EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suupohja

Suupohja on Pohjanmaan historiallisen maakunnan eteläosassa nykyisissä Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnissa sijaitseva alue. Suupohjalla ei ole koskaan ollut virallista hallinnollista asemaa vaan se on muodostunut alueelliseksi käsitteeksi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Akateemikko Kustaa Vilkuna katsoi alueen suupohjalaisten nimen juontuvan sen sijainnista Merenkurkun eteläpuolella. Toisaalta sanan ruotsinkielinen ilmaus Sydbotten on viitannut Etelä-Pohjanmaahan hieman laajemmaltikin, ja ruotsin etelää tarkoittava sana syd on suuta lähellä foneettisesti. Nykyisistä kunnista voidaan Suupohjaan kuuluvaksi katsoa: * Isojoki * Karijoki * Kaskinen * Kauhajoki * Kristiinankaupunki * Kurikka * Närpiö * Teuva Lisäksi alueella sijanneita entisiä kuntia ovat: * Jurva * Lapväärtti * Pirttikylä * Siipyy * Tiukka * Ylimarkku Seutukuntajaossa Etelä-Pohjanmaahan kuuluvat Isojoki, Karijoki, Kauhajoki ja Teuva muodostavat Suupohjan seutukunnan, Pohjanmaan maakuntaan kuuluvien Kaskisten, Kristiinankaupungin ja Närpiön muodostaessa Suupohjan rannikkoseudun. Kurikka kuuluu Seinäjoen seutukuntaan. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suupohja.fi Luokka:Maakuntien osat
Joensuun seutukunta

Joensuun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois- Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 122. Joensuun seutukunnassa asuu henkilöä. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Heinävesi % % % % Ilomantsi % % % % Joensuu % % % % Juuka % % % % Kontiolahti % % % % Liperi % % % % Outokumpu % % % % Polvijärvi % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 1994 annetussa seutukuntajaossa Joensuun seutukuntaan kuuluvat Joensuun kaupunki sekä Liperin, Kontiolahden, Enon, Kiihtelysvaaran ja Pyhäselän kunnat. * 1. tammikuuta 2005 Joensuu, Kiihtelysvaara ja Ilomantsin seutukunnasta Tuupovaara yhdistyivät Joensuun kaupunkiin, Outokummun ja Ilomantsin seutukunnat lakkautettiin jolloin seutukuntaan siirtyivät Outokummun kaupunki sekä Polvijärven ja Ilomantsin kunnat. * 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Eno ja Pyhäselkä liittyivät Joensuun kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2010 Juuka siirtyi seutukuntaan Pielisen Karjalan seutukunnasta. * 1. tammikuuta 2021 Heinävesi siirtyi seutukuntaan Savonlinnan seutukunnasta. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joensuun seutu - Josek ** Heinäveden kunnan kotisivut ** Ilomantsin kunnan kotisivut ** Joensuun kaupungin kotisivut ** Juuan kunnan kotisivut ** Kontiolahden kunnan kotisivut ** Liperin kunnan kotisivut ** Outokummun kaupungin kotisivut ** Polvijärven kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Karjalan maakunnan seutukunnat
Kuopion seutukunta

Kuopion seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 112. Kuopion seutukunnan asukasluku on 146 936 (2024). == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kuopio % % % % Siilinjärvi % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Karttula Sisä-Savon seutukunnasta ja Maaninka Ylä-Savon seutukunnasta siirtyivät seutukuntaan * 1. tammikuuta 2005 Vehmersalmi ja Kuopio yhdistettiin Kuopion kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2011 Karttula ja Kuopio yhdistettiin Kuopion kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2013 Nilsiä Koillis- Savon seutukunnasta liittyi Kuopion kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2015 Maaninka ja Kuopio yhdistyi Kuopion kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2017 Juankoski Koillis-Savon seutukunnasta liittyi Kuopion kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuopion seudun aluekeskusohjelma ** Kuopion kaupungin kotisivut ** Siilinjärven kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Savon maakunnan seutukunnat
Tampereen seutukunta

Tampereen seutukunta on yksitoista kuntaa käsittävä väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin seutukunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa.Tilastokeskus Seutukunnat Tilastokeskus Kunnat 2013 / Seutukunnat Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 3) -numero on 064, ja siellä asuu asukasta (). Tampereen seutukuntaa ei pidä sekoittaa Tampereen kaupunkiseutuun, johon eivät kuulu Hämeenkyrö, Kuhmoinen eikä Pälkäne. Tampereen kaupunkiseutu == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Hämeenkyrö % % % % Kangasala % % % % Kuhmoinen % % % % Lempäälä % % % % Nokia % % % % Orivesi % % % % Pirkkala % % % % Pälkäne % % % % Tampere % % % % Vesilahti % % % % Ylöjärvi % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2004 Ylöjärvi muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2005 Kangasala ja Sahalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Kangasalan kunnaksi. * 1. tammikuuta 2007 Ylöjärvi ja Viljakkala Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Ylöjärven kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2009 Kurun kunta Ylä-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Ylöjärven kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2010 Orivesi Ylä-Pirkanmaan ja Hämeenkyrö Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta siirtyivät seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2011 Kuhmalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Kangasalaan, jolloin Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta lakkautettiin ja siihen kuulunut Pälkäne siirtyi Tampereen seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2018 Kangasala muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2021 Kuhmoinen Jämsän seutukunnasta siirtyi seutukuntaan. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Katso myös == * Tampereen keskustaajama == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Hämeenkyrön kunnan kotisivut * Kangasalan kaupungin kotisivut * Kuhmoisten kunnan kotisivut * Lempäälän kunnan kotisivut * Nokian kaupungin kotisivut * Oriveden kaupungin kotisivut * Pirkkalan kunnan kotisivut * Pälkäneen kunnan kotisivut * Tampereen kaupungin kotisivut * Vesilahden kunnan kotisivut * Ylöjärven kaupungin kotisivut Luokka:Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Turun seutukunta

Turun seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais- Suomen maakunnassa. Turun seutukunnassa on asukasta. Seutukuntaan kuuluu yksitoista kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 023. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kaarina % % % % Lieto % % % % Masku % % % % Mynämäki % % % % Naantali % % % % Nousiainen % % % % Paimio % % % % Raisio % % % % Rusko % % % % Sauvo % % % % Turku % % % % yhteensä % % % ==Historia== * 1. tammikuuta 1997 Paimio muuttui kaupungiksi * 1. tammikuuta 2007 Mietoinen liittyi Mynämäkeen ja Mynämäki liittyi seutukuntaan Vakka- Suomen seutukunnasta * 1. tammikuuta 2009 Askainen ja Lemu liittyivät Maskuun * 1. tammikuuta 2009 Piikkiö liittyi Kaarinaan * 1. tammikuuta 2009 Merimasku, Rymättylä ja Velkua liittyivät Naantaliin * 1. tammikuuta 2009 Vahto liittyi Ruskoon * 1. tammikuuta 2015 Tarvasjoki Loimaan seutukunnasta liittyi Liedon kuntaan ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Turun seutu ** Kaarinan kaupungin kotisivut ** Liedon kunnan kotisivut ** Maskun kunnan kotisivut ** Mynämäen kunnan kotisivut ** Naantalin kaupungin kotisivut ** Nousiaisten kunnan kotisivut ** Paimion kaupungin kotisivut ** Raision kaupungin kotisivut ** Ruskon kunnan kotisivut ** Sauvon kunnan kotisivut ** Turun kaupungin kotisivut Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan seutukunnat
Helsingin pitäjä

Helsingin pitäjä voi liittyä seuraaviin: * Helsingin pitäjä (), Vantaan kaupungin (aiemmin Helsingin maalaiskunta) alkuperäinen nimi * Helsingin pitäjän kirkonkylä (), Vantaan kaupunginosa * Helsingin pitäjä Helsinge, Vantaa-Seuran julkaisema vuosikirja Vantaan historiasta
Infrapunatähtitiede

Infrapunatähtitiede on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, joka on keskittynyt havaintojen tekemiseen infrapunasäteilyn alueella (0,75 μm–1 mm) näkyvän valon sekä radioaaltojen välissä. Infrapunatähtitieteen tutkimuskohteita ovat erityisesti infrapunagalaksit, tähtienväliset pölypilvet, protostellaariset kylmät ytimet, nuoria tähtiä ympäröivät kertymäkiekot, pölyvaipan ympäröimät prototähdet, joita ei voida havainnoida näkyvän valon alueella, avaruuden molekyylit ja jäät sekä jäiden peittämät pölyhiukkaset. Kosminen infrapunataustasäteily kertoo universumin lämpötiloista galaksien synnyn aikaan sekä ensimmäisistä tähdistä. Maan ilmakehä absorboi infrapunasäteilystä suuren osan, joten havainnot monella keskeisellä infrapuna-alueen aallonpituudella joudutaan tekemään avaruusteleskoopeilla kiertoradalta käsin. Koska infrapunasäteily on lämpösäteilyä, tulee havaintolaitteet eristää muun laitteiston lämmöltä ja lisäksi viilentää nestemäisellä typellä, jotta ne voisivat rekisteröidä avaruudesta tulevan heikon säteilyn. Monet ensisijaisesti optiset teleskoopit, kuten Hubble-avaruusteleskooppi ja VLT, kykenevät infrapunadetektoreiden avulla havaitsemaan kohteita myös infrapuna- aallonpituuksilla. Ensimmäinen puhtaasti infrapuna-alueen teleskooppi oli englantilais-hollantilainen IRAS, joka oli toiminnassa tammi–marraskuussa 1983. Muita merkittäviä teleskooppeja ovat ESAn ISO (1995–1998), Nasan Spitzer (laukaistiin radalleen elokuussa 2003) sekä vuonna 2009 toimintansa aloittanut ESAn Herschel-avaruusteleskooppi. Luokka:Tähtitieteen osa-alueet
Tonique Williams-Darling

Tonique Williams-Darling (s. 17. tammikuuta 1976 Nassau) on entinen bahamalainen pikajuoksija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu. Vuonna 2003 Williams-Darling selviytyi ensimmäistä kertaa arvokilpailuiden loppukilpailuun juostuaan viidenneksi Pariisin MM-kilpailuissa. Monacon yleisurheilufinaalissa hän juoksi kolmanneksi. Vuonna 2004 hän voitti pronssia sisäratojen MM- kilpailuissa. Myöhemmin kesällä hän voitti lajinsa kultaisen liigan jokaisessa osakilpailussa ja jakoi miljoonan Yhdysvaltain dollarin pääpalkinnon kolmiloikkaaja Christian Olssonin kanssa. Kultaisen liigan Rooman osakilpailussa Williams-Darling katkaisi Meksikon Ana Guevaran 24 kilpailun mittaisen finaalijuoksuvoittojen sarjan. Ateenan olympialaisissa hän voitti kultaa 400 metrin juoksussa ollen ensimmäinen bahamalainen henkilökohtaisen lajin olympiavoittaja. Vuonna 2005 Williams-Darling voitti maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa. Tonique Williams otti yhdysnimen käyttöön mentyään naimisiin pikajuoksija Dennis Darlingin kanssa huhtikuussa 2003. Williams- Darling opiskeli Yhdysvalloissa Georgian ja Etelä-Carolinan yliopistoissa. Jälkimmäisestä hän valmistui vuonna 1999. ==Henkilökohtaiset ennätykset== ;Ulkoradat *200 m: 22,77 – Nassau, 19. kesäkuuta 2004 *400 m: 49,07 – Berliini, 12. syyskuuta 2004 ;Sisäradat *200 m: 23,66 – Fayetteville, 15. helmikuuta 2003 *400 m: 50,87 – Budapest, 6. maaliskuuta 2004 ==Saavutuksia== ===400 m=== Kansainyhteisön kisat 2006 toinen 50,76 Melbourne, 21. maaliskuuta 2006 IAAF:n yleisurheilufinaali 2005 toinen 49,54 Monaco, 10. syyskuuta 2005 Yleisurheilun MM-kilpailut 2005: kultaa 49,55 Helsinki, 10. elokuuta 2005 IAAF:n yleisurheilufinaali 2004: kuudes 51,44 Monaco, 19. syyskuuta 2004 Kesäolympialaiset 2004: kultaa 49,41 Ateena, 24. elokuuta 2004 Sisäratojen MM- kilpailut 2004: pronssia 50,87 Budapest, 6. maaliskuuta 2004 IAAF:n yleisurheilufinaali 2003: kolmas 50,87 Monaco, 14. syyskuuta 2003 Yleisurheilun MM-kilpailut 2003: viides 50,38 Pariisi (Saint-Denis), 27. elokuuta 2003 == Lähteet == * * Luokka:Bahamalaiset olympiavoittajat Luokka:Bahamalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Utare

Utare, harvemmin udar (usein käytetään monikkomuotoja utareet tai utaret), on eräiden nisäkäsnaaraiden, varsinkin lehmän nisä. Utareessa on eläimen maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit. Utareiden päätarkoitus on poikasten imettämisessä: maitorauhaset tuottavat maidon, jonka poikanen imee nisän kautta ja saa näin ravintonsa ennen siirtymistään kehittyneempään ruokavalioon. Hevosten ja märehtijöiden utareet ovat häpyluun kohdalla parittaisina eliminä. Sioilla ja lihansyöjillä utareet ulottuvat pitkänä ja matalana elimenä häpyluusta rintalastan kohdalle. Hevosilla, lampailla ja vuohilla on utareissa kummallakin puolella yksi nänni, naudalla kaksi, kissoilla neljä, koirilla neljästä viiteen ja sioilla viidestä kuuteen. Kunkin nännin päässä ovat maitotiehyiden aukot, joita on märehtijöillä yksi, hevosilla kaksi, sioilla yhdestä kahteen ja lihansyöjillä useampia. ==Lähteet== * Pieni tietosanakirja === Viitteet === ==Aiheesta muualla== Luokka:Nisäkkäiden anatomia Luokka:Ruumiinosat
Smoke on the Water

