Sosiaalinen konstruktionismi

Sosiaalinen konstruktionismi on yleisnimi erilaisille tutkimussuunnille, joiden taustaoletuksena on tiedon ja käsitteiden sosiaalinen eli yhteisöllinen rakentuminen. Sosiaalinen konstruktionismi tarkastelee sosiaalisen todellisuuden ja merkitysten rakentumista. == Määrittely == Sosiaalisen konstruktionismin alkuteoksena pidetään usein Peter Bergerin ja Thomas Luckmannin kirjaa Todellisuuden sosiaalinen rakentuminen (1966). Berger ja Luckmann tarkastelevat teoksessaan sitä, kuinka ihmisten tavat hahmottaa ja ymmärtää arkitodellisuutta ovat sosiaalisesti rakentuneita. Muun muassa narratiivisuuden ja diskurssien tutkimus ovat jatkaneet ajatuksen kehittelyä. Tieteenfilosofi Ian Hacking on luonnehtinut konstruktionistisia tutkimuksia seuraavasti: jos tutkija väittää, että asia X on sosiaalisesti rakentunut, niin silloin hän pitää totena seuraavaa: (0) Nykyisessä tilanteessa X:ää pidetään itsestään selvänä; X vaikuttaa väistämättömältä. (1) X:n ei tarvitsisi olla olemassa, tai sen ei tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on. X, tai X sellaisena kuin se on nyt, ei ole välttämätöntä seurausta asioiden luonteesta; X ei ole väistämätön.Hacking 2008. Konstruktionistiset tutkimukset ihmistieteissä ovat yleensä tutkimuksia siitä, kuinka jokin myöhemmin itsestään selvänä pidetty ajatus tai käsite on rakentunut historian saatossa ja yhteiskunnallisten kehityskulkujen myötä. Tällaisissa tutkimuksissa väitetään näiden ajatusten olevan sosiaalisesti rakentuneita. Konstruktionistisissa tutkimuksissa tyypillisesti väitetään, ettei tutkittavan asian, esimerkiksi kansakunnan käsitteenTuija Pulkkinen: "Kielen ja mielen ykseys – 1800-luvun nationalismin erityispiirteistä ja perinnöstä poliittisessa ajattelussa", teoksessa Suomi – Outo pohjoinen maa?, toim. Lehtonen, PS-kustannus, Jyväskylä, 1999, s. 124-125., tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on, ja kuvataan millaiset yhteiskunnalliset tapahtumasarjat ovat vaikuttaneet nykyään olemassa olevan käsitteen syntyyn. == Sosiaalinen konstruktionismi tieteentutkimuksessa == Sosiaalinen konstruktionismi on herättänyt yleistä huomiota tieteentutkimuksessa. Bruno Latour ja Steve Woolgar esittivät teoksessaan Laboratory Life: The Social Construction of Scientific Facts (1979), että tieteelliset tosiasiat ovat sosiaalisesti rakentuneita. Tieteensosiologiassa vaikutusvaltaisen Edinburghin koulukunnan nimekkäimmät edustajat Barry Barnes ja David Bloor ovat myös soveltaneet konstruktionistisia ajatuksia tieteen tutkimiseen.Panu Raatikainen: Ihmistieteet ja filosofia, Gaudeamus, Helsinki, 2004, s. 58-64. Konstruktionistisessa tieteentutkimuksessa katsotaan, että tieteellinen tieto on sosiaalisesti rakentunutta, koska tutkimuskohteen ja tutkimuskysymysten valinta ja muotoilu on sosiaalinen prosessi, ja tieteessä käytetyt käsitteet ja merkitykset ovat sosiaalisia instituutioita.Panu Raatikainen: Ihmistieteet ja filosofia, Gaudeamus, Helsinki, 2004, s. 56-64. == Yhteys valheellisiin uskomuksiin == Plos One -lehdessä julkaistun laajan tutkimuksen mukaan ne, jotka uskoivat että faktat ovat poliittisesti rakentuneita, uskoivat epätosiin asioihin merkitsevästi todennäköisemmin. Sen sijaan niiden, jotka katsovat faktojen vaativan empiiristä todistusaineistoa, uskomukset olivat paljon tarkemmin tosia. Luottamus omaan kykyyn intuitiivisesti tunnistaa totuus ennusti voimakkaasti uskoa salaliittoteorioihin. Uskomus, että totuus on suhteellista ja poliittisesti konstruoitua ja sosiaaliset ja poliittiset prosessit muovaavat sitä, on levinnyt laajalle. Myös luonnontieteellisten tosiasioiden uskotaan yhä useammin olevan sosiaalisesti muovattuja. Tämä voi johtua yhteiskuntatieteiden käänteestä sosiaaliseen konstruktionismiin. == Arvostelu == Näkyvin sosiaalisen konstruktionismin arvostelu on kohdistunut väitteisiin tieteellisen tiedon tai tosiasioiden sosiaalisesta rakentumisesta, ja aiheesta on osaltaan käyty väittelyä tieteiden sodassa.Slezak, Peter: Social Constructivism and the Science Wars. Viitattu 10.11.2012. Sanojen "sosiaalinen konstruktio" asema muoti-ilmauksena sai lisähuomiota, kun ranskalainen fysiikan professori Alan Sokal onnistui julkaisemaan postmodernistisessa, kulttuurintutkimuksen alaa edustavassa lehdessä Social Text parodiajulkaisun, jonka tarkoitus oli paljastaa, että oli mahdollista kirjoittaa täysin järjetön artikkeli ja saada se julkaistuksi, kunhan vain käytti riittävän samanlaista sanastoa ja kieliasua kuin lehti yleensä käytti. Myöhemmin Sokal julkaisi yhdessä Jean Bricmont'n kanssa kirjan Fashionable Nonsense, jossa he kritisoivat postmodernismin lisäksi myös konstruktionistista tieteentutkimusta. Muita arvostelijoita ovat olleet muun muassa filosofi Paul Boghossian kirjassa Fear of Knowledge ja psykologi Bradley Franks kirjassaan Culture and Cognition: Evolutionary Perspectives, sekä niin sanotun Santa Barbaran koulukunnan evoluutiopsykologit John Tooby ja Leda Cosmides kirjassaan The Adapted Mind. Sosiaalinen konstruktionismi tieteentutkimuksessa voidaan ymmärtää myös hyvin jyrkäksi kannaksi, jossa ei väitetä vain tieteellisen tiedon, vaan myös tieteellisten tosiasioiden olevan sosiaalisesti rakentuneita. Kaikki tieteelliset tosiasiat olisivat tällöin yhteiskunnallisten olosuhteiden määräämiä ja koko todellisuus sellaisena kuin tiede sen kuvaa olisi sosiaalisesti rakentunut. Panu Raatikainen: Ihmistieteet ja filosofia, Gaudeamus, Helsinki, 2004, s. 56-64. Äärimmäinen versio jyrkästä konstruktionismista olisi universaali sosiaalinen konstruktionismi. Ian Hackingin mukaan on hyvin vaikea löytää yhtään universaalia konstruktionistia, joka väittäisi aivan kaiken olevan sosiaalisesti rakentunutta. Julkisessa keskustelussa sosiaalinen konstruktionismi samaistetaan joskus jyrkkään konstruktionismiin tieteentutkimuksessa tai jopa universaaliin sosiaaliseen konstruktionismiin. Valtaosa konstruktionistisista tutkimuksista ei kuitenkaan ota mitään kantaa kysymyksiin tieteellisen tiedon tai tieteellisten tosiasioiden rakentumisesta. Joskus konstruktionistiset tutkimukset ymmärretään väitteeksi, ettei rakentunut asia ole todella olemassa. Hacking huomauttaa että rakentuneet asiat, esimerkiksi talot, ovat olemassa. Konstruktionistisissa tutkimuksissa pyritään yleensä muuttamaan vallitsevaa käsitystä tutkittavan asian luonteesta, ei väittämään sitä olemattomaksi. == Katso myös == * Cynical Theories * Etnometodologia * Konstruktiivinen realismi * Luonto vastaan kasvatus == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * * * == Aiheesta muualla == * Koskensilta, Risto: Mitä järkeä sosiaalisessa konstruktionismissa on? Paatos 1/2010. * * * Boghnossian, Paul: What is Social Constructionism? (PDF) Luokka:Sosiaalipsykologia Luokka:Sosiologia Luokka:Tietoteoria Luokka:Kriittinen teoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit