EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rainer Erlund

Rainer Vilhelm Erlund (12. huhtikuuta 1940 Bromarv – 16. huhtikuuta 2000 Bromarv) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän työskenteli Hufvudstadsbladetissa, Västra Nylandissa ja Hangötidningenissä ennen siirtymistään vapaaksi toimittajaksi vuonna 1992. Erlund valittiin RKP:n kansanedustajaksi vuonna 1999. == Tuomio == Erlund nousi julkisuuteen, kun paljastui hänen ahdistelleen erästä hankolaista 15-vuotiasta tyttöä puhelimitse. Raaseporin käräjäoikeus hylkäsi syyskuussa 1999 alkuperäisen syytteen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä ja tuomitsi Erlundin 45 päiväsakkoon kotirauhan rikkomisesta. Lisäksi Erlund määrättiin maksamaan tytölle vahingonkorvausta. Tapauksen kaikki osapuolet valittivat Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus katsoi maaliskuussa 2000 Erlundin syyllistyneen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yritykseen ja korotti rangaistuksen 45 päiväksi ehdollista vankeutta sekä muutti vahingonkorvauksen määrän 73 000 markaksi. Erlundilla oli aikaisempi tuomio lapsen vapaudenriiston yrityksestä vuodelta 1983. Erlundia painostettiin eroamaan eduskunnasta, mutta hän ei suostunut eroamaan. Hän kuitenkin erosi elokuussa 1999 ruotsalaisesta eduskuntaryhmästä ja muodosti oman eduskuntaryhmänsä, ryhmä Erlundin. Hänet erotettiin Hangon ruotsalaisen kansanpuolueen valtuustoryhmästä syyskuussa 1999. Erlund hukkui 16. huhtikuuta 2000 veneilyonnettomuudessa ennen kuin tuomio ehti lainvoimaiseksi. Omaiset valittivat toukokuussa korkeimpaan oikeuteen siitä, että Erlundille Helsingin hovioikeudessa tuomitut 73 000 markan oikeudenkäyntikulut ja vahingonkorvaukset jäivät perikunnan maksettaviksi, mutta valituslupaa ei asiassa myönnetty. Valitus koski maksuperusteita, mutta myös kysymys syyllisyydestä otettiin esille. Koska korkein oikeus ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen, hovioikeuden tuomio jäi syyksilukemisen ja vahingonkorvausten osalta pysyväksi. Erlundin hovioikeudessa saama rangaistus sen sijaan raukesi hänen kuolemaansa. ==Julkaisut== * *Ett sekel med Hangö frivilliga brandkår 1880-1980, Hangö frivilliga brandkår, 1980 *Krigsinvalidernas brödraförbunds Hangö-avdelning r.f. 50 år 1945-1995, [Krigsinvalidernas brödraförbunds Hangö avdelning], 1995 ISBN 952-90-6489-6 == Lähteet == * *Rainer Erlund sai sakkotuomion kotirauhan häiritsemisestä, Helsingin Sanomat 17.9.1999 *Hovioikeus kovensi Rainer Erlundin rangaistusta, Helsingin Sanomat 1.4.2000 *Rainer Erlund kuoli hukkumalla, Helsingin Sanomat 19.4.2000 === Viitteet === Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Hangon kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Svensk Ungdomin puheenjohtajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Seksuaalirikoksista tuomitut henkilöt Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Hasse Walli

Hannes Mikael Waldemar ”Hasse” Walli (s. 10. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen rockia, bluesia ja maailmanmusiikkia esittävä kitaristi, joka aloitti muusikonuransa The Islandersin ja Jormasin jäsenenä 1960-luvun puolivälissä, aluksi rumpalina. Hän nousi maineeseen Blues Section -yhtyeen kitaristina vuonna 1967. Walli oli katsomassa Jimi Hendrixin Kulttuuritalon- konserttia vuonna 1967. 1975 Walli oli Harri Saksalan, Jukka Linkolan, Antti Hytin ja Tero Saarikosken mukana Manifest-nimisessä kokoonpanossa, joka julkaisi singlenä Saksalan suomennoksen Hendrixin "Fire"-kappaleesta nimellä "Puita Kaminaan" (LRS-2083). B-puolella oli Linkolan säveltämä ja Saksalan sanoittama "Tie". Walli kuului maailmanmusiikkia eri tyyleihin yhdistelleen Piirpauke-yhtyeen perustajajäseniin. Walli on kertonut Bob Marleyn Tukholman- konsertin 1977 sekä oman Kuubassa festivaaleilla käymisensä vuonna 1978 vaikuttaneen maailmanmusiikki-innostukseensa, mutta että lopullisen vaikutuksen tekivät Sakari Kukon Senegalista vuonna 1979 tuomat äänitteet. Vuonna 1980 Walli oli mukana tekemässä nimellä Olavi Hämy ja Planets reggae- singleä "Raha/Kanuuna." Ensimmäisellä soololevyllään vuonna 1981 laulusolisteina olivat Tuomari Nurmio, Mara Halme ja Jim Pembroke ja seuraavalla vuonna 1982 Marie-Alphonse Liwata. Seuraavat kolme levyä tehtiin Afro Line -nimellä ja lähinnä suomalaisilla muusikoilla. Walli on asunut pitkiä aikoja Senegalissa ja työskennellyt sikäläisten muusikoiden kanssa. Asamaan-nimellä julkaistiin mbalax-musiikkia kaksi levyä. Vuoden 2000 Kevyet kengät -albumilla Walli lauloi myös itse. Wallin kanssa yhteistyötä on tehnyt brittiläinen kitaristi-laulaja Steve Webb. Walli on esiintynyt myös Power Trio -yhtyeen kanssa. Hasse Wallin pikkuvelipuoli Petri Walli tunnettiin Kingston Wall -yhtyeestä. Heidän isänsä oli kapellimestari ja pianisti Aarno Walli. == Diskografia == * Hasse Walli (1981) * Sounds Afro! (1982) * Hasse Walli's Afro Line: Viva Africa! (1983) * Hasse Walli, Hassan Bah & Afro Line: Dakar Nights (1984) * Hasse Walli, Hassan Bah & Afro Line: Close to the Line (1987) * Hasse Walli & Asamaan: Modern Mbalax (1989) * Hasse Walli & Asamaan: African Sky (1991) * Hasse Walli & Asamaan: Teranga (1993) * Kevyet Kengät (2000) * Hasse Walli & Steve Webb: Winners (2002) * Hasse Walli & Steve Webb: Sweet Nina (2005) == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Hasse Walli All Stars 1981 * Ylen Elävä arkisto: Hasse Walli & Zeus: Four Years (live 1972, kappaletta ei ole levytetty) * Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:1960-luvun rockyhtyeet ja -artistit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jeremiah Clarke

Jeremiah Clarke (1674 – 16. heinäkuuta 1707) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten kosketinsoitinkappaleestaan Trumpet Voluntarysta. Clarke syntyi luultavasti Lontoossa. Hän oli John Blowin oppilas. Clarkesta tuli myöhemmin urkuri Chapel Royalissa. Hän teki itsemurhan vuonna 1707. Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1674 syntyneet Luokka:Vuonna 1707 kuolleet
Varisto (Vantaa)