”Smoke on the Water” on Deep Purple -yhtyeen vuonna 1972 julkaistu hard rock -kappale sen kuudennelta studioalbumilta Machine Head. Singlenä se ilmestyi toukokuussa 1973. Kappaleen sanoitus perustuu tositapahtumiin. Deep Purple saapui vuoden 1971 joulukuussa Montreux’ssa Sveitsissä The Rolling Stones -yhtyeen liikkuvassa levytysstudiossa pidettävään sessioon. Deep Purple saapui kaupunkiin illalla. Kasinon teatterissa oli levytystä edeltävänä iltana Frank Zappan ja The Mothers of Invention -yhtyeen konsertti. Siellä syttyi tulipalo, jonka väitetään aiheutuneen innokkaan fanin laukaisemasta valopistoolin ammuksesta. Tähän viittaavat laulun sanat ”Some stupid with a flare gun, burned the place to the ground”. Koko kasino tuhoutui tulipalossa. Yhtyeen onneksi se oli jättänyt studion pystytyksen seuraavalle päivälle, sillä muuten kaikki äänityskalusto olisi tuhoutunut tulipalossa. Levy nauhoitettiin sittemmin Grand Hotellissa, kuten sanoituskin kertoo. Ilman kerrottuja tapahtumia ”Smoke on the Water” olisi jäänyt todennäköisesti syntymättä. Yhtyeen jäsenet eivät aluksi pitäneet kappaletta erityisen hyvänä, mutta se julkaistiin kuitenkin lopulta singlenä vuonna 1973. Kappale on myös julkaistu useilla Deep Purplen kokoelmilla ja kappaleesta on sittemmin muodostunut yksi merkittävimmistä rock-kappaleista. Se kuuluu usein aloittelevan kitaristin ensimmäisiin harjoituksiin. Vuonna 2004 Rolling Stone -musiikkilehti sijoitti ”Smoke on the Waterin” The 500 Greatest Songs of All Time (”500 parasta kappaletta kautta aikojen”) listalla kappaleen sijalle 426. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Deep Purple - Smoke On The Water (Live) YouTubessa. Luokka:Deep Purplen kappaleet Luokka:Vuoden 1972 kappaleet
MAN

MAN voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Man-yhtye, brittiläinen rockyhtye * Man, kaupunki Norsunluurannikolla * MAN SE, aiemmin MAN AG, alun perin Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg AG, saksalainen kuorma-autoja, koneita ja dieselmoottoreita valmistava yritys * kaupunkiverkko, , lyh. MAN * Manchesterin lentoasema, IATA-koodi MAN * Man-sivut, manuaalisivut, Unixin virtuaalinen ohjekirja * Mansaari, Britannialle kuuluva saari Irlanninmeressä * Man-nimisiä henkilöitä: ** Ip Man (1893–1972), kiinalainen Wing Tsungin opettaja ** Kanda Bongo Man (s. 1955), kinshasankongolainen soukous-muusikko ** Paul de Man (1919–1983), belgialais-yhdysvaltalainen filosofi ** Zhong Man (s. 1983), kiinalainen säilämiekkailija ja olympiavoittaja
Over the Hills and Far Away

Over the Hills and Far Away tarkoittaa seuraavia asioita: * ”Over the Hills and Far Away”, perinteinen Britannian maavoimien käyttämä laulu * ”Over the Hills and Far Away”, kappale Led Zeppelinin albumilta Houses of the Holy * ”Over the Hills and Far Away”, kappale Gary Mooren albumilta Wild Frontier * ”Over the Hills and Far Away”, kappale The Missionin albumilta First Chapter * Over the Hills and Far Away, Gary Mooren kappaleen mukaan nimetty Nightwishin minialbumi.
Lastulevy

Lastulevy on puisista tai puumaisista lastuista valmistettua levyä, jossa lastut on liitetty toisiinsa liiman (tai muun sideaineen), paineen, ajan ja lämmön avulla. Se on erittäin tiheää, painavaa ja tasaista materiaalia. Sitä käytetään halvempana ja vähemmän kestävänä umpipuun tai vanerin korvikkeena rakentamisessa ja huonekaluteollisuudessa. Lastulevy kestää huonosti vettä, ja kosteus saa sen turpoamaan. Lastulevyn valmistus alkaa puuosien kuivaamisesta, jonka jälkeen ne lajitellaan koon mukaan. Lastut liitetään toisiinsa lämmössä kovettuvalla liimalla. Lastujen ja liiman sekoitus sirotellaan kerroksittain levyaihioiksi ja puristetaan yhtenäiseksi levyksi kuumapuristimella. Tämän jälkeen levyt jäähdytetään ja reunat sahataan. Lopuksi levyt paloitellaan myyntikokoon, hiotaan ja lajitellaan. Lastulevyn valmistus alkoi Suomessa vuonna 1956.Metsäteollisuuden tietopalvelu: Vanerit ja muut puulevyt == Katso myös == * Liimapuu * MDF-levy * HDF-levy * OSB-levy == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Levyteollisuus Metsäteollisuuden tietopalvelussa * Puuinfo: Lastulevy Luokka:Puupohjaiset materiaalit Luokka:Rakennuslevyt es:Madera#Aglomerados o conglomerados
Richie Hawtin

Richie Hawtin (s. 4. heinäkuuta 1970 Banbury, Oxfordshire, Englanti) on kanadalainen elektronisen musiikin artisti ja kansainvälisesti keikkaileva DJ. Hawtin oli yksi merkittävimmistä Detroit-teknon toisen aallon artisteista 1990-luvun alkupuolella. Hänet tunnetaan Plastikman-aliaksen alla julkaisemistaan synkistä, minimalistisista kappaleistaan. Hawtin soittaa DJ-seteissään minimalistista teknoa, jota hän höystää ekvalisaattorikikoilla ja rumpukoneella. Hawtin perusti John Acquavivan kanssa Plus 8 -levymerkin toukokuussa 1990, ja Minus-levymerkin vuonna 1998 Berliinissä, jossa hän nykyään myös asuu. Hawtin on levyttänyt myös nimillä F.U.S.E., Concept 1, Circuit Breaker, The Hard Brothers, Hard Trax, Jack Master ja UP!. Hän on myös esiintynyt ja levyttänyt muiden artistien kanssa nimillä 0733, Cybersonik, Final Exposure, Spawn ja States Of Mind. Pete Namlook tuotti Hawtinin kanssa From Within -albumisarjan. ==Valikoitu diskografia== * F.U.S.E.: Dimension Intrusion, 1993 * Plastikman: Sheet One, 1993 * Plastikman: Musik, 1994 * Plastikman: Recycled Plastik, 1994 * Richie Hawtin: Concept 1 96 VR, 1998 * Richie Hawtin: Concept 1 96 CD, 1998 * Plastikman: Consumed, 1998 * Plastikman: Artifakts [bc], 1998 * Richie Hawtin: Decks, EFX & 909, 1999 * Richie Hawtin: DE9: Closer to the Edit, 2001 * Plastikman: Closer, 2003 * Richie Hawtin: DE9 | Transitions, 2005 ==Aiheesta muualla== * Richie Hawtinin virallinen sivusto * Richie Hawtin Discogs.comissa * Minus-levymerkki * Plus 8 -levymerkki Luokka:Kanadalaiset DJ:t Luokka:Kanadalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Kanadalaiset tekno-artistit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kestävyysjuoksu

Kestävyysjuoksu on pitkien matkojen juoksemista. Yleisurheilun kestävyysjuoksumatkat ovat yli 3 000 metrin juoksulajit. Kestävyysjuoksu mittaa erityisesti aerobista kuntoa. == Kestävyysjuoksumatkat == Yleisurheilun arvokisoissa juostavia kestävyysjuoksumatkoja ovat 5 000 ja 10 000 metriä, jotka juostaan urheilukentän juoksuradalla. Maraton on 42 195 metrin mittainen, kadulla juostava kilpailu. Lisäksi arvokisaohjelmassa on 3000 metrin estejuoksu. Lisäksi erinäisissä muissa kilpailuissa juostaan muun muassa 3 000 metrin juoksuja ilman esteitä. Harvinaisempia juoksuradalla käytäviä lajeja ovat 20, 25 ja 30 kilometrin kilpailut ja tunnin juoksu. Radalla tai muussa ympäristössä juostavia, maratonia pitempiä matkoja kutsutaan yleisesti nimellä ultrajuoksu. Maastossa juostuja pitkänmatkan kilpailuja kutsutaan maastojuoksuksi. Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin lisäksi myös joukkuejuoksuja, joissa maiden paremmuus määräytyi juoksijoiden yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella. Myös maastojuoksu kuului varhaisimpien olympiakilpailujen ohjelmaan. == Vaatimukset == Kestävyysjuoksu kysyy paitsi kestävyyttä, myös aerobista suorituskykyä. Sydämen on pumpattava verta elimistössä mahdollisimman tehokkaasti, jotta väsyneet lihakset saavat happea. Kestävyysjuoksijat ovat usein hoikkia ja kevytrakenteisia, sillä lajissa ei tarvita voimaa kuten pikajuoksussa. Kestävyysjuoksukilpailussa taktisella ajattelulla on merkitystä: kilpailijoiden täytyy osata jakaa vauhtinsa oikein, jotta voimat riittävät loppuun asti, ja heidän täytyy tietää, milloin jättäytyä taaemmas ja milloin kiristää vauhtia. == Katso myös == * Lentävä suomalainen * Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Maksimaalinen hapenottokyky kestävyyskunnon mittarina, Terveyskirjasto.fi *
Ylpeys ja ennakkoluulo

Ylpeys ja ennakkoluulo () on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1813. Se on Austenin toinen julkaistu teos ja kenties hänen tunnetuin romaaninsa. Romaani kertoo aikaansa edellä olevan neiti Elizabeth Bennetin ja ylpeän, varakkaasta perheestä lähtöisin olevan herra Darcyn rakkaustarinasta, minkä lisäksi se seuraa Elizabethin sisarten värikästä ja tapahtumarikasta rakkauselämää. Tarinassa Darcy voittaa ylpeytensä ja Elizabeth voittaa ennakkoluulonsa. == Taustaa == Herra Darcyn esikuvaksi on arveltu irlantilaissyntyistä Thomas Lefroyta, josta George Engleheart on maalannut tunnetun muotokuvan. Austenin ja Lefroyn tiedetään tunteneen toisensa, ja heillä arvellaan olleen romanssin. Vaatimattomista oloista lähtöisin ollut Austen ei kuitenkaan kelvannut Lefroyn suvulle, joten romanssi päättyi. Teos Ylpeys ja ennakkoluulo ilmestyi pian romanssin päättymisen jälkeen.Yle uutiset. Viitattu 12.6.2008. == Elokuvat ja sarjat== Teoksen Ylpeys ja ennakkoluulo pohjalta on tehty useita elokuvia ja televisiosarjoja. Vuonna 1940 tehdyssä ensimmäisessä elokuvasovituksessa pääosia esittivät Greer Garson ja Laurence Olivier.Pride and Prejudice (1940) Tunnetuin filmatisointi lienee BBC:n tuottama televisiosarja Ylpeys ja ennakkoluulo vuodelta 1995 ja elokuva Ylpeys ja ennakkoluulo vuodelta 2005. Minisarjassa vuodelta 1995 Elizabethia näytteli Jennifer Ehle ja herra Darcya Colin Firth. Vuoden 2005 elokuvassa Elizabethin roolin esitti Keira Knightley, joka oli roolistaan ehdokkaana parhaan naispääosan Oscarin saajaksi. Miespääosan näytteli Matthew Macfadyen. == Filmografia == * Ylpeys ja ennakkoluulo, elokuva vuodelta 1940 * Ylpeys ja ennakkoluulo, televisiosarja vuodelta 1980 * Ylpeys ja ennakkoluulo, televisiosarja vuodelta 1995 * Ylpeys ja ennakkoluulo, elokuva vuodelta 2005 * Eksyin Jane Austenin maailmaan, televisiosarja vuodelta 2008 == Suomennoksia == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylpeys ja ennakkoluulo Gutenberg-projektissa. * Ylpeys ja ennakkoluulo PDF-tiedostona. * Ylpeys ja ennakkoluulo äänitiedostoina. * Hiltunen, Jari Olavi: Kahden kerroksen väkeä Longbournin talossa. Kiiltomato.net 6.8.2014. * Säntti, Joonas: Merkintöjä Austenin lukemisesta. Maailmankirjat. Luokka:Jane Austenin teokset Luokka:1810-luvun kirjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Othello

Othello: Venetsian mauri () on William Shakespearen noin vuonna 1603 kirjoittama tragedia. Sen ensimmäinen tunnettu esitys oli 1. marraskuuta 1604 Whitehallin palatsissa Lontoossa. Näytelmän nimihenkilö Othello on jalo mauri, joka on Venetsian palveluksessa sotilaana. Mustasukkaisuudesta ja petoksesta kertova Othello on yksi Shakespearen kuuluisimmista näytelmistä. == Tarina == === Hahmoja === *Venetsian doge *Brabantio, Venetsian senaattori, Desdemonan isä. *Gratiano, Brabantion veli. *Lodovico, Brabantion sukulainen. *Othello, jalo mauri, joka on Venetsian palveluksessa sotilaana *Cassio, Othellon luutnantti. *Iago (Jago), Othellon vänrikki, paholaismainen hahmo *Rodrigo, venetsialainen ylimys. Rakastaa Desdemonaa. *Montano, Kyproksen maaherra *Narri, Montanon palvelija *Desdemona, Brabantion tytär, Othellon vaimo *Emilia, Iagon vaimo, Desdemonan palvelusneito *Bianca, Cassion kurtisaani === Juoni === Tapahtumat sijoittuvat lähes kokonaan Kyprokselle, jonne Venetsian joukot saapuvat torjumaan ottomaanien laivastoa. Venetsian kenraali, ”mauri” Othello, on nainut viattoman Desdemonan. Paholaismainen Iago manipuloi Desdemonaan rakastanutta Rodrigoa sekä uskottelee Othellolle Desdemonan olevan uskoton Cassion kanssa, joka on Iagon sijaan saanut Othellon luutnantin paikan. Othello surmaa mustasukkaisuuttaan Desdemonan, mutta pian sen jälkeen Iagon nenäliinajuoni paljastuu. Othello ymmärtää virheensä ja surmaa itsensä. == Kulttuurissa == Italialainen säveltäjä Giuseppe Verdi kirjoitti näytelmän pohjalta oopperan Otello, jonka ensiesitys oli Milanossa vuonna 1887. Oopperan libreton laati italialainen kirjailija Arrigo Boito. Othellosta on peräisin sanonta yhdynnässä olevista ihmisistä ”kaksiselkäisenä petona” (). == Katso myös == * Luettelo William Shakespearen näytelmien elokuvasovituksista == Aiheesta muualla == * Luokka:Shakespearen näytelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Shuriken

thumb|Bo-shuriken, heitettävä metallipiikki. Shurikenit ovat heitettäviä teräaseita. Shurikenia käsittelevää taistelutaitoa kutsutaan shuriken-jutsuksi ().Draeger, s. 72-73 Vastoin yleisiä uskomuksia, shurikeneja ei suunniteltu käytettäväksi ensisijaisena aseena, vaan harhauttamiseen tai taktiseksi aseeksi. Luultavasti shurikenin tarkoitus oli vammauttaa tai kiinnittää vastustajan huomio hetkeksi muualle. Hyökkäykseen lähtevä vihollinen saatiin mahdollisesti hämmentymään teräaseen osuessa; näin saatiin hiukan lisäaikaa oman vastatekniikan tuottamiseen. Hyvin harvoin tällainen pieni teräase sai aikaiseksi vakavia vammoja puhumattakaan kuolemasta.Ōtake, Strategy and the Art of Peace, s. 162-164 Shurikeneja on kahta päätyyppiä: nuolimaisia heittopiikkejä ja pyöreitä heittotähtiä.Mol, s. 159 == Heittonuoli, bo shuriken == Samuraiden shurikenina saatettiin käyttää pitkän miekan yhteydessä kuljetettua syömävälinettä jota opeteltiin varta vasten heittämään, shurikenina käytettiin myös teroitettuja hiusneuloja, tavallisia, isoja rautanauloja tai metallisia syömäpuikkoja, jollaiset olivat yleisiä Koreassa. Joissain tapauksissa bo shurikenit oli tehty varta vasten heittoaseiksi, niitä saatettiin kantaa näkyvillä varustuksen yhteydessä esimerkiksi käsivarren tai säären suojuksessa, jossa ne toimivat lisäsuojana jos niille ei taistelussa ollut käyttöä. Vanhimman katkeamattoman japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin käyttötekniikat ovat tehokkaita noin seitsemän metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs yari tai naginata) varustautunutta vastaan tarvitsematta jäädä näiden tehokkaalle toimintaetäisyydelle. Tämän tyylisuunnan bo shuriken on noin 17 cm pitkä.Ōtake, Katori shintō-ryū Warrior Tradition, s. 230-231 == Heittotähti, hira shuriken == Heittotähti tunnetaan myös nimillä shaken, shashuriken ja kurumaken. Ne ovat olleet käytössä ninjoilla ja samurailla. Todennäköisesti heittotähdet olivat enemmänkin ninjojen välineistöä kuin samurailuokan aseita. Heittotähdissä oli useita teriä, joskin neliteräiset olivat yleisempiä, sillä moniteräisempiä pidettiin liian huomiota herättävinä tai vaikeina käsitellä. Heittotähtiä voitiin myös käyttää harvinaisemmilla tavoilla kuten iskemällä teräviä heittotähtiä maahan "miinaksi". == Shurikenit Suomessa == Suomessa järjestyslaki kieltää shurikenien valmistuksen, maahantuonnin, kaupan sekä hallussapidon yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa.Järjestyslaki 9 § 1. mom. Finlex. Suomen oikeusministeriö ja Edita Publishing Oy. Viitattu 31.5.2017. ==Lähteet== * * * * ;Viitteet Luokka: Japanilaiset teräaseet Luokka:Heittoaseet
Shurikenjutsu

thumb|250px|Bo-shuriken, heitettävä metallipiikki. Shurikenjutsu () on japanilainen taistelulaji, joka keskittyy shurikenien, veitsien ja tikarien heittämiseen. Shurikenjutsu on tyypillisesti osa joidenkin koryū-lajien taistelumuotoja. == Lajista tarkemmin == Shurikenjutsu on sangen tuntematon taito ja sen harjoittelu on vähäistä jopa Japanissa. Sen soveltaminen käytäntöön on erittäin rajoitettua useimpien maiden lainsäädännönkin takia. Shurikenjutsun tarkoitus on heittämällä shuriken haavoittaa tai hämätä vastustajaa, ja voittaa näin aikaa päästäkseen hyökkäämään paremmista asemista tai pakenemaan. Nykypäivän harjoittajilla ei ole luonnollisesti mahdollisuutta testata shurikenjutsua tositilanteessa elävään vastustajaan. Joitakin shurikenjutsun nykypäivänä harjoitettavia tyylejä ovat Negishi-ryūSkoss, s. 84-86, Meifu Shinkage-ryū ja Bujinkan budō taijutsu (Togakure-ryū). Takeda- ryūn shurikenjutsu liittyy vahvasti miekkailuun, joten kyseistä shurikenjutsu- tyyliä tuskin käytettiin itsenäisesti. Sitä käytettiin lähinnä vastustajan hämäämiseen ennen miekaniskua. Siksi useimmat harjoitukset ovat lyhyen matkan harjoituksia. Vanhimman katkeamattoman japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin () käyttötekniikat ovat tehokkaita noin 6-7 metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs eli yari tai naginata) varustautunutta vihollista vastaan tarvitsematta jäädä tämän tehokkaalle toimintaetäisyydelle.Ōtake, Katori Shintō-ryū: Warrior Tradition, s. 230-231Ōtake, Strategy and the Art of Peace, s. 162-164 ==Katso myös== * Veitsenheitto ==Lähteet== === Kirjallisuuslähteet === * * * === Lähdeviittaukset === Luokka:Koryu bujutsu
Jari Porttila

Jari Juhani Porttila (s. 2. helmikuuta 1960 Helsinki) on suomalainen urheilutoimittaja. Porttila on työskennellyt muun muassa MTV3:n palveluksessa sekä Iltalehdessä ja Uudessa Suomessa. Hän kirjoittaa ja tekee videojuttuja Ilta-Sanomiin ja toimii yleisurheilun selostajana MTV:llä. Hänellä on myös oma yleisurheilun erikoisohjelma Kisakatsomo, joka näkyy MTV Katsomossa. == Ura == Porttila toimi vuodesta 1982 lähtien Uuden Suomen ja Iltalehden toimittajana, vuodesta 1987 lähtien Urheilutoimituksen ja Kotimaan toimituksen päällikkönä Uudessa Suomessa. Porttila siirtyi 1992 MTV:lle ja oli perustamassa vuodesta 1994 lähtien päivittäin lähetettyä urheilun uutisohjelmaa, Tulosruutua, jonka tuottajana hän toimi vuoteen 1998. Porttila oli tutkimassa suomalaishiihtäjien doping-käryn taustoja vuoden 2001 Lahden hiihdon MM-kilpailuissa. Hän kirjoitti aiheesta kirjan Karpaasin käry yhdessä Jari Isometsän kanssa. Vuonna 2017 Porttila kirjoitti kirjan Talvilajien Olympiasankarit ja 2020 julkaistiin hänen kirjoittamansa Siiri Rantasen elämäkerta Siiri ”Äitee” Rantanen. Marraskuussa 2008 Porttila palkittiin Suomen Olympiakomitean ansiomitalilla. Urheilutoimittajien liitto palkitsi hänet 2022 liiton kultaisella ansiomerkillä, Porttilan toimittua yli 40 vuotta urheilutoimittajana. Porttila palkittiin Budapestin yleisurheilun MM-kisojen yhteydessä Kansainvälisen urheilutoimittajien liiton AIPS:n kunniakirjalla hänen oltuaan toimittajana 10 eri MM-kisoissa, ensimmäisen kerran Helsingissä 1983. == Muuta == Porttila osallistui kevään 2015 eduskuntavaaleihin Keskustan ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 318 ääntä eikä tullut valituksi. == Perhe == Porttilan poika on urheilutoimittaja Kimmo Porttila ja tytär Inka Porttila. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Porttilan kolumnit MTV:n sivulla * Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Oripään lentokenttä

Oripään lentokenttä sijaitsee 50 kilometriä Turusta koilliseen Oripään kunnassa Varsinais-Suomessa Hirvikoskentien eli seututie 210:n varrella. Lentokentältä on kahden kilometrin matka Oripään keskustaan. Lentokenttää ylläpitää Turun Lentokerho ry. Kotikenttänään Oripäätä pitää myös Turun Seudun Riippuliitäjät ry sekä joukko muita lentoharrastajia. Polttoainepiste on kerhon ylläpitämä. Kiitotie 14/32 aurataan tarvittaessa, joten lentokenttää voi käyttää myös talvella. Kentällä on neljä lentokonehallia. == Muita tapahtumia == Lentokentällä järjestetään joka toinen vuosi OKRA- maatalousnäyttely. Vuonna 2009 sinne pystytettiin Suviseurojen seura-alue. Heinäkuussa 2013 Oripään kentällä järjestettiin purjetaitolennon MM-kilpailut. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kenttä Turun Lentokerhon www-sivuilla * Lentopaikat.fi – Oripään lentopaikka Luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät Luokka:Suomen lentopaikat Lentokenttä Luokka:Varsinais-Suomen rakennukset ja rakennelmat
Ihmisryöstö

Ihmisryöstö eli kidnappaus () on rikos, jossa henkilö kaapataan eli hänen vapautensa viedään vastoin hänen tahtoaan. Englanninkielisen vastineen kidnapping alkuperäinen merkitys on kirjaimellisesti lapsenryöstö, mutta nykyään sana viittaa yhtä lailla aikuisiin. Ihmisryöstöt ovat rikollisryhmien yleinen rahanansaitsemiskeino epävakailla alueilla. Motiivina ovat lunnasrahat. Esimerkiksi Nigerian öljyntuotantoalueilla Nigerin suistossa on kaapattu noin 100 ulkomaalaista vuodessa. Heidät vapautetaan keskimäärin 500 000 dollarin lunnasrahoja vastaan.Economist.com Nykyään kidnappaus on maailman yleisimpiä rikoksia ja FBI:n etsintäkuuluttamista suurin osa on kidnappaajia. == Katso myös == * Lapsikaappaus * Panttivanki * Muilutus == Lähteet == *
Vaahterantervatäplä

Vaahterantervatäplä (Rhytisma acerinum) on erityisesti vaahteran lehdillä elävä sieni, joka tekee lehdet ruskealaikkuisiksi. Laikut ilmaantuvat lehtiin syyskesäisin. Ne ovat ensin vaaleanvihreitä tai keltaisia, ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi tai mustiksi. Tervatäplä on yleinen Keski- ja Etelä- Suomessa kaikkialla, missä kasvaa vaahteroitakin. Sienestä ei ole juurikaan haittaa puun hyvinvoinnille. Aiemmin uskottiin, että vaahterantervatäplää voitaisiin käyttää rikkidioksidin bioindikaattorina; seuduilla, joiden ilman rikkidioksidipitoisuus on korkea, esiintyy suhteessa vähemmän tervatäplää. Tutkimusten mukaan tervatäplien runsauden syy on ylitalvisiin taudin saastuttamiin vaahteranlehdet, joista tauti keväällä leviää puihin. Pudonneet, korjaamattomat lehdet levittävät tautia eteenpäin. Ilman rikkidioksidipitoisuus (pitoisuuksissa <0,05 mg/m³) ei vaikuta vaahteran tervatäplätaudin esiintymiseen.Vaahteran tervatäplätauti, metsäinfo Luke == Lähteet == Luokka:Kotelosienet
Optinen tähtitiede

Optinen tähtitiede on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, jonka havainnot tehdään kaukoputken avulla pääasiassa näkyvän valon sekä myös sitä ympäröivien pitkäaaltoisen infrapunasäteilyn sekä lyhytaaltoisen ultraviolettisäteilyn taajuudella. Optinen tähtitiede kattaa aallonpituudet 400–800 nanometriä. Tutkimusmenetelmiä ovat valokuvaus filmille tai nykyisin lähinnä valoherkälle elektroniselle kennolle, kohteen lähettämän valon määrää mittaava fotometria, valon jakautumista aallonpituuden suhteen tutkiva spektroskopia sekä valon polarisaation astetta määrittelevä polarimetria. Optinen tähtitiede muodostaa valtaosan havaitsevasta tähtitieteestä. Maan ilmakehä päästää näkyvän valon lähes esteettä pinnalle asti, toisin kuin useimmat muut aallonpituudet, joten useimmat maanpäälliset tähtitieteen havaintovälineet ovat nimenomaan optisia kaukoputkia. Avaruudessa päästään kuitenkin suurempaan tarkkuuteen pienemmillä laitteilla, koska siellä ilmakehän virtaukset eivät aiheuta kuviin ylimääräistä epäterävyyttä. Myös maanpäälliset kaukoputket sijaitsevat usein kuivilla ja vuoristoisilla seuduilla, jossa sää on mahdollisimman usein selkeä ja ilma sisältää mahdollisimman vähän vesihöyryä. Tähtitieteen harrastus keskittyy lähes yksinomaan optiseen tähtitieteeseen. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Tähtitieteen osa-alueet
Veiksel

Veiksel () on Puolan läpi virtaava ja maan pisin joki. Sen pääuoman pituus on 1 064 kilometriä. Joen valuma-alue on 194 000 neliökilometriä. Se kattaa suuren osan Puolaa ja alueita myös Slovakiasta, Ukrainasta ja Valko-Venäjästä. Joen keskivirtaama on 1 100 kuutiometriä sekunnissa. Veiksel laskee Gdańskinlahteen Itämeressä. Joen pääuoman varrella sijaitsevat muun muassa Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit. Jokisuiston muissa haaroissa ovat muun muassa Tczew, Malbork ja Elbląg. Veikselin sivujokia ovat Bug, San ja Wisłoka.Rantala, Risto―Turtia, Kaarina (toim.): Suuri suomalainen tietosanakirja, osa 2, sivu 1080, hakusana: Veiksel, Suuri Suomalainen Kirjakerho 1988, ISBN 951-643-288-3 Czarna Wisełka.JPG|Veiksel alkulähteensä läheisyydessä. 2003 12 23 Gdansk.jpeg|Veikselin haara, Motława, Gdańskissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan joet Luokka:Puolan liikenne * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Vähä-Puolan voivodikunta
Narjan-Mar

Narjan-Mar (, nenetsiksi Няръянa мар, ″punainen kaupunki”) on Nenetsian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Euroopan puoleisen Venäjän koillisosassa Barentsinmereen laskevan Petšoran varrella 110 kilometriä joen suulta. Arkangeli sijaitsee 1 097 kilometriä lounaaseen. Paikallishallinnossa Narjan- Mar muodostaa oman kaupunkipiirikunnan. Kaupungissa vallitsee ankara subarktinen ilmasto. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee −12 asteesta −22 celsiusasteeseen, heinäkuun keskilämpötila on +6 – −13 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä on noin 350 millimetriä. ==Historia== Lokakuussa 1929 paikkakunnalle päätettiin rakentaa asutuskeskus. Maaliskuussa 1931 alun perin nimellä Beloštšelje () tunnettu taajama nimettiin Narjan-Mariksi. Huhtikuun 9. päivänä 1934 tehdyllä päätöksellä tuolloin jo runsaan 8 000 asukkaan Narjan- Marin taajama muutettiin kaupungiksi. Laajemman kaupunkipiirin alueella asui vuonna 1926 noin 14 000 henkeä ja vuonna 1939 noin 13 000. Kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa vuodelta 1936 kuvattiin kantakaupungin tieverkko. Ydinkaupungissa oli pääosin kaksikerroksisia puutaloja. Vuonna 1960 laadittu kaavassa sallittiin kaupungin keskustaan jo korkeampiakin tiilirakennuksia. ==Väestö== Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Narjan-Marissa asui 21 658 henkeä. Määrä oli hieman yli puolet koko Nenetsian autonomisen piirikunnan väestöstä (42 090 as.). === Asukasluvun kehitys === Oheinen taulukko kuvaa Nenetsian ja Narjan-Marin kaupunkipiirin (gorsovet (ven. горсовет), gorodskoi okrug (ven. городской округ)) väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan. Vuosi Koko Nenetsian väestö Narjan- Marin kaupunkipiirin asukasluku 1959 36 881 21 897 (sis. 8 675 maaseutuas.) 1970 39 119 16 864 1979 47 001 23 435 1989 54 840 28 854 (Narjan-Mar 20 182 as., Iskatelei 8 672 as.) 2002 41 546 25 592 (Narjan-Mar 18 611 as., Iskatelei 6 981 as.) 2010 42 090 21 658 ==Talous ja nähtävyyksiä== Kaupunki on tärkeä kalastuskeskus, ja siellä on kalan- ja lihanjalostus- sekä sahateollisuutta. Kaupungissa on piirikunnallisesti tärkeä satama ja lentokenttä. Sataman käyttökausi ulottuu kesäkuun puolivälistä lokakuun puoliväliin, jäänmurtajien avustamana tarvittaessa marraskuun loppuun. Kaupungissa toimii Nenetsian piirikunnallinen museo. Lisäksi kaupungissa on aiemman Pustozjorskin kaupungin kulttuuriin ja historiaan keskittyvä museo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupunki Jandex- karttapalvelussa * Kaupunkiin keskittynyt portaali Luokka:Arkangelin alueen kaupungit Luokka:Nenetsian kaupungit Luokka:Nenetsian piirit Luokka:Venäjän Pohjoisen jäämeren satamat
Malbork

Malbork () on kaupunki Malborkin piirikunnassa Pommerin voivodikunnassa Puolan pohjoisosassa. Kaupungin asukasluku oli 38 950 vuonna 2015. Kaupunki perustettiin vuonna 1274 Marienburgin linnan edustalle. Itse linna on suurikokoinen Saksalaisen ritarikunnan päälinna, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Tannenbergin taistelu vuonna 1410 muutti voimasuhteita niin, että linna puolalaistui. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kaupungin verkkosivusto Luokka:Pommerin voivodikunnan kaupungit
Radiotähtitiede

Radiotähtitiede eli radioastronomia on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, jossa tutkitaan maailmankaikkeuden fyysisiä prosesseja niiden lähettämän radiosäteilyn perusteella. Koska radioaallot ovat huomattavasti pidempiä kuin valoaallot (yhdestä millimetristä useisiin kilometreihin), tarvitaan niiden havaitsemiseen suuria yksittäisiä antenneja tai pienempiä antenneja, jotka toimivat yhdessä. __NOTOC__ Radioteleskoopissa on paraboloidin muotoinen antenni, joka heijastaa tietystä taivaan osasta tulevat radioaallot vastaanottimeen, joka puolestaan havaitsee ja vahvistaa signaalin käyttökelpoiseksi tiedoksi. Data voidaan koostaa väärävärikuvaksi, jossa tietty väri edustaa tiettyä radioaallonpituutta. Eräät radioteleskoopit, kuten Arecibon radioteleskooppi Puerto Ricossa, ovat niin suuria, että niitä ei voida suunnata kuin hyvin rajoitetusti. Interferometrian avulla toisistaan kaukana sijaitsevia radioteleskooppeja on yhdistetty toimimaan yhden suuren teleskoopin tavoin. Jopa eri puolilla maapalloa sijaitsevien teleskooppien havaintoja on kyetty yhdistämään, kun niiden tuottamaan dataan on liitetty tarkka aika atomikellosta ja yhdistämällä tulokset jälkeenpäin. Radiotähtitieteen merkittävimpiä tutkimuskohteita ovat kaukaiset pulsarit, kvasaarit sekä radiogalaksit, jotka alun perin löydettiin radioteleskoopeilla. Radiotaajuuksilla tehdyt havainnot ovat osoittaneet, että galaksien massat ovat luultua suurempia, mikä on osaltaan johtanut pimeän aineen olemassaolon paljastumiseen. Kosminen taustasäteily puolestaan on mustan kappaleen radiosäteilyä. Radiotähtitieteen tutkimuskohteita on myös omassa aurinkokunnassamme, kuten Auringon aktiivisuuden mittaus ja Venuksen pinnan tutkakuvaus. == Katso myös == * Radioteleskoopit == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * * * * * *
Pietarsaaren seutukunta

Pietarsaaren seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 154. Seudulla asuu henkilöä. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kruunupyy % % % % Luoto % % % % Pedersören kunta % % % % Pietarsaari % % % % Uusikaarlepyy % % % % yhteensä % % % ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pietarsaaren seudun Kehittämisyhtiö Concordia ** Kruunupyyn kunnan kotisivut ** Luodon kunnan kotisivut ** Pedersören kunnan kotisivut ** Pietarsaaren kaupungin kotisivut ** Uudenkaarlepyyn kaupungin kotisivut Luokka:Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Suupohjan rannikkoseutu

Suupohjan rannikkoseutu () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 153. Suomenkielisen nimensä mukaisesti seutukunta käsittää sitä laajemman epävirallisen Suupohjan alueen rannikkokunnat. Rannikkoseudun itäpuolella Etelä-Pohjanmaan maakuntaan kuuluva Suupohjan seutukunta kattaa loput Suupohjan alueesta. Seutukunnan ruotsinkielinen nimi voidaan kääntää "Etelä-Pohjanmaaksi", Etelä-Pohjanmaan maakunnan ruotsinkielisen nimen sen sijaan ollessa Södra Österbotten eli "Eteläinen Pohjanmaa". == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kaskinen % % % % Kristiinankaupunki % % % % Närpiö % % % % yhteensä % % % ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kustnet ** Kaskisten kaupungin kotisivut ** Kristiinankaupungin kotisivut ** Närpiön kaupungin kotisivut Luokka:Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Lohjan seutukunta

Lohjan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Uudenmaan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Helsingin seutukuntaan, siihen kuului kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 012. __notoc__ == Kunnat lakkautushetkellä == Vaakuna Kunta align=left Karjalohja (kunta) align=left Karkkila (kaupunki) align=left Lohja (kaupunki) align=left Nummi- Pusula (kunta) align=left Sammatti (kunta) align=left Vihti (kunta) == Historia == * 1. tammikuuta 1997 Lohjan kaupunki ja Lohjan kunta yhdistyivät uudeksi Lohjan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2009 Sammatti liitettiin Lohjaan samalla kun seutukunta lakkasi. === Seutukunnan lakkauttamisen jälkeiset muutokset === * 1. tammikuuta 2013 Nummi-Pusula ja Karjalohja liitettiin Lohjaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karjalohjan kunnan kotisivut * Karkkilan kaupungin kotisivut * Lohjan kaupungin kotisivut * Nummi-Pusulan kunnan kotisivut * Vihdin kunnan kotisivut Luokka:Uudenmaan maakunnan seutukunnat Luokka:Suomen entiset seutukunnat
Raaseporin seutukunta

Raaseporin seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 014. Lankapuhelinsuuntanumerona seutukunnassa on käytössä Hangossa ja Raaseporissa 019 sekä Inkoossa 09. __notoc__ == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Hanko % % % % Inkoo % % % % Raasepori % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2009 Tammisaaren yhdistyttyä Karjaan ja Pohjan kanssa Raaseporin kaupungiksi seutukunnan nimi muuttui Tammisaaren seutukunnasta Raaseporin seutukunnaksi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hangon kaupungin kotisivut * Inkoon kunnan kotisivut * Raaseporin kaupungin kotisivut Luokka:Uudenmaan maakunnan seutukunnat
Sudenpentujen käsikirja

Sudenpentujen käsikirja (engl. The Junior Woodchuck's Guidebook tai Woodchuck book) on Disneyn sarjakuvamaailmassa seikkailevan Sudenpennut-partiojärjestön kuuluisa käsikirja, joka sisältää lähes kaiken mahdollisen tiedon. Se esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1954 Carl Barksin tarinassa Atlantiksen arvoitus. Kirjan tekijä on nimetön, eivätkä erään tarinan mukaan edes Sudenpentu- järjestön johtohahmot tiedä kirjailijaa. Käsikirja on taskukokoinen teos, mutta teoksesta löytyy lähes kaikki tarvittava tieto erittäin nopeasti. Se sisältää esimerkiksi tietoja kadonneista aarteista, tarkkoja historiallisia ja teknisiä tietoja, ja oppaita niin ihmis- kuin eläinkieltenkin puhumiseen (myös tuhansia vuosia sitten kuolleiden kielten, joita eivät hallitse edes tutkijat). Kaikki käsikirjan tieto on löydettävissä laajasta hakemistosta, jota jokaisen sudenpennun tulee osata käyttää nopeasti vaaratilanteessakin. Se ei kuitenkaan sisällä sellaisia tietoja, jotka sudenpennun pitäisi tietää ollakseen sudenpentu. Sarjakuvassaan Kadonneen kirjaston vartijat Don Rosa loi käsikirjalle historian, joka selittää sen kaikkitietävyyden. Rosan mukaan kirjan pohjana ovat muinaisen Aleksandrian kirjaston papyruskääröt, jotka sisälsivät kaiken antiikin ajan tiedon. Tämä kokoelma säilyi erilaisina kopioina läpi historian, ja siihen lisäsivät tietoa lukuisat oppineet, kuten Kristoffer Kolumbus ja Marco Polo. Kokoelma päätyi lopulta sir Francis Draken haltuun, joka sijoitti sen Pohjois-Amerikan länsirannikolle perustamaansa linnakkeeseen, salaiseen maanalaiseen huoneeseen. Myöhemmin Julle Ankanpää perusti samalle paikalle Ankkalinnan, löysi kokoelman ja antoi siitä muodostetun, vuonna 1901 painetun kirjan pojalleen Kornelius Ankanpäälle. Tämä perusti Sudenpentu-järjestön Aleksandrian kadonneen kirjaston vartijoiden innoittamana. Varsinaista käsikirjaa saavat käyttää vain sudenpennut, mutta Don Rosan mukaan käsikirjasta on olemassa myös sudenpentujen kokelaille tarkoitettu pienoisversio, joka sisältää ”vain parin tietosanakirjasarjan aineiston”. == Aiheesta muualla == * Kuka kukin Ankkalinnassa – Sudenpentujen käsikirja . * https://disney.fandom.com/wiki/Junior_Woodchucks_Guidebook Luokka:Aku Ankka -sarjakuvan maailma Luokka:Kuvitteelliset kirjat