, K. A. Ohemeng-Paratek & B. Ryan: Antibacterial Agents, Quinolones, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2002. Pieninä pitoisuuksina rufloksasiini voi heikentää bakteerien virulenssitekijöitä. Lääkeainetta voidaan käyttää hengitystieinfektioiden, virtsatie- ja suolistoinfektioiden hoitoon esimerkiksi Kiinassa ja Italiassa. ==Haittavaikutukset== Rufloksasiini voi aiheuttaa pääkipua, vatsakipuja, oksentamista, ilmavaivoja ja herkistymistä valolle. Muihin fluorokinoloneihin verrattuna se aiheuttaa runsaasti keskushermostoperäisiä haittavaikutuksia kuten unettomuutta ja huimausta. ==Valmistus== Rufloksasiinia valmistetaan lähtien 3-fluori-4-kloorianiliinista. Fluorokinolonirakenteen kannalta keskeinen vaihe on molekyylinsisäinen Friedel–Crafts-asylointireaktio. ==Lähteet== Luokka:Fluorokinolonit
Kirjallisuusvuosi 1803

Kirjallisuusvuosi 1803 käsittelee vuoden 1803 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ensimmäinen suomalainen kirjallinen lehti, Frans Mikael Franzénin ja kumppaneiden Allmän Litteratur-Tidning alkoi ilmestyä. * Ferenc Széchényin lahjoittaman kirjakokoelman pohjalle rakentunut Unkarin kansalliskirjasto avautui yleisölle Pestissä. == Julkaisuja == * Mihail Heraskov - Бахариана (Bahariana, sankaritaru) * Immanuel Kant - Über Pädagogik * George Montagu - Testacea Britannica, a Natural History of British Shells, Marine, Land and Fresh-Water * Friedrich Schiller - Die Braut von Messina, Messinan morsian (traaginen näytelmä) == Palkintoja == == Lähteet == Luokka:1803 1803
Tuomas Havo

Tuomas Havo (21. marraskuuta 1882 Savitaipale – 23. marraskuuta 1977 Lahti) oli suomalainen metsäkonduktööri. Havo toimi 1910-luvulla Keski-Suomen maanviljelysseuran metsänhoidon konsulenttina.Matkaraha-anomus puutavaran sahauksen ja jalostuksen tutkimista varten, Uusi Suometar, 19.01.1913, nro 15, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot 1920-luvulla hän oli Vaasan läänin metsäntarkastajana. Vaasan osoitekirja, 01.01.1921, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Julkaisuja == * Metsien hävitystä Valtionrautateitten puutarpeitten otossa. Keski-Suomen maanviljelysseuran lentolehtisiä n:o 5. Jyväskylä 1910 * Lyhyt metsänhoito-oppi: kansakouluopetukseen sovitettu. Otava 1913 (nimellä T. Havo) * Käytännöllinen taulukko tukkipuiden hinnoittamista ja sahatun tavaran vähittäismyyntiä varten. Gummerus 1914 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Rasbora bindumatoga

Rasbora bindumatoga on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sen tieteellinen lajinimi bindumatoga tulee mandailingin ja Batak Toban kielien sanasta 'Bindu Matoga', joka merkitsee ainutlaatuista suorakulmion muotoista koristetta. Näin lajinimi myös viittaa lajin kylkien mustiin, suorakulmion muotoisiin laikkuihin. Lajin kuvaili tieteelle Daniel Lumbantobing vuonna 2014. Lumbantobing oli 2006 mukana löytämässä sen holotyyppiä ja paratyyppejä Indonesiasta, Pohjois-Sumatran provinssista Sumatrasta. Rasbora bindumatoga -lajin standardipituus vaihtelee noin 2,3 ja 7,2 senttimetrin, kokonaispituus 13,7 ja 14,1 senttimetrin ja ruumiin korkeus 2,5 ja 2,9 senttimetrin välillä. Pää on 2,4–3,1 senttimetrin mittainen, 4,9–5,8 senttimetriä leveä ja 6,3–7,4 senttimetriä korkea. Kalan kylkiviiva on täydellinen, ja sen 12:nnen suomun kohdalta alkaa vatsaevät. Kylkiviivan 12:nnen suomun kohdalla alkaa selkäevä ja 17:nnen suomun kohdalla peräevä. Väritys on ruumiin yläosissa vaaleanruskea ja alaosissa harmaa tai valkea. Rasbora arundinataa tavataan yhdessä Tobajärveen laskevista sivujoista sekä luoteis-Sumatrassa Gadis-, Toru- ja Aek Sibundung-joissa. == Lähteet == Luokka:Seeprakalat
Ülle

Ülle on virolainen naisen etunimi. Se on yksi Viron yleisimmistä naisennimistä. Nimen pohjana on viron kielen sana üllas, joka merkitsee ’jaloa’ ja ’ylevää’. Suomen väestössä on noin 50 000 vironkielistä, joten Ülle-nimeä esiintyy jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 350 naisella. ==Ääntäminen== Viron kielessä käytetty kirjain Ü äännetään niin kuin suomen Y. ==Nimipäivä== Üllen nimipäivää vietetään Virossa 19. helmikuuta. ==Tunnettuja Üllejä== * Ülle Kauksi, nyk. Kauksi Ülle (s. 1962), virolainen kirjailija * Ülle Rajasalu (s. 1953), virolainen poliitikko ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Merituulenkala

Merituulenkala (Ammodytes marinus) on tuulenkalojen (Ammodytidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. == Koko ja ulkonäkö == Merituulenkala kasvaa tavanomaisesti noin 25 senttimetrin mittaiseksi. Kyljet ovat hopeanhohtoiset ja selkä kirkkaan sinivihreä. Alaleuka on hieman yläleukaa pidempi. Selkäevä alkaa pään kohdalta ja päättyy pyrstön varteen. Kylkiviiva kulkee hieman selän alapuolella. == Levinneisyys ja elinympäristö == Merituulenkalaa tavataan Atlantin valtamerellä sekä yleisenä Euroopassa. Lajin elinympäristöä ovat hiekkapohjat noin 100 metrin syvyydessä. Se viettää suurimman osan ajastaan hiekkaan kaivautuneena. == Ravinto ja elintavat == Merituulenkalan ravinto koostuu pääasiassa eläinplanktonista. Lajin lisääntymisaika vaihtelee alueittain. Ruotsin ja Norjan rannikoilla lisääntyminen tapahtuu marraskuun ja helmikuun välisenä aikana. Kuteminen tapahtuu syksyllä syvemmällä kuin keväällä. Naaras voi munia kerralla jopa 25 000 munaa, jotka kiinnittyvät hiekkapohjaan. Poikaset ovat kuoriutuessaan noin puolisenttisiä. == Kalastus ja käyttö == Merituulenkalaa kalastetaan pääasiassa kalaöljyn ja kalajauhon raaka-aineeksi. Merituulenkalan paras kalastusaika on huhtikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Liikakalastus on hieman pienentänyt lajin kantoja, mikä on johtanut merituulenkalan kalastuksen rajoittamiseen. Esimerkiksi Pohjanmereltä Skotlannista lajin kalastus lopetettiin kokonaan vuonna 2000. == Lähteet == Luokka:Tuulenkalat
Rasbora maninjau

Rasbora maninjau on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sen tieteellinen lajinimi maninjau viittaa lajin tyyppisijaintiin, Maninjau- järveen. Lajin kuvaili tieteelle Daniel Lumbantobing vuonna 2014. Lajin holotyyppi ja paratyypit löydettiin 2006 Indonesiasta, Länsi-Sumatran provinssista Sumatrasta. Rasbora maninjau -lajin standardipituus vaihtelee noin 5,7 ja 8,3 senttimetrin, kokonaispituus 13 ja 13,6 senttimetrin ja ruumiin korkeus 2,1 ja 2,6 senttimetrin välillä. Pää on 2,4–2,6 senttimetrin mittainen, 4,7–5,2 senttimetriä leveä ja 6,3–6,9 senttimetriä korkea. Pyrstönvarren pituus vaihtelee 1,7 ja 1,9 senttimetrin välillä ja korkeus 1,1 ja 1,3 senttimetrin välillä. Kalan kylkiviiva on täydellinen ja siihen mahtuu 26–27 + 3–4 suomua. Kylkiviivan 12:nnen suomun kohdalta alkaa vatsaevät. Kylkiviivan 13:nnen suomun kohdalla alkaa selkäevä ja 18:nnen suomun kohdalla peräevä. Väritys on ruumiin yläosissa vaaleanruskea ja alaosissa hopeinen tai valkea. Rasbora maninjauta tavataan ainoastaan Intian valtamereen laskevassa Maninjau-kraaterijärvessä. == Lähteet == Luokka:Seeprakalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Satama (reliefi)

Satama on kuvanveistäjä Eino Räsäsen tekemä reliefi Helsingin Jätkäsaaressa. Reliefissä on kaksi naista, joista toinen kantaa olallaan, toinen käsillään raskaita esineitä. Keskellä on kolme kumartunutta miestä, joista kaksi kantaa selässään säkkejä. Yksi mies nostaa laivan kiinnitykseen käytettävää ketjua. Oikeassa ja vasemmassa alareunassa on astioita ja muita esineitä, taustalla on neljä laivaa ja majakka. Pronssireliefi on yli kaksi metriä leveä ja noin kaksi metriä korkea. Ihmishahmot ja esineet on tehty huolellisesti, tyylitellen. Vuonna 1959 valmistunut Satama valmistui Helsingin kaupungin edellisenä vuonna järjestämän kuvanveistokilpailun tuloksena. Se suunniteltiin satamamiesten huoltorakennukseen Katajanokalla, jonka tavarasatama lopetti toimintansa 1970-luvulla. Reliefi siirrettiin Jätkäsaareen. Satama on Tyynenmerenkadun ja Välimerenkadun risteyksessä olevan niin sanotun Huutokonttorin seinässä. Huutokonttori toimi myös Jätkäsaaren sataman sosiaalitilana ja siellä huudettiin aamulla satamatöihin halukkaat miehet töihin. Nykyisin Huutokonttorissa on kahvila, Jätkäsaaren infokeskus ja kirjasto. == Lähteet == Luokka:Helsingin patsaat ja veistokset Luokka:Jätkäsaari
Dreamtime (spacesynth)

Dreamtime (spacesynth) on suomalaisen Lauri Turjansalon perustama spacesynth- musiikkiprojekti. Turjansalo alkoi tehdä 90-luvulla musiikkia tracker- ohjelmilla. Silloin hän miksasi paljon vanhaa peli- ja demoskene-musiikkia nimellä Cirdan. Vuonna 2000 Lauri tutustui MIDI:iin ja syntetisaattoriin. Tästä hän kehittyi Dreamtime-muusikoksi. Lauri innostui Laserdancen musiikista. Hän on myös yksi spacesynth.net sivuston perustajista. Turjansalo on tuottanut musiikkia myös muulla kuin Dreamtime-nimellä. == Levyjä == Farout 2009 Innerstellar Jam 2013 Particles 2015 Level 2 2015 == Musiikilliset vaikutteet == Dreamtimen musiikkiin ovat vaikuttaneet mm. seuraavat yhtyeet. #Global Communication #Ozric Tentacles #Shpongle #Paul Lawler (sama kuin Arcane, Max Van Richter) #Iron Maiden #Angelo Badalamenti #Jerry Goldsmith #AIR #Mark Shreeve #Chris Hülsbeck #John Carpenter #Klaus Schulze #Vince DiCola #Depeche Mode == Lähteet == == Aiheesta muualla == Farout Music Luokka: Spacesynth
Antuhnovo

Antuhnovo () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä. == Maantietoa == Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Se on Gdovkan läpivirtausjärvi, joka sijaitsee jokilaaksoa leveämmässä painaumassa. Sekä järven ylä- että alapää on soistunut umpeen. Järvi sijaitsee metsäalueella ja lähimmät kylämäiset asuinpaikat ovat kolme kilometriä koilliseen sijaitseva Slydka (), viisi kilometriä luoteessa oleva Seltsy () ja yhdeksän kilometriä kaakossa sijaitseva Trutnevo (). Antuhnovo on autio. == Luontoarvoja == Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, ruutana, kiiski ja mutakala. Järvessä on mutapohja ja sen rannat kasvavat turvettä ja rantaveteen on kaatunut kuoleita puita. Vedessä kelluu toisinaan turvelauttoja. == Vesistösuhteita == Antuhnovo sijaitsee Gdovkan valuma- alueella sen pääuomassa. Gdovka laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järveen ei laske muita ojia kuin Gdovka, joka on samalla sen laskujoki. Järven valuma-alueen koko on 28,7 neliökilometriä . == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Gdovkan valuma-alue Luokka:Outovan piiri
Vörå samgymnasium

Vörå samgymnasium () on Vöyrin kunnassa toimiva ruotsinkielinen lukio ja erikoislukio. Yleislinjan ohella lukio tarjoaa mahdollisuutta opiskeluun urheiluvalmentautumisen mahdollistavalla urheilulinjalla eli yhdessä Suomen 15:ta valtakunnallisen koulutustehtävän saaneessa urheilulukiossa (Vörå idrottsgymnasium). Vuonna 2018 Vörå samgymnasiumissa tai sen erikoislukiossa opiskeli 150 oppilasta. Lukiolla on Vöyrin keskustassa myös opiskelija- asuntola, joka mahdollistaa toisilta paikkakunnilta esimerkiksi urheilulukioon tulleiden majoittumisen lukiopaikkakunnalla. ==Lähteet== Luokka:Vöyri Luokka:Suomen lukiot Luokka:Suomen ruotsinkieliset lukiot
Akseli Peltovuoma

Akseli Peltovuoma, sukunimi aik. Petrelius (16. huhtikuuta 1869 Kemijärvi – 18. toukokuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen agronomi ja Pohjois-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen sihteeri.Akseli Peltovuoma, Maatalouden karjanhoitolehti, 01.06.1918, nro 3-4, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotAkseli Peltovuoma, Maa : Suomen maatalousseurojen aikakauslehti, 01.08.1918, nro 8, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Peltovuoma valmistui 1899 Mustialan agronomi- ja meijeriosaston kurssilta ja oli aluksi eri toimissa Uudellamaalla. Hän tuli vuonna 1905 Perä-Pohjolan maanviljelysseuran palvelukseen ja vuonna 1908 hänestä tuli Pohjois-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen sihteeri. Peltovuoma toimi myös karjanhoito- ja meijerikonsulenttina Pohjois-Suomessa. Hän oli lisäksi avustajana Maatalous-, Karjanhoitolehti- ja Pellervo-lehdissä. Peltovuoma oli Oulun rahatoimikamarin jäsenenä ja hän toimi rahatoimikamarin sihteerinä vuoden 1918 alusta lähtien. Hän oli Oulun elintarvelautakunnan ja Oulun läänin elintarvekomitean puheenjohtajana. Suomen sisällissodan aikana Peltovuoma oli Oulussa suojeluskunnan puheenjohtajana ja valkoisen armeijan intendenttilaitoksen palveluksessa. Hän kuoli toukokuussa 1918 ollessaan matkalla Helsingissä. == Julkaisuja == Nimellä A. Petrelius: * Neuvoja karjanhoidossa ja maatiaisvoin valmistuksessa. Maatalouskirjasto, n:o 15. Otava, Kuopio 1903 Nimellä A. Peltovuoma: * Karjakirjeitä Kauralasta: hajanaisia neuvoja karjanhoidon eri aloilta. Otava 1914 * Perä-Pohjolan karja: sen jalostus, ruokinta ja hoito. Otava 1916 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulun läänin Talousseuran karjatalousretkikunnan jäseniä ja sen johtaja agronoomi Akseli Peltovuoma keväällä 1909 kuvattuna Tampereella ennen kotimatkalle lähtöä, ProAgria Oulu Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Plymouthin piirikunta (Massachusetts)

Plymouthin piirikunta () on Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Vuonna 2019 väkiluvuksi arvioitiin 521 202.. Sen pinta- ala on 2 830 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskukset ovat Brocktonin ja Plymouthin kaupungit, joista Brockton on väkiluvultaan piirikunnan suurin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1685. == Väestö == Piirikunnan asukkaista 80,4 prosenttia on valkoisia, 9,78 prosenttia mustia ja 4,07 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 39,1 presenttia puhuu myös muita kieliä kuin englantia. 95,9 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 43 vuotta. ==Kuvia piirikunnasta== Tiedosto:ScituateMA MenOfKentCemetery FirstChurchSite.jpg|Scituaten ensimmäisen kirkon muistokivi. Tiedosto:Court Street Plymouth MA.JPG|Plymouthin kaupunki. ==Lähteet== ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Massachusettsin piirikunnat
Worcesterin piirikunta (Massachusetts)

Worcesterin piirikunta () on Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 830 622 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus ja väkiluvultaan suurin paikkakunta on Worcesterin kaupunki. Piirikunta perustettiin 2. huhtikuuta 1731. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Massachusettsin piirikunnat
Toimintakamera

Toimintakamera, seikkailukamera eli action-kamera () on pieni, valokuvien ja videoiden ottamiseen tarkoitettu kamera. Toimintakamerat poikkeavat muista kameroista siten, että toimintakameralla voi kuvata missä tahansa: ilmassa, vedessä ja maalla. Nykyään toimintakameroissa on muun muassa WiFi, Bluetooth ja GPS, ja niihin saa paljon lisävarusteita. Tunnetuin toimintakamerabrändi on GoPro. Alle sadalla eurolla saa hyviä 4K-laadun toimintakameroita. == Käyttö == Toimintakamerat on tarkoitettu kiinnitettäviksi kypärään, lainelautaan, autoon ja mihin tahansa muuallekin, missä kuvaaminen liikenteessä onnistuu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Valokuvakamerat
Alkinoos

Alkinoos (, ) voi viitata seuraaviin: * Alkinoos, Nausithooksen poika, kreikkalaisessa mytologiassa faiaakien kuningas * Alkinoos, Hippokoonin poika, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa * Alkinoos (100-luku), keskiplatonilainen filosofi * 11428 Alcinoos, pikkuplaneetta
Koronaviruspandemia Valko-Venäjällä

Koronaviruspandemia Valko-Venäjällä alkoi 28. helmikuuta 2020, kun ensimmäinen SARS-CoV-2-tartunta todettiin maassa. Sittemmin maasta on tullut yksi Euroopan pahimmista tautipesäkkeistä. Elämää on kuitenkin jatkettu lähes tavalliseen tapaan, eikä yhteiskuntaa ole suljettu kuten useimmissa muissa maissa. Viranomaisia on kritisoitu myös tietojen pimittämisestä: esimerkiksi Ruotsissa COVID-19:ään liittyviä kuolemia on raportoitu noin 18 kertaa enemmän, vaikka maissa on vahvistettu tartuntoja suunnilleen yhtä paljon ja kummatkin maat ovat pidättäytyneet tiukoista rajoituksista. Kuten monessa muussakin maassa, myös Valko-Venäjällä viranomaiset (mukaan lukien presidentti Aljaksandr Lukašenka) vähättelivät alkuvaiheessa taudin vakavuutta. Sittemmin tilanne on pahentunut ja siihen on alettu suhtautua vakavammin. Lukašenkan ehdotti koronan ehkäisemiseksi mm. vodkan juontia, saunomista ja peltotöiden tekoa. Lukašenka sairastui myöhemmin itse. ==Katso myös== *Valko-Venäjän epidemiologian ja mikrobiologian tutkimuslaitos == Lähteet == Luokka:Terveydenhuolto Valko-Venäjällä Valko-Venäjä Luokka:Valko-Venäjän historia
Kirjallisuusvuosi 1804

Kirjallisuusvuosi 1804 käsittelee vuoden 1804 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Tornioon perustettiin lukuseura, jota pidetään Tornion kaupunginkirjaston alkuna. * Saksalainen Gerhard Bonnier perusti Kööpenhaminaan kirjankustantamon, joka julkaisi kirjasarjaa Underfulde og sandfærdige kriminalhistorier. Kustantamosta muodostui nykyinen mediakonserni Bonnier. == Julkaisuja == * Jean-François Lesueur - Ossian ou Les Bardes (romanttinen ooppera) * Ivan Pnin - Опыт о просвещении относительно России (tietoteos Valistusaika Venäjällä) * Friedrich Schiller - Wilhelm Tell (näytelmä) * Ann Taylor - My mother : or, the child's affection : a poem, that should be read by all good children == Palkintoja == == Lähteet == Luokka:1804 1804
Peter Lindmark

Peter Lindmark (s. 8. marraskuuta 1956 Kiiruna) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Calgaryn olympialaisissa 1988, kolmessa Kanada-cupissa ja seitsemissä MM- kilpailuissa, joissa hän saavutti olympiapronssin, Kanada-cupin hopean, kaksi maailmanmestaruutta ja kolme MM-hopeaa. Hänet valittiin MM-kilpailujen parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen vuosina 1981 ja 1986. Ruotsin voittaessa maailmanmestaruuden Wienissä 1987 Lindmark oli ainoa ykkös- tai kakkostähdistökentälliseen valittu ruotsalainen, kun hänet valittiin kakkostähdistön maalivahdiksi. Lindmark voitti toisen maailmanmestaruutensa Suomen MM-kilpailuissa 1991 mutta pelasi kisoissa vain yhden ottelun loukkaannuttuaan viimeisessä harjoitusottelussa. "Pekka" Lindmark edusti kotimaassaan IFK Kirunaa vuoteen 1979 saakka, Timrå IK:ta kausina 1979–1984, Färjestad BK:ta kausina 1984–1988 ja Malmö IF:ää kausina 1988–1997. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 1986, 1988, 1992 ja 1994. Pelaajauransa päätyttyä hän toimi Luleå HF:n maalivahtivalmentajana. Lindmark palkittiin Ruotsin parhaana pelaajana Guldpuckenilla vuonna 1981. Malmö IF:n nimellä aiemmin pelannut Malmö Redhawks jäädytti Lindmarkin pelinumeron 1 vuonna 2011. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rolf Ridderwall

Rolf Ridderwall (s. 20. marraskuuta 1958 Tukholma) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Sarajevon olympialaisissa 1984, missä hän nousi kesken kisojen joukkueen ykkösmaalivahdiksi, kahdessa Kanada-cupissa ja neljissä MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti olympiapronssin, Kanada-cupin hopean, maailmanmestaruuden ja MM-hopean. Ruotsin voittaessa maailmanmestaruuden Suomen MM-kilpailuissa 1991 Ridderwall pelasi ykkösmaalivahtina Peter Lindmarkin loukkaannuttua viimeisessä harjoitusottelussa ennen kisoja. Ridderwall edusti kotimaassaan Hammarby IF:ää kausina 1977–1981, Djurgårdens IF:ää kausina 1981–1990, Team Boroa kausina 1990–1992 ja uransa lopulla AIK:ta. Hän voitti Ruotsin- mestaruuden vuosina 1983, 1989 ja 1990. Ridderwall palkittiin Ruotsin parhaana pelaajana Guldpuckenilla vuonna 1990. Rolf Ridderwallin poika Stefan Ridderwall on pelannut maalivahtina pääsarjatasolla ja veljenpoika Calle Ridderwall hyökkääjänä maajoukkueessakin. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tšerma (joki)

Tšerma () on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä virtaava joki, joka laskee Peipsijärven itärantaan. Venäjän kielessä tšerma tarkoittaa korkeaa epätasaista paikkaa. == Joen kulku == Joen pääuoma alkaa mäellä sijaitsevalla niityllä Borisovon () kylän pohjoispuolella. Uoma virtaa aluksi kohti pohjoista kulkien Tušinsij Mohin () ja Pesij Mohin () soiden välistä. Kun uoma virtaa Tšeremskojen järven kautta, yhtyy siihen pohjoisesta Tsibulihin sivu-uoma (). Noin 7 kilometrin jälkeen joki alittaa maantien 58K-089 kohdassa, jossa joen korkeudeksi on merkitty 47 m mpy. Tie seuraa jokea jonkin matkaa. Joki virtaa vielä toiset 7 kilometriä eteenpäin, jolloin se saapuu Ljubimetsiin (). Taajamassa sijaitsee lentotukikohta Aerodrom Smurovjovo (). Täällä joki alkaa kaartaa ensin länteen ja sitten kohti lounasta. Noin kolme kilometriä ennen Peipsijärveä se alittaa ensin rautatien ja sitten maantien 58K-096. Viimeisten kilometrien aikana se virtaa Tšerman kylän () vierestä. == Valuma-alue ja sivujoet == Tšerma sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Peipsijärven alueella. Tšerma laskee Peipsijärveen, jonka pohjoispäästä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Tšerman valuma-alue sijaitsee kokonaan Pihkovan alueella ja sen pinta-ala on 220 neliökilometriä . Se rajautuu idässä Pljussan valuma- alueeseen, pohjoisessa Zadubkan () valuma-alueeseen ja etelässä Gdovkan valuma-alueeseen. Tšerman kaksi suurinta sivu-uomaa ovat Krutik () ja Tsibulihin (), jotka ovat puroja. Tsibulihinin uomassa sijaitsee Ozertsyn järvi samannimisessä kylässä. == Hallintoalue == Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (). Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kokonaan Pihkovan alueeseen. Joen vesistörekisterin numero on 01030000312102000027374 . == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen joet *
Satama (täsmennyssivu)

Satama on suojainen ranta-alue laitureineen ja rakennelmineen laivojen lastaamista, purkamista ja huoltoa varten, mutta se voi tarkoittaa myös: * Alaston satama, Elia Kazanin elokuva * Kirjava satama, Ernest Hemingwayn kirja ja sen pohjalta tehty elokuva * Satama, death metal -yhtye Total Devastationin musiikkialbumi * Satama, Eino Räsäsen suunnittelema reliefi Helsingissä * Satama Interactive, vuosina 1997–2008 toiminut suomalainen uusmediayhtiö * Satama Open Air, musiikkifestivaali Kemissä * Satama, Turun kaupunginosa * Sataman kylpylä, kylpylä antiikin Kreikassa * Sataman Yö, musiikkifestivaali Jyväskylässä * Sosiaalikeskus Satama, Helsingissä vuosina 2009–2011 toiminut autonominen sosiaalikeskus * Wanha Satama, tapahtumakeskus Helsingissä.
Turunmaanruotsi

Turunmaanruotsi (ruotsiksi åboländska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä. Sitä puhutaan Turunmaalla eli Turun saariston ruotsinkielisissä kunnissa Varsinais-Suomessa. Turunmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan usein vielä Itä- ja Länsi-Turunmaan murteisiin. Itäisiä murteita puhutaan nykyisen Kemiönsaaren ja Saloon kuuluvan Särkisalon alueilla, kun taas läntisten murteiden alueen muodostaa nykyinen Parainen.Suomenruotsin murteiden sanakirja: Kartta murteiden puhuma-alueista (viitattu 2.6.2020)Kotimaisten kielten keskus: Suomenruotsin murteet (viitattu 2.6.2020) Turussa puhutaan suomenruotsin yleiskieltä lähempänä olevaa kaupunkilaismurretta.Uppslagsverket Finland: svenskan i Finland (viitattu 8.6.2020) Joitain turunmaanruotsin piirteitä: * Lyhyt ⟨u⟩ äännetään [o]: hundra /hondra/ * Kaksoiskonsonanttien lyhentyminen: komma /kåma/ * Äänteessä [ŋ] on kuultavissa oleva [g] äänne vanhempien puhujien kohdalla, mutta nuoremmilta se puuttuu Turunmaanruotsilla on perinteisesti ollut yhteyksiä uudenmaanruotsiin, mutta tutkija Therese Leinosen mukaan murteissa on havaittavissa siirtymä kohti pohjanmaan murteita. Turunmaanruotsin murteissa sisäistä vaihtelua on niin ikäryhmien kuin kunnankin mukaan, mutta erot ovat suurimmillaan saaristossa (Nauvo, Parainen ja Kemiönsaari) ja pienimmillään Turussa. == Ääninäyte == Nauvon murre nauhoitettu vuonna 1958 Kurt Zilliacuksen toimesta: (tiedoston tiedoissa transkriptio) Korppoon murre (Nauvon naapurialue) nauhoitettu vuonna 1959 Kurt Zilliacuksen toimesta. == Lähteet == Luokka:Ruotsin murteet
Åke Lilljebjörn

Åke Lilljebjörn (s. 23. syyskuuta 1962 Ludvika) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1986, MM-kilpailuissa 1987 ja oli varamaalivahtina Kanada- cupissa 1987. Ruotsin voittaessa maailmanmestaruuden Wienin MM-kilpailuissa 1987 Lilljebjörn pelasi neljässä ottelussa yhteensä 200 minuuttia ja oli koko kisojen torjuntatilastossa kolmas täsmälleen samalla torjuntaprosentilla kuin joukkueen ykkösmaalivahti Peter Lindmark. Lilljebjörn edusti kotimaansa pääsarjassa Brynäs IF:ää kausina 1981–1987, AIK:ta kausina 1987–1990, Västra Frölundaa kausina 1990–1992 sekä Leksands IF:ää kausina 1992–1995 ja 1997–1998. Hän pelasi uransa loppuvuosina myös Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Norjassa ja Englannissa ja voitti Italian-mestaruuden vuonna 1999 HC Meranon joukkueessa. NHL-seura Pittsburgh Penguins varasi Lilljebjörnin vuoden 1987 varaustilaisuuden 12. kierroksella 236. varausvuorolla mutta Lilljebjörn ei koskaan pelannut NHL:ssä. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Pittsburgh Penguinsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itäiset ruotsin murteet

Itäiset ruotsin murteet (ruotsiksi östsvenska mål) on yksi kuudesta ruotsin kielen murrealueesta. Itäisiin ruotsin murteisiin kuuluu murteita, joita puhutaan tai on puhuttu Suomessa (suomenruotsi) sekä Virossa ja Gammalsvenskbyssä Ukrainassa (vironruotsi) vironruotsalaisten siirtolaisten vuoksi.Svenska dialekter i Finland Suomenruotsi jaetaan perinteisesti neljään murteeseen: ahvenanmaanruotsi, pohjanmaanruotsi, turunmaanruotsi ja uudenmaanruotsi, vaikkakin näistä ahvenanmaanruotsi on lähempänä Ruotsissa puhuttavia murteita kuin Suomessa puhuttavia. Vironruotsin murteita puhutaan tai puhuttiin Viron länsirannikolla sekä Ukrainan Gammalsvenskbyssä, jonne vironruotsaisia muutti 1700-luvun loppupuolella Hiidenmaalta. Maailmansotien vuoksi nämä murteet ovat lähes sammuneet, sillä moni muutti evakkoina pois muualle maailmalle. == Viitteet == Luokka:Ruotsin murteet