Varisto () on Vantaan Myyrmäen suuralueeseen kuuluva runsaan 2 200 asukkaan kaupunginosa. Se sijaitsee Kehä III:n ja Vihdintien risteyksen kaakkoispuolella. Variston naapurikaupunginosina ovat Martinlaakso idässä, Myyrmäki kaakossa, Vapaala Luhtitien toisella puolella etelässä ja Hämeenkylä Vihdintien takana lännessä. Kehä III:n pohjoispuolella sijaitsee Petikko yritys- ja virkistysalueineen. Variston yritysalue Kehä III:n eteläpuolella on liike- ja teollisuusaluetta, jonne ovat sijoittuneet esimerkiksi Kauppakeskus Viisari suurine huone­kalu­myymälöineen sekä Fur Center, jossa järjestetään turkishuutokauppoja. Alueella sijaitsee myös metsäisempi Raappavuori vesitorneineen. Kaakossa ulkoilualue jatkuu saumattomasti Myyrmäen urheilupuiston suuntaan. Eteläisessä Varistossa on omakotitalo- ja rivitaloasutusta, kaksi päiväkotia ja yhtenäiskoulu. Myös Pellaksen alue Myyrmäen vesitornin eteläpuolella kuuluu Varistoon. Varistossa sijaitsee myös Varistonniityt-niminen puistoalue, jota kutsutaan myös nimellä Ankkalampi. Ankkalampi on yleinen koiranulkoilutusalue ja kesäiltojen viettopaikka. Varistossa järjestettiin asuntomessut 1977. Osa messualueen taloista on purettu ja paikalle tullaan rakentamaan uusia asuinrakennuksia. ==Variston palveluja== * Hämeenkylän koulu (peruskoulun 1.–9. luokat) * K-Supermarket Herkkupähkinä (lakkautettu marraskuussa 2024) * Kauppakeskus Viisari * Neste -huoltoasema, jonka yhteydessä pikaruokaravintoloita * Varistonniityn ja Luhtituvan päiväkodit * Attendon vanhainkoti * Cityvarasto ja Pelican pienvarastoyritykset * Tokmanni * Puuilo Busseja Varistosta kulkee Helsinkiin, Myyrmäkeen, Kalajärvelle, Perusmäkeen, Aviapolikseen ja Kaivokselaan (palvelulinja). Martinkyläntieltä pääsee myös Leppävaaraan ja Vantaankosken asemalle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Variston tennis * Hämeenkylän koulu * Variston Neste K * K-Supermarket Herkkupähkinä *
Petikko

Petikko on kaupunginosa Vantaalla, Kehä III:n pohjoispuolella ja Vihdintien itäpuolella. Lännessä kaupunginosa rajoittuu Espooseen. Petikon naapurikaupunginosia ovat Varisto etelässä, Askisto lännessä, Keimola ja Vestra pohjoisessa sekä Myllymäki idässä. Petikko kuuluu Myyrmäen suuralueeseen. Kaupunginosa tunnetaan eteläosan tiiviistä teollisuus- ja kauppa-alueestaan, Petikon yritysalueesta, jonka alkuna on ollut 1950-luvulla perustettu ja sittemmin purettu, Tukon omistama pohjoismaiden suurin Hämeenkylän tiilitehdasKalevi Alarto: Hämeenkylän kartano Helsingin pitäjä- vuosikirja 1974–1975, Helsinki.fi (Internet Archive). Viitattu 14.10.2020.. Petikon teollisuusalueen asemakaava on 1970-luvulta. Vuonna 2001 Petikko työllisti noin 1 800 henkeä. Suurin osa Petikosta on kuitenkin on rakentamatonta virkistysaluetta, peltoja ja metsiä. Alueelle suunniteltiin 1980-luvulla jopa 4 400 asukkaan pientaloasutusta, mutta kumpuilevaa maastoa pidettiin hankalana rakentaa. Petikossa sijaitsee Pitkäsuon täyttömäki,Vantaan yleinen täyttömäki, Vantaan kaupunki jonne on otettu vastaan ylijäämämaita vuodesta 1988 alkaen. Täytön loputtua, kun mäen laajuus on 13 miljoonaa kuutiometriä ja korkeus meren pinnasta 122 metriä, mäki maisemoidaan virkistyskäyttöön. Pinta-alaltaan laajaan Petikon kaupunginosaan kuuluu myös Koivurinteen pientaloalue. Petikossa asuu nykyisin vain noin 300 henkeä (2010), mutta asukasluku tulee kasvamaan Koivurinteen asemakaavan myötä. Kaupunginosaan on muuttanut viimeisen vuosikymmenen aikana erityisesti lapsiperheitä. Tulevaisuudessa lisää asutusta on tulossa myös Friimetsään. Petikossa on lukuisia kasvistollisesti ja eläimistöltään arvokkaita alueita. Näistä osa on suojeltu ja osa niistä luetaan Natura 2000-ohjelmaan. Suojelualueisiin kuuluvat esimerkiksi Pyymosan lehto, Pyymosan korpi, Gamla Soltorpin alue, Toivonrinne ja Frimetsän pähkinäpensaslehto. Petikko west.jpg|Petikon myymäläaluetta Kehä III:n sillalta länteen. Pyymosa pitkasuo.jpg|Rauhoitettua metsää Pyymosantien toisella puolella vastapäätä Pitkäsuon täyttömäkeä. == Myymälöitä ja palveluja== Entisiä ja nykyisiä yrityksiä: * A-Katsastus * Touring Cars Helsinki * ABC-huoltoasema, jonka yhteydessä Hesburger * Akvaariolinna * Alko (1991–?) * Auto Bassadone (aiemmin Autoverkkokauppa.fi) * Baiks Petikko * Eurokangas * Jussi-Keittiöt (1991–?) * Jysk * Kamux * Keittiö.net (Kitchen Store Finland Oy) * Kilomuovi (1990-luku) * Lastenvaunumyymälä * Lundia * Masku * Mondo Sisustus * Mopo Sport * Musti ja Mirri * Petikon Nixi-Keittiöt * Pukkila * RTV-Yhtymä * Stark * Suomen Sänkytukku (konkurssi 2019) * Tasokaluste (1980- ja 1990-luku) * Tokmanni SuperCenter * Tukkuparti Oy:n pääkonttori (Carrols, Snacky, Pizza Hut) 1991– * Turun Uunisepät Oy * Unikulma == Lähteet == *
Veromies

Veromies () on Vantaan kaupunginosa Helsinki-Vantaan lentoaseman eteläpuolella, Tuusulanväylän länsipuolella. Etelässä Veromies rajoittuu Pakkalan alueeseen, rajana on Kehä III. Lentoasemantien länsipuolelle on käytössä nimi Virkamies (). Veromiehen kaupunginosaa on rakennettu 1950-luvulta lähtien erityisesti työpaikka- ja varastoalueena. Alueelta löytyy pienteollisuutta, logistiikkatoimintoja, liike- ja toimistotiloja ja useita hotelleja. Työpaikkoja on jo yli 9 100 (2013 lopussa). Kaupunginosan työpaikoista miltei 40 prosenttia on kaupan alalla. == Asuinalueena == Asuinrakennukset sijoittuvat toistaiseksi kaupunginosan keskivaiheille lähinnä Pyhtäänkorvenkujan ja Pyhtäänkorventien pohjoispuolelle. Täällä on myös Alvar Aallon suunnittelema 20 asunnon eli kahden Pyttbergetin etelärinnettä kohoavan rivitalon ja näiden väliin jäävän sauna-pesutuparakennuksen muodostama Aerola, Aero Oy:n korjaamohenkilökunnalle suunniteltu ja 1953–1955 rakennettu suojeltu rakennuskokonaisuus. Lähistön muut rakennukset ovat kerrostaloja, joista runsas puolet on rakennettu 2010-luvun alussa. Kaupunginosan asuntojen keskikoko on 55 neliötä, mikä on Vantaan alhaisin lukema. Tämä heijastuu myös alueen ruokakunnissa, joista hieman yli puolet on yhden hengen talouksia. Väestöstä joka neljäs on ulkomaan kansalaisia (2015). Alueen väkiluvun ennakoidaan nousevan noin runsaaseen 1 500 henkeen vuonna 2025. Alueelle rakennetaan lisää asuntoja ja työpaikkoja tarjoavia tiloja. Elinkeinorakenteen ennakoidaan monipuolistuvan. 52 hehtaarin kokoinen Muuran asuinalue, joka ottaa vaikutteita Kartanonkoskesta, on yksi Veromiehen merkittävimmistä hankkeista. == Oppilaitokset ja nähtävyydet == Koulutusta alueella antavat Finnair Flight Academy ja Vantaan kaupungin Vantaan ammattiopisto Varian Aviapoliksen toimipiste (Rälssitie 13). Suomen ilmailumuseo sijaitsee kaupunginosassa Karhumäentien varrella. Tiedosto:Suomen ilmailumuseo 20180625.jpg|Suomen ilmailumuseon sisäänkäynti. Tiedosto:Finnair Flight Academy - Veromies - Vantaa - m.jpg|Finnair Flight Academyn rakennuksia Pyhtäänkorventiellä. Tiedosto:Varia1 - Rälssitie 11-13 - Veromies - Vantaa - m.jpg|Vantaan ammattiopisto Varian Aviapoliksen toimipistettä. == Liikenneyhteydet == pienoiskuva|Aviapoliksen rautatieaseman pohjoinen sisäänkäynti. Kehäradan Aviapoliksen rautatieasema palvelee kaupunginosan länsilaidalla, lentoaseman teknisen alueen eteläpuolella ja Tikkurilantien pohjoispuolella. Aseman pohjoisen sisänkäynnin äärellä on myös uusi hotellirakennus. Linja-autoyhteydet ovat varsin kattavat osin lentoaseman läheisyyden vuoksi. == Liikennemelu == Veromiehenkylä (01530 Vantaa) on Itä- Pakilan (00680 Helsinki) jälkeen pääkaupunkiseudun toiseksi meluisin postinumeroalue. Alueesta 89 prosenttia ylittää vuorokausimelulle asetetun 55 desibelin riskirajan. Melu aiheutuu tieliikenteestä. Taustamelu on pienhiukkasten jälkeen toiseksi tärkein ympäristön riski ihmisten terveydelle. == Katso myös == * ANS Finlandin Avia College, viereisessä Lentokentän kaupunginosassa == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Susikoira

Susikoira voi viitata johonkin seuraavista: *puhekielessä usein käytetty nimitys saksanpaimenkoirasta *italialainen koirarotu italiansusikoira *hollantilainen koirarotu saarloosinsusikoira eli saarlooswolfhond *tšekkoslovakialainen koirarotu tšekkoslovakiansusikoira eli československý vlčiak *irlantilainen vinttikoirarotu irlanninsusikoira *koirasusi eli koiran ja suden risteytys *Jack Londonin romaani Valkohammas on suomennettu myös nimellä Susikoira *Susikoira Roi, Jorma Kurvisen kirjoittama kirjasarja. Tähän liittyvät: **Susikoira Roi, vuonna 1976 julkaistu nuortenkirja **Susikoira Roi ja seikkailu saaristossa, vuonna 1977 julkaistu nuortenkirja **Susikoira Roi, vuonna 1987 valmistunut televisiosarja **Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, vuonna 1988 valmistunut televisiosarja **Susikoira Roi, vuonna 2022 valmistunut elokuva.
Euroopan Grand Prix

Euroopan Grand Prix oli Formula 1 -sarjan osakilpailu. Se on Sveitsin GP:n ohella ainoa osakilpailu, jota on ajettu samalla nimellä eri maissa. Kaiken kaikkiaan Euroopan GP:tä on ajettu kuudella eri radalla: Baku (Azerbaidžan), Brands Hatch (Iso-Britannia), Donington (Iso-Britannia), Jerez (Espanja), Nürburgring (Saksa) ja Valencia (Espanja). Viimeinen kausi jolloin Euroopan GP ajettiin Jerezissä oli 1997. Siitä lähtien se ajettiin Nürburgringin radalla, jonka kilpailu sitä ennen tunnettiin Luxemburgin GP:n nimellä. Kaudesta 2008 kauteen 2012 osakilpailu ajettiin Valencian katuradalla. Kaudella 2013 Euroopan Grand Prix’tä ei ajettu, koska Valencian piti alkaa vuorotella Barcelonan kanssa Espanjan GP:n isännyydestä. Taloudellisistä syistä Valenciassa ei kuitenkaan Espanjan GP:tä ajettu. Kaudella 2016 Euroopan GP teki pikavisiitin MM-sarjan ohjelmaan Bakussa. Seuraavalle kaudelle Bakun osakilpailun nimeksi muutettiin Azerbaidžanin Grand Prix. == Euroopan GP:n voittajat == Kausi Kuljettaja Talli Rata Raportti 1983 Nelson Piquet Brabham- BMW Brands Hatch Raportti 1984 Alain Prost McLaren-TAG Nürburgring Raportti 1985 Nigel Mansell Williams-Honda Brands Hatch Raportti 1993 Ayrton Senna McLaren-Ford Donington Raportti 1994 Michael Schumacher Benetton-Ford Jerez Raportti 1995 Michael Schumacher Benetton-Renault Nürburgring Raportti 1996 Jacques Villeneuve Williams-Renault Nürburgring Raportti 1997 Mika Häkkinen McLaren-Mercedes Jerez Raportti 1999 Johnny Herbert Stewart-Ford Nürburgring Raportti 2000 Michael Schumacher Ferrari Nürburgring Raportti 2001 Michael Schumacher Ferrari Nürburgring Raportti 2002 Rubens Barrichello Ferrari Nürburgring Raportti 2003 Ralf Schumacher Williams-BMW Nürburgring Raportti 2004 Michael Schumacher Ferrari Nürburgring Raportti 2005 Fernando Alonso Renault Nürburgring Raportti 2006 Michael Schumacher Ferrari Nürburgring Raportti 2007 Fernando Alonso McLaren-Mercedes Nürburgring Raportti 2008 Felipe Massa Ferrari Valencia Raportti 2009 Rubens Barrichello Brawn-Mercedes Valencia Raportti 2010 Sebastian Vettel Red Bull-Renault Valencia Raportti 2011 Sebastian Vettel Red Bull-Renault Valencia Raportti 2012 Fernando Alonso Ferrari Valencia Raportti 2016 Nico Rosberg Mercedes Baku Raportti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nürburgringin radan kotisivut
Portugalin Grand Prix

Portugalin Grand Prix oli Portugalissa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu. Portugalin Grand Prix oli mukana Formula 1 -sarjassa kolme kertaa 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kilpailu ajettiin Boavistan ja Monsanto Parkin radoilla. Kilpailu ajettiin kausina – Estorilin moottoriradalla. Kausiksi – kilpailu teki paluun Portimãon moottoriradalla. Kilpailussa ovat ajaneet F1-uransa ensimmäiseen voittoon Ayrton Senna (1985) ja David Coulthard (1995). Menestyksekkäimmät kuljettajat Portugalin Grand Prix’ssä ovat Alain Prost ja Nigel Mansell, molemmat ovat onnistuneet voittamaan kilpailun kolme kertaa. Kanadalainen Jacques Villeneuve ajoi voittoon tulokaskaudellaan . Kauden 2020 kilpailun voitti Mercedeksen Lewis Hamilton rikkoen samalla Michael Schumacherin 91 osakilpailuvoiton ennätyksen. == Voittajat == === Formula 1 === Kausi Kuljettaja Valmistaja Rata Raportti 1958 Stirling Moss Vanwall Boavista Raportti 1959 Stirling Moss Cooper-Climax Monsanto Park Raportti 1960 Jack Brabham Cooper-Climax Boavista Raportti 1961 – 1983 Ei järjestetty. Ei järjestetty. Ei järjestetty. Ei järjestetty. 1984 Alain Prost McLaren-TAG Estoril Raportti 1985 Ayrton Senna Lotus-Renault Estoril Raportti 1986 Nigel Mansell Williams-Honda Estoril Raportti 1987 Alain Prost McLaren-TAG Estoril Raportti 1988 Alain Prost McLaren-Honda Estoril Raportti 1989 Gerhard Berger Ferrari Estoril Raportti 1990 Nigel Mansell Ferrari Estoril Raportti 1991 Riccardo Patrese Williams-Renault Estoril Raportti 1992 Nigel Mansell Williams-Renault Estoril Raportti 1993 Michael Schumacher Benetton-Ford Estoril Raportti 1994 Damon Hill Williams-Renault Estoril Raportti 1995 David Coulthard Williams-Renault Estoril Raportti 1996 Jacques Villeneuve Williams-Renault Estoril Raportti 1997 – 2019 Ei järjestetty. Ei järjestetty. Ei järjestetty. Ei järjestetty. Lewis Hamilton Mercedes Portimão Raportti Lewis Hamilton Mercedes Portimão Raportti === Muut luokat === Vuosi Kuljettaja Valmistaja Rata Luokka 1951 Casimiro de Oliveira Ferrari Boavista Urheiluautot 1952 Eugenio Castellotti Ferrari Boavista Urheiluautot 1953 Mané Nogueira Pinto Ferrari Boavista Urheiluautot 1954 José Froilán González Ferrari Monsanto Urheiluautot 1955 Jean Behra Maserati Boavista Urheiluautot 1957 Juan Manuel Fangio Maserati Monsanto Park Urheiluautot 1964 Chris Kerrison Ferrari Cascais Urheiluautot 1965 Rodney Banting Cooper-Ford Cascais Formula 3 1966 Jürg Dubler Brabham-Ford Cascais Formula 3 2009 Nico Hülkenberg ART Grand Prix Portimão GP2 2009 Luca Filippi Super Nova Racing Portimão GP2 == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Kasvunrajoitegeeni

Kasvunrajoitegeeni eli tuumorisuppressorigeeni on geeni, joka ehkäisee monisoluisen eliön solua muuttumasta kasvainsoluksi. Kasvunrajoitegeenin mutaatio tai deleetio lisää kasvaimen synnyn todennäköisyyttä. Kasvunrajoitegeeni on tässä mielessä samanlainen kuin onkogeeni, mutta sen kasvaimia aiheuttavat mutaatiot hävittävät geenin toiminnan (loss-of-function- mutaatio). Kasvunrajoitegeenien tuottamat proteiinit joko rajoittavat solun lisääntymistä tai edesauttavat vaurioituneen solun apoptoosia tai molempia. Kasvunrajoitegeenien mutaatiot liittyvät voimakkaasti syövän syntyyn. == Katso myös == * Onkogeeni * p53-kasvurajoitegeeni Luokka:Molekyylibiologia Luokka:Onkologia
Lehti

Lehti tarkoittaa seuraavia asioita: * lehti, kasvin osa * lehti, säännöllisesti ilmestyvä painojulkaisu. Erilaisia lehtiä ovat muiden muassa: ** sanomalehti ** aikakauslehti * Lehti, satiirinen verkkojulkaisu. == Sukunimenä == * Alexandra Lehti, Lxandra, (s. 1996), suomenruotsalainen laulaja-lauluntekijä * Eero Lehti (s. 1944), suomalainen poliitikko ja yrittäjä * Hanna Lehti-Eklund (s. 1957), suomalainen pohjoismaisten kielten professori * Heikki Lehti (s. 1950), suomalainen estejuoksija * Jarkko Lehti (oik. Väinö Lehtinen, 1938), suomalainen iskelmälaulaja * Juha Lehti (s. 1960), suomalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi * Jukka Lehti (s. 1982), suomalainen lentopalloilija * Markus Lehti (s. 1984), suomalainen jääkiekkomaalivahti * Martti Lehti (1901–1961), suomalainen kirjailija * Matti Lehti (s. 1947), suomalainen yritysjohtaja ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansleri * Olavi Lehti (1914–1993), suomalainen kenraaliluutnantti * Olavi Lehti (1915–2007), suomalainen eversti * Patrik Lehti (s. 1987), suomalainen jääkiekkopuolustaja. * Pekka Lehti (s. 1965), suomalainen basisti, säveltäjä ja tuottaja * Piia Lehti (1973–2017), suomalainen taidegraafikko * Pirjo Lehti (s. 1953), suomalainen iskelmälaulaja * Raimo Lehti (1931–2008), suomalainen matemaatikko ja tähtitieteen historian tuntija * Senja Lehti (1912–1987), suomalainen näyttelijä * Tuomas Pekka Lehti, Tupe., suomalainen rap-artisti. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Naturalis historia

Naturalis historia on Plinius vanhemman ainoa säilynyt teos. Se valmistui vuonna 77, kaksi vuotta ennen Plinius vanhemman kuolemaa. Tekijä omisti sen ystävälleen Titukselle, josta hiukan myöhemmin tuli keisari. Plinius vanhempi kertoo johdannossaan teoksen koostuvan yli 20 000 eri aiheesta, jotka ovat peräisin sadalta eri auktorilta sisältäen hänen omia havaintojaan. Teos onkin tyylillisesti jopa assosioiva kokoelma aiheita, jotka sattuivat kiinnostamaan tekijää. Se sisältää paljon sen ajan tietoa muun muassa eläimistä, kasveista ja maantieteistä. Muita teoksen aiheita ovat muun muassa tähtitiede, meteorologia, lääketiede, antropologia ja maanviljely. Naturalis historia -teoksessa tieteeseen sekoittuu kritiikittömästi aineksia tarinoista ja taikauskosta. Teosta ei ole julkaistu suomeksi. == Sisältö == Teoksesta on säilynyt 37 kirjaa. Säilyneiden kirjojen sisältö. :Kirja I: Esipuhe ja sisältö. :Kirja II: Maailman kuvaus. :Kirjat III–VI: Maantiede ja etnografia. :Kirja VII: Antropologia ja ihmisen fysiologia. :Kirjat VIII–XI: Eläintiede. :Kirjat XII–XXVII: Kasvitiede, maatalous, farmasia. :Kirjat XXVIII–XXXII: Lääketieteellinen eläintiede. :Kirjat XXXIII–XXXVII: Mineralogia. == Aiheesta muualla == * Teos LacusCurtiksessa, 37 kirjaa. * Teos The Latin Libraryssä, kirjat 1–5 * Ensimmäinen englanninkielinen käännös, 1601, kirjat 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10 ja 11 Luokka:Antiikin latinankieliset kirjat Luokka:Ensimmäinen vuosisata
Peyton Place (televisiosarja)

Peyton Place oli saippuaooppera, jota esitettiin ABC-televisiokanavalla Yhdysvalloissa vuosina 1964–1969. Sarja perustui Grace Metaliousin vuonna 1956 kirjoittamaan kirjaan Kaupunki nimeltä Peyton Place ja siitä vuonna 1957 tehtyyn elokuvasovitukseen Peyton Place – vihan tyyssija. Peyton Place kertoi Uudessa-Englannissa sijaitsevan kuvitteellisen pikkukaupungin ihmisten elämästä. Sarjan henkilöt edustivat pääosin yhteiskunnan ns. ylempää keskiluokkaa. Sarjaa tehtiin kaikkiaan 514 jaksoa.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1972, s. 379. Helsinki: Otava, 1971. Sarja esitettiin myös Suomessa televisiossa ensin TV1:ssä muutama jakso vuonna 1965 nimellä Pikkukaupungissa tapahtuu. Se ei silloin vielä saanut tuulta siipiensä alle. Vasta 1960–1970-lukujen vaihteessa MTV:n esittämänä siitä tuli menestyssarja Suomessa. Esimerkiksi 9. huhtikuuta 1969 lähetetty jakso sai 1,7 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 45 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä. Se oli ensimmäinen Suomessa esitetty suosittu yhdysvaltalainen saippuasarja. Pilapiirtäjä Kari Suomalaisen mukaan Peyton Placen suosio oli aikanaan uusi ilmiö suomalaisten arjessa: "Keskiviikkoiltoina keräännyttiin hartaina televisioiden ääreen seuraamaan Peyton Place -sarjaa, kaikkien aikojen suosituinta sarjaohjelmaa. Sen takia siirrettiin vierailuja ja lähdettiin kesken kokouksista. Seuraavana aamuna varsinkin naisväki keskusteli innokkaasti ja asiantuntevasti Peyton Placen mutkikkaiden ihmissuhteiden viimeisistä käänteistä."Kari Suomalainen: Maxi-Kari, s. 228. Helsinki: Otava, 1985. ISBN 951-1-08570-0. Keskeisiä näyttelijöitä sarjassa olivat Mia Farrow (Allison MacKenzie), Ryan O’Neal (Rodney Harrington), Barbara Parkins (Betty Anderson), Dorothy Malone (Constance MacKenzie), Tim O'Connor (Eddie Carson), George Macgready (Martin Peyton) ja Ed Nelson (Tohtori Michael Rossi). == Vastaanotto == Reijo Lehtonen kirjoitti Filmihullu-lehdessä vuonna 1969, että sarja tarjoaa keskiluokkaiselle katsojakunnalle monia mahdollisuuksia samastumiseen. Sen henkilöt edustavat psykologisesti tiettyä ihannetta, jonka rikkominen aiheuttaisi hahmoihin sattumanvaraisuutta ja siten sekoittaisi selkeän tarinan. Tarinan juoni ei ole alku-loppu-rakenteen mukainen vaan päättymätön tapahtumasarja. Vuorosanat ovat kliseemäisiä ja niiden tarkoituksena on vahvistaa kuvan tarjoamaa viestiä. Lehtosen mukaan sarja vie katsojan pois omasta olohuoneesta sellaiseen todellisuuteen, jonka hän voi tunnistaa tavoiteltavaksi todellisuudeksi.Lehtonen, Reijo: Peyton Place jatkuu, Filmihullu 4–5/1969, s. 14–16. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Saippuasarjat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat Luokka:Perhesarjat Luokka:ABC:n televisio-ohjelmat Luokka:1960-luvun televisiosarjat
Tujoni

Tujoni (C10H16O) on orgaaninen yhdiste, jonka leimahduspiste on 64 °C. Se on antiseptinen, väritön, voimakkaan hajuinen neste. Tujoni on ketoni, jolla on kaksi stereoisomeeristä muotoa: α-tujoni (CAS 546-80-5) ja β-tujoni (CAS 471-15-8). Tujoni ei liukene veteen, mutta etanoliin ja dietyylieetteriin kylläkin. Tujonia on muun muassa absintissa, noin 1,8–6 mg/l. Lisäksi sitä käytetään aromiaineena elintarvikkeissa. Sen on aiemmin sanottu aiheuttavan epilepsiaa ja hallusinaatioita, mutta väite on nykyisin kyseenalaistettu. Suurina annoksina tujoni on kuitenkin keskushermostolle myrkyllistä, ja esimerkiksi jotkin paljon tujonia sisältävät pietaryrtin eri kannat aiheuttavat myrkytysoireita. Myrkytysoireita ovat kouristukset, huimaus ja jopa kuolema. Kasveissa tujonia on muun muassa salviassa ja koiruohossa sekä tuijapuissa, joista se on saanut nimensäkin. Koska monia tujonia sisältäviä kasveja käytetään mausteina ja rohdoksina, Euroopan neuvosto on määritellyt suurimman turvallisen tujoniannoksen ja määritellyt erilaisten juomien suurimman sallitun tujonipitoisuuden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Inchem.org: Thujone * Human Metabolome Database (HMDB): (-)-3-Isothujone * Human Metabolome Database (HMDB): (+)-3-Thujone * Human Metabolome Database (HMDB): (-)-3-Thujone * Liber Herbarum II: Luettelo tujonia sisältävistä kasveista * KEGG: Thujone * Absinthe absolved * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Thujone * α-Thujone (the active component of absinthe): γ-Aminobutyric acid type A receptor modulation and metabolic detoxification Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 2000 Apr 11; 97(8): 3826–3831. * Absinthe and γ-aminobutyric acid receptors Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 2000 Apr 25; 97(9): 4417–4418. Luokka:Orgaaniset yhdisteet Luokka:Desinfiointiaineet
Diogenes

Diogenes ( ’Zeus-syntyinen’) on kreikkalainen nimi, joka kuuluu muun muassa seuraaville historiallisille henkilöille: * Diogenes Apollonialainen (n. 460 eaa.), esisokraattinen filosofi * Diogenes Babylonialainen eli Diogenes Seleukeialainen (240–152 eaa.), stoalainen filosofi * Diogenes Foinikialainen (500-luku), uusplatonilainen filosofi * Diogenes Laertios (200-luku), historioitsija * Diogenes Oinoandalainen (100-luku), epikurolainen filosofi * Diogenes Sinopelainen (412–323 eaa.), kyynikkofilosofi, tunnetuin Diogenes * Diogenes Smyrnalainen (300-luku eaa.), protagoralainen filosofi * Diogenes Tarsoslainen (100-luku eaa.), epikurolainen filosofi * Antonios Diogenes (1. vuosisata), kreikkalainen kirjailija * Romanos IV Diogenes (1032–1072), Bysantin keisari 1067–1071
Histoni

Histoni on merkittävin kromatiinissa esiintyvä proteiini, jonka ympärille DNA kiertyy muodostaen nukleosomeja. Histoneita ei esiinny bakteereilla mutta kylläkin joillain arkeilla. Histonin ydin koostuu neljästä eri proteiinista (H2A, H2B, H3, H4), joita on kutakin kaksi, sekä H1-proteiinista. H3 ja H4 proteiinit muodostavat tetrameerin, ja H2A ja H2B muodostavat kaksi identtistä dimeeriä. Histoni on hieman lieriön muotoinen. Sen korkeus on 6 nm ja halkaisija 11 nm. Histonin massa on 132 kilodaltonia Histonien paikka kromosomissa ei ole täysin sattumanvarainen, vaan sitä ohjaavat geenisekvenssi ja kromosomin rakenne. Histonit pysyvät kiinni DNA:ssa myös transkription aikana, paitsi jos transkriptio on erittäin voimakasta. Muut paikat, joissa DNA:ssa ei ole histoneja, ovat rakenteellisesti merkittäviä. Ne voivat olla muun muassa promoottoreita, muita transkription säätelytekijöitä, replikaation aloituspaikkoja tai sentromeerejä. Näissä paikoissa DNA:han kiinnittyneet proteiinit ovat syrjäyttäneet histonit. Histonien asetylointi ja deasetylointi on geenin ekspression säätelytekijä. Deasetylointi liittyy transkription aloituksen estämiseen. ==Katso myös== *Nukleosomi *Kromatiini Luokka:Molekyylibiologia Luokka:Proteiinit
Kauris (tähdistö)

Kauris (latinaksi Capricornus, tarkoittaa sarvellista vuohta) on yksi eläinradan tähdistöistä. Se sijaitsee Vesimiehen, Kotkan, Etelän kalan ja Mikroskoopin tähdistöjen lähellä. Tähtikuvio muistuttaa kolmiota, jonka kulmat muodostavat Giedi (α), Deneb Algedi (δ) ja ω Capricorni. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kauppatori (täsmennyssivu)

Kauppatori-niminen tori on monissa Suomen kaupungeissa, esimerkiksi: *Kauppatori, Helsinki *Kauppatori, Hämeenlinna *Kauppatori, Jyväskylä *Kauppatori, Kajaani *Kauppatori, Kokkola *Kauppatori, Kotka *Kauppatori, Lahti *Kauppatori, Lohja *Kauppatori, Oulu *Kauppatori, Pori *Kauppatori, Rauma *Kauppatori, Rovaniemi *Kauppatori, Savonlinna *Kauppatori, Seinäjoki *Kauppatori, Turku *Kauppatori, Vaasa *Kauppatori, Valkeakoski *Kauppatori, Viipuri. == Katso myös == * Kauppatori
Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha

Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha voi viitata jompaan kumpaan Luonnontieteellisen keskusmuseon hallinnoimaan kasvitieteelliseen puutarhaan: * Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha, Kluuvin kaupunginosassa Helsingin keskustassa * Kumpulan kasvitieteellinen puutarha, Kumpulan kaupunginosassa pohjoisessa kantakaupungissa == Katso myös == * Helsingin yliopisto * Kasvimuseo
Italian tasavallan presidentti

Italian tasavallan presidentti () on Italian valtionpäämies. Presidentin valtaoikeuksiin kuuluvat pääministerin ja elinikäisten senaattorien nimitysoikeus, parlamentin hajotusoikeus ja mahdollisuus palauttaa perustuslakia mahdollisesti rikkovat lait takaisin parlamenttiin. Presidentin toimikausi on seitsemän vuotta, eikä kausien määrää ole rajattu. Päästäkseen Italian presidentiksi ehdokkaan pitää olla Italian kansalainen, vähintään 50 vuoden ikäinen ja nauttia täysiä poliittisia ja kansalaisoikeuksia. Italian presidentin vaalin suorittaa Italian parlamentin molempien kamarien yhteisistunto, johon myös Italian alueet lähettävät 58 edustajaa. Kukin saa lähettää kolme edustajaa paitsi Aostan laakso, joka lähettää vain yhden edustajan. Presidentiksi valitsemiseksi ehdokkaan pitää saada kahden kolmasosan määräenemmistö. Mikäli määräenemmistöä ei saada kolmen äänestyskierroksen aikana, riittää sen jälkeen yksinkertainen enemmistö. Aikaisemmin presidentin virassa toimineita henkilöitä kutsutaan tasavallan emerituspresidenteiksi (Presidente emerito della Repubblica) ja he ovat presidenttikautensa jälkeen Italian senaatin elinikäisiä jäseniä (senatori a diritto e a vita). Presidentin ollessa estyneenä tai kun presidentin viralla ei ole haltijaa, tehtäviä hoitaa Italian senaatin puheenjohtaja presidentin sijaisena (Presidente supplente della Repubblica). 31\. tammikuuta 2015 Italian uudeksi presidentiksi valittiin Sergio Mattarella. Häntä ennen Italian presidenttinä toimi Giorgio Napolitano vuosina 2006–2015. ==Katso myös== *Luettelo Italian presidenteistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Freeganismi

Freeganismi on elämäntapa, jossa pyritään minimoimaan luonnonvarojen kulutus ja tukemaan mahdollisimman vähän kapitalismin periaatteiden mukaan toimivaa yhteiskuntaa. Freeganismin harjoittajien eli freeganien mukaan monimutkaiset tuotantoketjut ja yritysten voitontavoittelu aiheuttavat sen, että kaikki tuotanto perustuu hyväksikäyttöön ja riistoon - joko työntekijöiden, eläinten tai ympäristön. Siksi freeganit pyrkivät parhaansa mukaan pidättäytymään kaikesta tällaisia tuotantotapoja tukevasta kulutuksesta. Freeganit korostavat yhteistyötä, yhteisön huolenpitoa ja anteliaisuutta materialismin, kilpailun ja voitontavoittelun sijaan. Sana freegan on muodostettu englannin sanoista "free" (vapaa tai ilmainen) ja "vegan" (vegaani). Freeganien mukaan edes veganismi ei estä ympäristön tai ihmisten hyväksikäyttöä. Elintarvikkeen vegaanisuus ei takaa esimerkiksi sitä, että sen tuotannossa ja kuljetuksessa ei ole kulutettu suurta määrää öljyä, että työntekijöiden palkka ja työolosuhteet ovat olleet riittävän hyvät tai että viljelyssä ei ole käytetty hyönteismyrkkyjä tai kaadettu sademetsiä. Freeganismissa ei ole veganismin tapaan ehdottomia sääntöjä tai kieltoja, vaan kyseessä on paremminkin filosofia, aate, yhteisö tai kulttuuri. Freeganit tunnustavatkin sen, että aatteen noudattaminen kaiken aikaa kaikilla mahdollisilla tavoilla on mahdotonta. Monet freeganit ovat anarkisteja ja kannattavat liberaalin kommunismin ajatuksia vapaaehtoisesta yhteistyöstä ja keskinäisestä avusta. == Freeganien elämäntapa == Freeganit pyrkivät täysin välttämään tavaroiden ostamisen kaupasta. Käytännössä useimmat elävät muiden ihmisten poisheittämillä jätteillä. Monet freeganit etsivät ilmaista ruokaa kauppojen tai ravintoloiden jäteastioista eli dyykkaavat ateriansa. Näin he eivät tue sellaista elintarviketuotantoa, joka tuhlaa luonnonvaroja, loukkaa eläinten oikeuksia tai kohtelee työntekijöitä epäoikeudenmukaisesti. Samalla he estävät syötäväksi kelpaavan ruoan joutumisen kaatopaikoille ja joskus ruokkivat ihmisiä tai eläimiä, jotka muuten ehkä näkisivät nälkää. Muita tapoja ovat ruoan viljely itse tai tavaran vaihtaminen. Freeganien ideologiaan sopivat myös esimerkiksi kierrätys, aurinkoenergian käyttö ja veden säästäminen. Jotkut freeganit syövät lihaa ja muita eläinkunnan tuotteita, jos ne muussa tapauksessa menisivät hukkaan, toiset ovat tiukasti vegaaneja. Edellisten mukaan jätteiksi joutuvien lihatuotteiden käyttäminen ei lisää niiden kysyntää eikä siksi tue eläinten riistoa ja teurastusta, vaan vähentää jätettä kaatopaikoilta. == Aiheesta muualla == * freegan.info * Vegaia 1/2001: Freeganismi - roskaruoalla kulutusta vastaan (pdf) Luokka:Ympäristönsuojelu
Nefertiti

Nefertiti, myöhemmin Neferneferuaten-Nefertiti (1300-luku eaaKyllikki Laakso: Historia s. 518, Pikku jättiläinen, WSOY 1986, ISBN 951-0-12416-8) oli Egyptin kuningatar, faarao Amenhotep IV:n (Amenofis IV:n) myöhemmin Akhenatenin (Ekhnatonin) päävaimo ja faarao Tutankhamonin anoppi. Nefertitin tiedetään olleen kuulu kauneudestaan.Kyllikki Laakso: Historia s. 519, Pikku jättiläinen, WSOY 1986, ISBN 951-0-12416-8 Hänen nimensä tarkoittaa "kauneus on saapunut". Nimi Neferneferuaten-Nefertiti hieroglyfein: <-X1:N35:N5-M17-F35-F35-F35-F35-M18-X1:Z4-B1-> Hiukan ennen Akhenatenin hallituskauden loppua Neferneferuaten-Nefertiti "katoaa" ja hänen tilalleen ilmestyy Ankhkheperura-Neferneferuaten nimellä tunnettu sijaishallitsija. Nimien samankaltaisuus viittaa siihen, että Nefertiti muutti nimensä siirtyessään kuningattaresta sijaishallitsijaksi. Akhenatenin kuoltua Ankhkheperura-Neferneferuaten muutti nimensä Ankhkheperura-Smenkaraksi, (myös Semenekhkare) kun hänestä tuli Akhenatenin seuraaja. Nefertiti ja Smenkara ovat siis mahdollisesti sama henkilö. Koska Nefertitillä oli vaalea iho ja sirot piirteet, jotkut egyptologit ovat arvelleet, että hän voisi olla vierasmaalaista syntyperää. Nimi on joillekin tutkijoille riittänyt todisteeksi vierasmaalaisuudesta. Useimmat egyptologit eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä. == Muumio == Brittiläinen egyptologi Joann Fletcher uskoo löytäneensä ja tunnistaneensa Nefertitin muumion, mutta hänen teoriansa on kohdannut laajaa vastustusta. Ennen Fletcherin tutkimuksia Egyptin museoviraston johtaja Zahi Hawass röntgenkuvasi yhdessä Kent Weeksin kanssa kyseistä muumiota, ja he totesivat sen olevan noin 16-vuotiaana kuollut tyttö, kun taas Nefertitin olisi pitänyt olla yli 30-vuotias. Useat egyptologit pitävät Fletcherin tutkimuksia epätieteellisinä, ja yleisesti katsotaan, ettei Nefertitin muumiota ole vielä löydetty. == Veistos == Nefertitistä valmistunut veistos, rintakuva, on sijoitettuna Berliinin Museosaarelle egyptiläisen taiteen kokoelmaan Neues Museumiin. Veistos on muinaisen Egyptin taiteen tunnetuimpia teoksia. Rintakuvan on luultavasti veistänyt kuvanveistäjä Thutmosis, jonka työpajasta veistos löytyi. Veistoksen löysi vuonna 1912 egyptologi Ludwig Borchardt. Egypti on esittänyt Saksalle virallisen palauttamisvaatimuksen. Egyptin mukaan veistos vietiin maasta vuonna 1912 väärennetyillä asiakirjoilla. Kuva:Nefertiti bust2.jpg|Nefertitin veistos Kuva:Nefertiti bust (front).jpg|Veistos edestä Kuva:Nefertiti bust (right).jpg|Veistos sivulta Kuva:Nefertiti bust (back).jpg|Veistos takaa == Lähteet == * Kyllikki Laakso: Historia s. 518, Pikku jättiläinen, WSOY 1986, ISBN 951-0-12416-8 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Egyptin kuningattaret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Koivuhaka

Koivuhaka () on kaupunginosa Vantaan keskiosissa. Kaupunginosan rajana on etelässä Kehä III ja Keravanjoki, lännessä Tuusulanväylä ja pohjoisessa Läntinen Valkoisenlähteentie. Asukkaita alueella on yli 2 600, ja väestö on kasvanut etenkin 2010-luvulla. == Historia == Koivuhaan alue on tasaista Keravanjoen ja Kylmäojan purolaaksoa, jonka varrella on viljelty maata vuosisatojen ajan, ainakin 1600-luvulta lähtien. Keravanjoen lähistöstä on löydetty merkkejä keskiaikaisesta asutuksesta. Historiallinen Kuninkaantie kulkee alueen eteläosissa nykyisin nimellä Kuriiritie. Alueella sijaitsee vanha Johansin maatila (nykyisin Vantaan kaupungin hallinnassa, Velmu ry:n käytössä) ja 1940–1960-luvun omakotitaloja. == Ympäristö == Alueen pohjoisosassa Kylmäojan purolaaksossa sijaitsee Koivuhaan arboretumina tunnettu puulajipuisto, jossa oli vuonna 2005 jo noin 170 puuvartista lajia. Arboretum on osa joskus Ystävyyden puistonakin tunnettua osaa laajemmasta Tikkurilan keskuspuistosta. Koivuhaan luoteislaidalla Kylmäojan varrella kulkee ulkoilureittejä, joilta on yhteys idemmäs Tikkurilan urheilupuistoon. Kaupunginosana modernista teollisesta arkkitehtuurista mainittakoon entinen Ristin Voitto -kirjapainon rakennus vuodelta 1968. Koivuhaan länsiosassa on yrityksiä, muun muassa auto- ja tukkukauppoja. Kaupunginosassa on yritystoiminnan seurauksena runsaasti työpaikkoja (noin 4 300), joista yli 40 prosenttia kaupan alalla. Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyyden vuoksi läntisiä yritysalueita markkinoidaan myös Aviapolis-brändin avulla. Pientaloalueen keskellä, Meiramitien varrella on Jehovan todistajien Suomen toimintakeskus ja valtakunnansali sekä seurakunnan asuntoja. Meriamitiellä on myös Viherpajan puutarhamyymälä, jossa on nähtävyytenäkin tunnettu japanilainen puutarha. Aviapolis-brändi Koivuhaka.jpg|Koivuhaan länsiosia markkinoidaan Aviapolis-brändillä. Vantaa, Finland - panoramio (124).jpg|Kylmäoja erottaa Koivuhaan Viertolasta. Headquarters of Vantaan Energia in Koivuhaka, Vantaa, Finland, 2021 September.jpg|Vantaan Energian pääkonttori. Apartment buildings from the 2010s by Nukenkaulus street in Koivuhaka, Vantaa, Finland, 2022 July.jpg|2010-luvulla rakennettuja asuintaloja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Intiankumina

Intiankumina (ajowan) (Trachyspermum ammi) on kuminan sukuinen kasvi, jonka siemeniä käytetään intialaisessa ruuassa mausteena, erityisen paljon papu- ja linssiresepteissä.Plants for a future Roomalaiset tunsivat kasvin kuminan variaationa, ja he kutsuivat sitä nimellä ammi. Se on voinut olla myös sama kasvi, jota kutsuttiin etiopiankuminaksi. Ajowan on hyvin paljon persiljan näköinen. Nykyään kasvia viljellään myös siitä saatavan terveysvaikutteisen öljynsä vuoksi Pakistanissa, Egyptissä, Afganistanissa ja Iranissa. Kasvilla on harsomaiset valkoiset kukat ja tilliä muistuttava lehdistö.Exotic Garden == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Intiankumina (Trachyspermum ammi) *Flora of China: Trachyspermum ammi *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Trachyspermum ammi *Gernot Katzer's spice pages: Ajwain (Trachyspermum copticum) Luokka:Sarjakukkaiskasvit Luokka:Maustekasvit
Fermi

Fermi voi tarkoittaa seuraavia: * Enrico Fermi (1901–1954), italialais- yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja * (10−15 m). Fermiin liittyy myös seuraava: * Fermin–Diracin statistiikka, jakaumalaki, joka osoittaa samanlaatuisten fermionien energiatilojen jakauman * Fermin paradoksi, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi * Fermilab, yhdysvaltalainen hiukkaslaboratorio lähellä Chicagoa * Fermi, Nvidian mikroarkkitehtuuri
Sinatra

Sinatra voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Frank Sinatra (1915–1998), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä *Nancy Sinatra (s. 1940), yhdysvaltalainen laulaja *Sinatra, yhdysvaltalainen television minisarja vuodelta 1992 *7934 Sinatra, asteroidi *Sinatran oppi, nimitys Neuvostoliiton vuonna 1989 omaksumalle ulkopoliittiselle doktriinille
Kujala

Kujala on Lahden kaupunginosa. Maaseutuvaltainen Kujala sijaitsee Tampereelta Lahden kautta Kouvolaan johtavan valtatie 12:n eteläpuolella ja Helsingistä Lahden kautta Jyväskylään johtavan E75:n itäpuolella. Kujalan nimen synnystä ei ole varmaa tietoa, mutta koulutilan pohjoispuolella on tie, jota on kutsuttu Koivukujaksi ja jolta moottoriliikenne on lopetettu. 2022 on havaittu, että alueen maaperässä on kasvinsuojelumyrkkyjen jäämiä ja metallijäämiä, mitkä ovat johtuneet maatalousoppilaitostoiminnasta. https://www.ess.fi/paikalliset/4442212 ==Kujalan maatalousoppilaitos== Kujalassa oli toiminut 1927 Itä-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu, josta tuli Kujalan maatalousoppilaitos ja joka oli toiminut maakunnallisena maatalousoppilaitoksena. Sille perustettiin rinnakkaiseksi Päijät-Hämeen maatalousoppilaitos Asikkalaan ja Lahden maatalousoppilaitoksen toiminta päättyi. Entisen Kujalan maatalousoppilaitoksen tiloissa toimii muun muassa hevostalleja, maneesi, ympäristöprojekteja sekä työllisyyskursseja. ==Kujalan logistiikkakeskus== Alueelle on kaavoitettu Kujalan logistiikkakeskus.Kujala - Logistiikkakeskus - Lahden kaupunki Alkuvaiheen jälkeen sinne ovat sijoittuneet Vihanneskolmio Oy, Posti ja Lehtimäen liikenne. Rautatieyhteyttä ei käytä mikään sijoittuneista yrityksistä Kujalasta käsin. ==Korvenranta, Linnainen ja Ämmälä== Kujalan kaupunginosaan kuuluu useita kyliä, kuten Korvenranta, Nastolan rajalla Linnainen sekä etelässä Ämmälä. Kujalasta Ämmälään johtavan tien varrella on Pipon moottorirata, jossa ajetaan mm. mikroautoilla. Linnaisissa on 201 hehtaarin laajuinen Linnaistensuon luonnonsuojelualue, joka koostuu lehtometsästä ja suosta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Vellamo: Kujala *Kuva Pipon mikroautoradasta Luokka:Lahden kaupunginosat
Pax Romana

pienoiskuva|Ara Pacis, keisari Augustukselle pystytetty rauhanalttari. Pax Romana (suom. ’roomalainen rauha’) oli suhteellisen rauhan ja vakauden ajanjakso Rooman valtakunnan historiassa. Se alkoi keisari Augustuksen kaudesta 27 eaa. – 14 jaa. ja kesti noin 200 vuotta vuoteen 180 jaa. kun keisari Marcus Aurelius kuoli. Keisari Augustus ja hänen seuraajansa halusivat taata lain, järjestyksen ja turvallisuuden valtakunnassaan. Sen saavuttamiseksi keisarit erottivat Rooman muusta maailmasta ja puolustivat sen rajoja. Toisinaan he myös laajensivat valtakuntaa sotilaallisesti. Laajentuva Rooma kärsi jatkuvasti mellakoista, kapinoista ja kansannousuista. Kun Rooman senaatti oli myöntänyt keisari Augustukselle lähes rajattoman vallan, keisari onnistui rauhoittamaan levottoman valtakuntansa. Augustus toi politiikkaan ja kauppaan rauhan ja turvallisuuden, jota kansalaiset olivat kauan jo vaatineet. Hän kasvatti Rooman armeijaa ja onnistui tukahduttamaan sen avulla kaikki valloitettujen alueiden kapinat. Rooman kaupungin hän rauhoitti kasvattamalla poliisivoimia. Meret Augustus rauhoitti hävittämällä merirosvot. Augustuksen valloitettua Espanjan ja Gallian senaatti pystytti Campus Martiukselle ”Augustuksen rauhanalttarin” (Ara Pacis Augustae), jonka friisissä rauha esitettiin yhtenä roomalaisista arvoista. Augustus nostettiin kuolemansa jälkeen jumalaksi, kuten myös useimmat hänen seuraajistaan. Augustuksen seuraajat säilyttivät Augustuksen rauhan tukahduttamalla konfliktit, laajentamalla valtakunnan rajoja sekä pitämällä Rooman kaupungin sopusointuisena. Rooman rauha päättyi Marcus Aureliuksen kuoltua vuonna 180, kun valtaan nousi Commodus. ==Pax Romanan ajan keisarit== *Augustus *Tiberius *Caligula *Claudius *Nero *Galba *Otho *Vitellius *Vespasianus *Titus *Domitianus *Nerva *Trajanus *Hadrianus *Antoninus Pius *Marcus Aurelius == Lähteet == Luokka:Poliittiset käsitteet Luokka:Rooman valtakunta Luokka:Suhteellisen rauhan ajanjaksot
Leveyspiiri

Leveyspiiri eli paralleelipiiri on maapallon kiertävä päiväntasaajan suuntainen piiri. Sen maanpinnan kohdan sijainti päiväntasaajasta pohjoiseen tai etelään voidaan kertoa leveysasteen, minuuttien ja sekuntien avulla. Päiväntasaajan ja napojen lisäksi tärkeitä leveyspiirejä ovat Kravun kääntöpiiri (23° 26′ 22″ N) pohjoisella ja Kauriin kääntöpiiri (23° 26′ 22″ S) eteläisellä pallonpuoliskolla, jotka antavat auringon pohjoisimman ja eteläisimmän zeniittiaseman, sekä napapiirit (66° 33′ 39″), jotka kuvaavat kaamoksen rajaa. == Katso myös == * Pituuspiiri == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Markus Drake

Markus Vilhelm Drake (e. Lång; s. 29. toukokuuta 1976 Espoo) on suomenruotsalainen kansalaisaktivisti. Hän oli Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden puheenjohtajana vuosina 2001–2003 ja Euroopan vihreiden nuorten hallituksen jäsen ja tiedottaja 2005–2007 sekä Euroopan vihreiden nuorten pääsihteeri 2010–2011. ==Aktivismi== Vuonna 2001 Drake pääsi otsikoihin lyötyään kermakakun Maailmanpankin silloisen pääjohtajan James Wolfensohnin kasvoille.EU-vihreiden kaksi kärkiehdokasta: anarkisti ja suomalaisen anarkistin vaimo - Ulkomaat - Verkkouutiset Vuoden 2003 eduskuntavaalien kampanjoinnin aikana Drake ilmaisi kannattavansa mietojen huumeiden laillistamista. Myöhemmin hän perusteli kannanottoaan vihreiden nuorten vaaliohjelmalla. Ylioppilaslehti julkaisi artikkelin Draken kannabiksen polttamisesta Helsingissä Vihreiden vaalimökillä eduskuntavaalien alla, ja hänet tuomittiin artikkelin pohjalta sakkorangaistukseen. Maaliskuussa 2007 Drakea vastaan nostettiin syytteet talonvaltauksesta Vuorikatu 4:ssä Helsingin Kluuvissa.Kuudelle syytteet talonvaltaukesta Vuorikatu 4:ssä, Hs.fi ==Järjestötoiminta ja politiikka== Drake työskentelee katolilaisen kehitysyhteistyöjärjestö CIDSE:n (Coopération Internationale pour le Développement et la Solidarité) tiedottajana Brysselissä. Hän on vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen ja oli ehdokas vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä. ==Yksityiselämä== Drake on naimisissa saksalaisen europarlamentaarikon Ska Kellerin kanssa. He tutustuivat Euroopan vihreiden nuorten hallituksessa vuonna 2005 Draken toimiessa tiedottajana ja Kellerin toisena puheenjohtajista. He asuvat Brysselissä ja Berliinissä. Draken äiti Sunniva Drake on toiminut aktiivisesti seksismin vastaisessa työssä. Hänen isänsä Fredrik Lång on kirjailija. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Strang, Janne: Tidigare bråkstaken Drake tar sikte på kommunval. Hufvudstadsbladet 29.4.2012, s. 22–23. Luokka:Suomalaiset kansalaisaktivistit Luokka:Vihreiden nuorten puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt