EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kivijärvi (järvi Utajärvellä)

Kivijärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Kivijärven kylässä Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Järvi sijaitsee noin 40 kilometriä koilliseen kunnan keskustaajamasta. Kivijärven kylä sijaitsee järven länsirannalla. Järvi saa vetensä soilta sekä Vähä-Ruohosesta, josta Kivijärveen laskee lyhyt Kokkojoki. Lännestä järveen laskee myös Lapinlampien pieni laskujoki Lapinoja. Kivijärvi laskee etelään Kiiminkijoella sijaitsevaan Juorkunan järveen pitkin Kivijokea. ==Saaret== Järvessä on yhdeksän pientä saarta tai luotoa, joilla kaikilla ei ole nimeä. Suurimmat saaret ovat Vitjasaari, Honkasaari ja Pallinsaari. ==Lähteet== * Pinta-alatieto (Viitattu 1.2.2009) Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Utajärven järvet
Fiona Kelly

Fiona Kelly on kirjailijanimi, jolla on julkaistu useita Mystery Club -sarjan kirjoja. Kirjojen kustantajan mukaan Kelly on kotoisin Yorkshirestä, mihin myös osa kirjoista sijoittuu. Hän asuu nykyisin kuitenkin Lontoossa. Kelly on ihaillut kirjailija Enid Blytonia nuoresta asti. WSOY Niklas Bengtssonin vuonna 1997 toimittaman kirjan "Ulkomaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita" mukaan Fiona Kelly on pseudonyymi, jonka takana on useita kirjoittajia.Kirjastojen tietopalvelu == Lähteet == Kelly
Mystery Club

Mystery Club on Fiona Kelly -kirjailijanimellä kirjoitettu nuorille suunnattu salapoliisikirjasarja. Sitä on ilmestynyt 28 osaa, joista 22 suomennettiin vuosina 1994–2002. Mystery Club on kolmen tytön perustama etsiväkerho, johon kuuluvat journalistin urasta haaveileva Holly, sporttinen amerikkalaistyttö Tracy ja neuvokas ratsastusintoilija Belinda. He asuvat Willow Dalen kaupungissa Yorkshiressa. ==Kirjat== # Salaiset johtolangat (Secret Clues, suom. Jukka Sirola 1994) # Kaksoisvaara (Double Danger, suom. Raimo Salminen 1994) # Kielletty saari (The Forbidden Island, suom. Raimo Salminen 1995) # Konnuuksia keskiyöllä (Mischief at Midnight, suom. Jukka Sirola 1995) # Vaarallisia temppuja (Dangerous Tricks, suom. Jukka Sirola 1995) # Siepattu! (Missing!, suom. Raimo Salminen 1995) # Piilosilla (Hide and Seek, suom. Raimo Salminen 1996) # Haudattuja salaisuuksia (Buried Secrets, suom. Jukka Sirola 1996) # Tappavia pelejä (Deadly Games, suom. Jukka Sirola 1996) # Salaperäinen puhelu (Crossed Lines,suom. Raimo Salminen 1996) # Musta hevonen (Dark Horse, suom. Jukka Sirola 1997) # Harhakuvia (Deceptions, suom. Jukka Sirola 1997) # Kohtalokas putoaminen (Fatal Fall, suom. Jukka Sirola 1998) # Pakkolasku (Crash Landing, suom. Jukka Sirola 1998) # Myrkkyä! (Poison!, suom. Jukka Sirola 1999) # Pankkiryöstö (Out of Control, suom. Jukka Sirola 1999) # Salainen huone (The Secret Room, suom. Jukka Sirola 2000) # Menneisyyden salat (Hidden Pasts, suom. Jukka Sirola 2000) # Salaliitto (Conspiracy, suom. Jukka Sirola 2001) # Petos (Betrayal, suom. Tapani Bagge 2001) # Kadonnut ruumis (Without a Trace, suom. Jukka Sirola, 2002) # Valepuvussa (Mistaken Identity, suom. Jukka Sirola 2002) # Duplicity # Long Shot # Ancient Sectets # Under Suspicion # Cover Up # Gold Fever Lähde ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset rikosromaanit Luokka:Rikoskirjasarjat Luokka:Nuortenkirjasarjat
Kivijoki (Utajärvi)

Kivijoki on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva joki Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Joki laskee Kivijärvestä Kiiminkijoen Juorkunaan, ja sillä on pituutta 6,6 kilometriä. Sen kautta laskevat Kiiminkijokeen Kivijärven lisäksi muun muassa Vähä-Ruohonen, Iso-Ruohonen ja Marttisjärvi. Joki virtaa pääasiassa suopohjaisen maaston halki, ja muodostaa matkallaan kaksi pientä järviallasta, Pienen Halkolammin ja Ison Halkolammin. Joki laskee Juorkunan järveen Juorkunan kylän itälaidalla. Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Utajärven joet
Marttisjärvi

thumb|300px|Kirkaslammen laituri ja laavupaikka Marttisjärven kylässä, Olvassuon luontopolun lähtö- ja paluupaikalla. Marttisjärvi on kylä Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee samannimisen järven luoteispuolella noin 45 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta koilliseen. ==Kylämaisema== Kylän alueella on useita järviä. Näistä suurimmat ovat Iso Olvasjärvi, Iso-Timonen ja Marttisjärvi. Muita järviä ovat Kirkaslampi, Kärkkäänjärvi, Pikku-Timonen, Pikku Olvasjärvi sekä Paskolampi. Kylä sijaitsee Kiiminkijoen valuma-alueella. Kylän pohjoispuolella on laaja Olvassuon suojelualue. ==Kylän elämää ja yhteyksiä== Marttisjärvi on Utajärven kirkkoherra Mauno Koivunevan pakinoissa usein mainittu kylä, jossa pidettiin vanhoillislestadiolaisten seuroja. Koivuneva kirjoitti Paimenpojan kierroksilta -pakinoita Päivämies-lehteen vuosina 1955–1978. Koivunevalla oli omia poroja alueella, jossa on myös Kälväsvaaran poroerotuspaikka. Kylän pääyhteys Utajärvelle ja Puolangalle on Olvaksen paikallistie, Olvasjärventie, mutta Puolangan suuntaan menee myös Kälväsvaaran harjannetta pitkin metsäautotie Luppoperälle ja edelleen Auholle. Viinivaaran metsäautotietä taas pääsee länteen Ylikiiminkiin ja luoteeseen menee vielä kolmas metsäautotie Iso- ja Pikku-Olvasjärven välistä Pudasjärven Keinäsperälle ja edelleen Hetekylään. Luokka:Utajärven kylät
Lännensananjalka

Lännensananjalka (Pteridium aquilinum) on sananjalkojen sukuun ja tesmasaniaiskasvien heimoon kuuluva laji. Suomessa kasvavat sananjalat kuuluvat ainakin suurimmalta osaltaan taigasananjalka-lajiin. == Ulkonäkö ja koko == Lännensananjalka on yleensä 80–200 cm korkea. Lehtiruoti on pyöreän nelisärmäinen ja lehtilapa pysty tai yläviistoRetkeilykasvio 1998, s. 48.. == Levinneisyys == Lännensananjalkaa tavataan Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa. == Elinympäristö == Lännensananjalka kasvaa lehti- ja havumetsissä, pensaikoissa sekä ruohomailla. Se on myös puutarhojen rikkakasvi. == Käyttö == Kuivattuja sananjalkoja on käytetty eri puolella Eurooppaa moneen tarkoitukseen: muun muassa patjojen täytteeksi, polttoaineena, saippuan korvikkeena ja eläinten kuivikkeina.Den virtuella floran: Örnbräken Viitattu 25.9.2011. Kansanlääkinnässä sananjalkaa on käytetty esimerkiksi lääkkeenä kihtiin ja suolistomatoja vastaan.Ålands flora 2010, s. 94. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Ålands flora. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Toinen laajennettu painos. Ekenäs Tryckeri, Ekenäs 2010. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Sananjalka (metsäsananjalka) – Pteridium aquilinum *United States Department of Agriculture (USDA): Pteridium aquilinum *Flora of North America: Pteridium aquilinum *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pteridium aquilinum (bracken) *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Pteridium aquilinum Luokka:Tesmasaniaiskasvit Luokka:Myrkylliset kasvit
Esa Vesterbacka

Esa Vesterbacka (s. 6. joulukuuta 1954) on Vankeinhoitolaitoksen entinen pääjohtaja. Hän on oikeustieteen lisensiaatti. Vesterbacka jäi eläkkeelle 31.8.2019. Oikeusministeriön kriminaalipoliittisen osaston osastopäällikkönä vuodesta 2001 toiminut Vesterbacka nimitettiin virkaansa 11 hakijan joukosta 3. helmikuuta 2005. Hän toimi lisäksi Rikosseuraamusviraston päällikkönä. Ennen virkaansa nousemista Vesterbacka oli työskennellyt Turun yliopistossa ja Lapin korkeakoulussa. Vesterbacka on toiminut lisäksi Köyliön varavankilan sekä Turun lääninvankilan johtajana ennen siirtymistään oikeusministeriön vankeinhoito-osaston palvelukseen vuonna 1995. Hän nousi oikeusministeriön kriminaalipoliittisen osaston osastopäälliköksi kuusi vuotta myöhemmin ja sieltä edelleen Vankeinhoitolaitoksen pääjohtajaksi. Vesterbacka on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. == Lähteet == * http://www.rikosseuraamus.fi/30214.htm * http://www.om.fi/30140.htm Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
LAPAN

Lembaga Penerbangan dan Antariksa Nasional eli LAPAN on Indonesian ilmailu- ja avaruushallinto. Sen perusti 27. marraskuuta 1964 presidentti Suharto. ==Historia== Indonesia aloitti ilmailututkimuksensa 31. toukokuuta 1962, kun pääministeri Juanda nimitti Ilmailukomitean. 22. syyskuuta 1962 aloitettiin rakettiprojekti Proyek Roket Ilmiah dan Militer Awal (PRIMA) Indonesian ilmavoimien puitteissa. Kehitystyötä teki Institut Teknologi Bandung- tutkimuslaitos. Seurauksena saatiin toimiva "Kartika"-rakettiperhe ("Tähti"), jolla tehtiin koelaukaisuja. Nämä kehitysvaiheet johtivat LAPANin perustamiseen presidentin päätöksellä numero 236. Vuodesta 1976 alkaen LAPAN on kehittänyt ja laukaissut useita satelliitteja, joista useimmat ovat Palapa- sarjan tietoliikennesatelliitteja. Ensimmäiset olivat Palapa A1 ja A2, jotka laukaistiin 7. elokuuta 1976 ja 3. lokakuuta 1977. Ne perustuivat Kanadan kehittämään Anik-satelliittiin (ja Western Unionin Westar-satelliittiin). Satelliitit oli valmistettu Yhdysvalloissa. 2000-luvulla LAPAN on laukaissut omat LAPSAT-1 ja LAPSAT-2 satelliitit, joiden mittauslaitteet perustuivat monokromaattiseen CCD-kameraan. ==LAPANin fasiliteetit== LAPANin pääkonttori on Jakartassa. Sillä on useita toimipisteita Acehissa, Papuassa jne. Koto Tabangissa Länsi-Sumatralla on ekvatoriaalinen ilmakehää tarkkaileva tutka, joka otettiin käyttöön vuonna 2001. Maa-asemia on mm. Pare-paressa (Stasiun Bumi Satelit Penginderaan Jauh). Pare-paren maa-asema vastaanottaa kaukokartoitusdataan Landsat, SPOT, ERS-1, ja JERS-1 satelliiteista. Sääsatelliittien vastaanottoasemia on Pekayonissa, Jakartassa ja Biakissa (Stasiun Bumi Satelit Lingkungan dan Cuaca). Ne vastaanottavat NOAAn keräämää dataa. Tietokonelaboratorio sijaitsee Pekayonissa Jakartassa (Laboratorium Komputer Induk). Se toimii mm. satelliittidatan kuvankäsittelijänä. Rakettimoottorilaboratorio sijaitsee Tarogongissa, Länsi-Jaavalla. Se suunnittelee ja testaa rakettimoottoreita. Ajoaineita kehittää erillinen laboratorio. Aurinkoa tutkiva observatorio toimii Bandungissa ja Pontianakissa. Se perustettiin vuonna 1992. ==Tavoitteita== Indonesia laukaisi 2. heinäkuuta 2009 kehittämänsä RX-420-luotainraketin avaruuteen Garutissa sijaitsevasta laukaisukeskuksesta. Se tavoitteena on oman satelliitin laukaisu omalla kantoraketilla vuoteen 2014 mennessä. http://www.space- travel.com/reports/Indonesia_launches_rocket_into_space_999.html ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * LAPANin sivusto Luokka:Avaruusjärjestöt Luokka:Indonesian tiede ja tekniikka
Marttisjärvi (järvi)

Marttisjärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Utajärven Marttisjärven kylässä Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 2,75 neliökilometriä. == Ominaisuudet == Marttisjärvi on sisällytetty Fennoskandian luonnontilaisten jokireittien tyyppiin, mutta se voidaan luokitella myös luontaisesti runsasravinteiseksi järveksi. Se on matala ja alueen järvistä rehevin. Botaaniselta tyypiltään järvi on Schoenoplectus lacustris -tyyppinen kaislajärvi, hallitsevin kasvi­laji on järvikaisla, joka peittää suuren osan vesialueesta. Sen lisäksi järvellä esiintyy runsaasti kelluslehtisiä vesikasveja. == Vesistösuhteet == Marttisjärveen laskevat Iso-Timosesta virtaava Timo-oja sekä suolta alkunsa saava Leväoja. Järven laskujoki taas on Marttisjoki, joka päätyy Iso-Ruohoseen. Valuma-alue on melko laaja ja pääosin suota, mistä yli puolet on luonnontilaista aapaa. Laajin ojittamaton suo on Leväojan latva-alueen Leväsuo. Timo-ojan ja Leväojan lisäksi järvi saa vetensä pohjoispuolen kaivetuista ojista, järven ympäristö onkin ojitettu kokonaan. Ojitus on kuormittanut järveä, jonkin verran ovat kuormittaneet myös järvenrannan pellot. Marttisjoen perkaus on ehkä myös laskenut järven pintaa, joskaan kyse ei ole varsinaisesta järvenlaskusta. Valuma-alueen soita vähäisemmät kankaat ovat hiekkaisia harjuja, joista järvi saa jonkin verran pohjavettä. Myös Kälväsvaaran lounaispuolen lähteet virtaavat ojia myöten järveen. ==Kalasto ja linnusto== Marttisjärvessä on runsas lahnakanta, muita saaliskaloja ovat ahven ja hauki, harvinaisempana myös säyne ja siika. Järven varhaisesta kalastuskäytöstä kertovat vuoden 1570 kalaveroluettelot, joiden mukaan Marttisjärvellä ja Timojärvellä on harjoitettu laajamittaista kalastusta. Marttisjärvellä pesii runsas vesilinnusto, sillä on merkitystä sekä muuton aikaisena pysähdyspaikkana että läheisten Olvassuon luonnonpuiston lintujen ruokailupaikkana. Järvi on mainittu lintuvesiohjelmassa maakunnallisesti merkittävänä kohteena ja se on arvioitu linnustoltaan yhdeksi arvokkaimmista Natura 2000 -ohjelman ulkopuolelle jääneistä lintuvesistä Pohjois-Pohjanmaalla. ==Lähteet== * Oulun Vesi: Viinivaaran pohjavesihanke, luonnonsuojelulain 65§:n mukainen Kiiminkijoen Natura-arviointi * Pinta- alatieto (Viitattu 1.2.2009) ===Viitteet=== Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Utajärven järvet
Integraatio

Integraatio tarkoittaa kahden erillisen yhdistämistä tai keräämistä yhdeksi kokonaisuudeksi. == Matematiikka == * Integraali * Integraalifunktio * Riemannin integraali == Kasvatustiede == * Integraatio (kasvatustiede) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Matkaselkä–Suojärvi-rata

Matkaselkä–Suojärvi-rata on Matkaselän ja Suojärven välinen rautatie Karjalassa Laatokan pohjoispuolella. Se avattiin liikenteelle vuonna 1924. Rata kuului alun perin Suomen rataverkkoon, mutta siirtyi Karjalan luovutuksen yhteydessä kokonaan Neuvostoliitolle ja kuuluu nykyään Venäjän rataverkkoon. Rata on 108 kilometriä pitkä. == Historia == Radan rakentamista Karjalan radalta itäisiin rajapitäjiin ehdotettiin ensimmäisen kerran valtiopäivillä 1897. Rakentamiseen kannustivat muun muassa Suojärven vähän hyödynnetyt metsät ja rautamalmivarat. Suomen itsenäistymisen jälkeen radalle esitettiin myös maanpuolustuksellisia perusteita. Suomen senaatti määräsi Suojärven radan rakennettavaksi syyskuussa 1918. Se valmistui vuoden 1924 alussa. Lokakuussa 1927 valmistui vielä radan 32 kilometrin pituinen jatke Naistenjärvelle.Zetterberg 2012, s. 122–124 == Katso myös == * Petroskoi–Suojärvi-rata == Lähteet == * === Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Rautatie Kalevalan laulumaille. Matkaselän ja Loimolan välinen Suojärven rataosa, Suomen Kuvalehti, 18.12.1920, nro 50, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Raja-Karjalan rautatie. Kuvia sen valmistumisen johdosta, Suomen Kuvalehti, 19.01.1924, nro 3, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Iivo Härkönen : Raja-Karjalan kaupunkiin. Suojärven radan vaiheita ja matkakuvia, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 19.08.1928, nro 34, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Luovutettujen alueiden rautatiet Luokka:Venäjän rataverkko
Antti Ahopelto

Antti Ahopelto (s. 28. elokuuta 1984 Evijärvi) on suomalainen iskelmälaulaja. Vuonna 2005 Antti sijoittui kolmanneksi Seinäjoen tangomarkkinoilla ja vuosina 2007 ja 2008 hän oli toinen. Hän kilpaili Tangomarkkinoiden finaalissa myös vuonna 2011, joten hän on kolminkertainen tangoprinssi ja nelinkertainen finalisti. Hän on esiintynyt myös Tenavatähti-laulukilpailussa vuonna 1992, jossa hän kilpaili kappaleella ”Satumaa” ja pääsi semifinaaleihin saakka. Ahopelto esiintyi myös Karuselli-laulukilpailussa vuonna 2000, kappaleella ”Sinä vain”. Antti Ahopelto on kiertänyt tanssilavoja ja konserttisaleja vuodesta 2005 lähtien oman tanssiorkesterin kanssa, joka kantaa nykyään nimeä Etiketti. Hän julkaisi vuonna 2012 debyyttialbumin Tie vapauteen. Lisäksi Antti on myös vieraillut joillakin kokoelmalevyillä kuten Iskelmä 10 -levyllä, jolla hän esittää kappaleen ”Voitin vaikka hävisin”. Ahopelto valittiin Evijärven kunnanvaltuustoon vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomuksen ehdokkaana. == Diskografia == === Albumit === * Tie vapauteen (Mufa, 2012) === Singlet === * Voitin vaikka hävisin (Mediamusiikki, 2008) * Sä koskit mua (Mediamusiikki, 2008) * Maarit Peltoniemi & Antti Ahopelto: Pakkasjoulun valkeat puut (Mufa, 2012) * Elämä jatkuu (Mufa, 2012) * Pieninä puroina (Mufa, 2012) * Saippuasydän (Mufa, 2013) * Toinen mahdollisuus (GRF, 2017) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Tenavatähti Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Evijärven kunnanvaltuutetut Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ghassan Mas’ud

Ghassan Mas’ud () (s. 1958 Damaskos) on syyrialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan elokuvassa Kingdom of Heaven – Taivas maan päällä (2005), jossa hän näytteli Saladinia. Hän on myös näytellyt lukuisissa syyrialaisissa elokuvissa. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Syyrialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kamishli

Qamishlo () on noin 90 000 asukkaan kaupunki Syyrian koillisosan Hasakan maakunnassa. Se sijaitsee aivan Turkin vastaisella rajalla ja lähellä Irakin vastaista rajaa. Maakuntakeskus Hasaka on kaupungista linnuntietä noin 75 kilometriä lounaaseen. Turkin vastainen raja erottaa kaupungin Turkin Nusaybinin kaupungista. Historiallisesti Kamishlin väestö on ollut sekalainen joukko armenialaisia, assyrialaisia ja kurdeja. Kamishli perustettiin vuonna 1926 rautatien varteen. Vuonna 2004 kaupungissa oli yhteensä 184 231 asukasta. Kamishlia palvelee lentoasema . Kaupungista pääsee junalla Aleppoon asti ja bussilla Palmyran kautta Damaskokseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Syyrian kaupungit Luokka:Al-Hasakan maakunta
Osku (sarjakuvahahmo)

Osku () on koira Jim Davisin Karvinen-sarjakuvissa. Osku on väriltään keltainen ja ruskeakorvainen koira, joka esiintyy tavallisesti kielellään läähättäen ja häntäänsä heiluttaen. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui 8. elokuuta 1978, jolloin sarjakuva oli ilmestynyt vajaat kaksi kuukautta. Oskun alkuperäiseksi omistajaksi ilmoitetaan Viiksi (joissain suomennoksissa Pentti), jolta koira kuitenkin siirtyi sen nykyisen omistajan Eskon hoiviin Viiksen lähdettyä sarjasta. Toinen esitetty versio tarinasta on, että Esko osti Oskun samasta kaupasta kuin kissansa Karvisen. Karvinen-elokuvassa Esko saa Oskun Karvisen eläinlääkäriltä, Liisalta. Oskulla on pitkä ja märkä kieli, ja koiran runsas kuolaneritys onkin monissa stripeissä pääteema. Karvisen mukaan Oskun äiti oli beagle ja isä tiiliskivi, mutta eräässä stripissä vuodelta 1984 kerrotaan että tämän vanhemmat olivat beagleja. Osku on Karvisen Teddy-karhun ohella sarjan harvoja hahmoja, jotka eivät kommunikoi lainkaan. Karvinen pitää Oskua typeränä. Kissa tekeekin tälle mielellään erilaista kiusaa, kuten potkii alas pöydältä. Osku on kuitenkin joissain stripeissä esitetty älykkäämpänä, kuin mitä on annettu ymmärtää. Esimerkiksi hän kerran piknikillä lukitsi itsensä Eskon autoon Karvisen ja Eskon jäätyä ulos samalla hetkellä kun alkoi satamaan, ollen näin täydellisesti sateensuojassa. Luokka:Karvinen Luokka:Kuvitteelliset koirat
Keimola Golf

Keimola Golf on golfkenttä Vantaalla Keimolan kaupunginosassa. Kenttä sijaitsee Helsingin pohjoispuolella noin 20 km:n päässä sen keskustasta. Alueella on kaksi 18 reiän kenttää: Saras ja Kirkka. Kumpikaan kentistä ei ole helppo, mutta Sarasta pidetään hieman vaativampana, sillä lähes jokaisen väylän ympärillä vaanii metsä. Oman vaikeutensa tuottavat myös useat pitkät par4-väylät. Kirkka on hieman lyhyempi ja sen ulosmenossa on lyönneille enemmän tilaakin, mutta sisääntulossa koivikot vaikeuttavat peliä. Kenttä on osakekenttä ja kenttäyhtiö on Keimola Golf Club Oy. Kentällä toimiva Suomen Golfliiton jäsenseura on Keimola Golf Vantaa ry (KGV). Kenttä suunniteltiin ensin 27-reikäiseksi kolmen 9 reiän lenkiksi. Kaksi ensimmäistä 9 reiän lenkkiä A ja B valmistuivat vuonna 1990 ja seuraavana vuonna 1991 avattiin C. Näiden alkuperäisten 27 reiän suunnittelijana toimi arkkitehti Pekka Wesamaa. Vuonna 2004 kenttää laajennettiin vielä yhdeksällä uudella reiällä. Nämä uudet väylät suunnitteli kenttäarkkitehti Kosti Kuronen. Uudet reiät liitettiin vanhaan C-lenkkiin ja tämä kokonaisuus nimettiin Sarakseksi uusien reikien mailla sijainneen tilan mukaan. Samassa yhteydessä vanhat A ja B-lenkit nimettiin Kirkaksi alueella toimineen kartanon mukaan. == Katso myös == * Luettelo Suomen golfkentistä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Keimola Golf golf.fi -sivuilla Luokka:Keimola Luokka:Vantaan urheilupaikat Luokka:Suomen golfkentät
Fairuz

Fairuz (oik. Nouhad Haddad, s. 21. marraskuuta 1935) on libanonilainen arabialaisen maailmanmusiikin laulaja. Fairuz syntyi syyrianortodoksiseen perheeseen Libanonissa. Hänen isänsä oli kotoisin Mardinista, joka oli siihen aikaan osa Syyriaa. Isä asettui vakituisesti Libanoniin avioiduttuaan libanonilaisen maroniittikristityn Lisa el Boustanin - Fairuzin äidin - kanssa. Perhe muutti myöhemmin Beirutiin. Fairuzilla oli sisarukset Youssef, Hoda ja Amal. Fairuz nautti jo lapsena laulamisesta ja aloitti uransa Libanonin radion kuorossa 14-vuotiaana. Hänelle opetti musiikkia libanonilainen Mohammed Fleifel, ja myös Halim el Roumi oli vakuuttunut tytön kyvyistä. Juuri hän keksi nuorelle laulajalle taiteilijanimen Fairuz. Fairuzille sävelsi lauluja muun muassa Assi Rahbani (k. 1986), jonka kanssa hän meni naimisiin 1955. Esimerkiksi laulu 'Itab saavutti arabimaailmassa heti suuren menestyksen. Fairuz sai neljä lasta: * Ziad (musiikkialalla) * Layal (menehtyi aivohalvauksen jälkeen 1987) * Hali (lapsuudestaan halvaantunut aivokalvontulehduksen seurauksena) * Rima (valokuvaaja ja ohjaaja) Fairuz on uransa aikana esiintynyt useissa maissa, myös Euroopan ja Yhdysvaltain alueella. Hän pääsi 1962 Royal Albert Halliin ja 1971 New Yorkin Carnegie Halliin. Vuonna 1969 Libanonin hallitus kielsi Fairuzin musiikin esittämisen radioasemilla kuuden kuukauden ajaksi. Syynä oli, että Fairuz oli kieltäytynyt pitämästä yksityiskonserttia Algerian presidentti Houari Boumédiennen kunniaksi. Fairuz päätti asua Libanonissa myös maassa vuosina 1975–1990 käydyn sisällissodan ajan. Fairuzilta on julkaistu noin 85 virallista CD-äänitettä. Useat laulut ovat Rahbanin veljesten tekemiä, Assin säveltämiä ja Mansourin sanoittamia, mutta musiikkia on tuottanut myös esimerkiksi laulajattaren ja Assi Rahbanin yhteinen poika Ziad Rahbani (s. 1956). Tiedetään myös, että Fairuz on äänittänyt runsaasti julkaisematonta musiikkia. Hän on esiintynyt lisäksi televisiossa ja elokuvissa. ==Lähteet== Luokka:Libanonilaiset laulajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Epilogi (yhtye)

Epilogi on vuonna 2000 perustettu porilainen yhtye, joka soittaa progressiivisilla vaikutteilla höystettyä suomenkielistä pop/rock-musiikkia. Epilogi voitti huhtikuussa 2004 YleX-radiokanavan "Viikon demo" -kilpailun ja nousi kanavan Himotuimmat-listalla sijalle 26. Epilogi julkaisi esikoisäänitteensä keväällä 2004. Yhtye julkaisi toisen levynsä Häviävä Mahdollisuus keväällä 2007. == Julkaisut == * Epilogi (2004) * Häviävä Mahdollisuus (2007) == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu * * Luokka:Suomalaiset popyhtyeet Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Naseva

Naseva on Suomen nautatilojen kansallinen seurantajärjestelmä. Naseva ylläpitää kansallista terveydenhuoltotoimintaa nautatiloilla. Kansallinen terveydenhuolto perustuu elintarviketeollisuuden, viranomaisten, neuvontajärjestön sekä tuottajien ja eläinlääkärikunnan yhteistyöhön, jota johtaa Eläintautien Torjuntayhdistys (ETT ry) yhdessä Eviran kanssa. Teknisesti Naseva on Internetissä toimiva verkkopalvelu. Palvelun hallinnoija on ETT ry ja tekninen toteuttaja ja ylläpitäjä Maatalouden Laskentakeskus Oy vuodesta 2008 lähtien. Tekninen toteuttaja ennen vuotta 2008 oli Finnish Net Solutions Oy, FNS. == Aiheesta muualla == *Naseva -verkkopalvelu *Maatalouden Laskentakeskus Oy *Eläintautien Torjuntayhdistys ETT ry Luokka:Nautakarjatalous
Helsingit

Helsingit ovat suomalaisen kansanperinteen käsite, joka alun perin lienee viitannut pohjoisruotsalaisen Hälsinglandin maakunnan asukkaisiin. Helsingit on Peräpohjolan mytologiassa yhdistetty jättikokoisiin alkuasuttajiin jatuleihin. Helsingit yhdistettiin myös hiiteen, joka oli paha paikka, jonne jatulit pakenivat muiden tieltä. Helsinki tarkoitti luultavasti samaa kuin sana hiisi uudemmassa merkityksessään. Alun perin hiisi tarkoitti pyhää paikkaa, mutta sittemmin, kristillisen näkemyksen mukaista pahaa paikkaa ja pahoja olentoja. Peräpohjolassa sanonta "painu helsinkiin" on tarkoittanut samaa kuin "painu hiiteen".Nykysuomen sanakirja, 1.osa ==Lähteet== *Tapani Niemi: Merkilliset jatulintarhat Tiede-lehti 30.11.1999 (Internet Archive) ===Viitteet=== Luokka:Suomalainen mytologia
Vääskylän rautatieasema

Vääskylän rautatieasema eli Kalištše () on toinen Sosnovyi Borin rautatieasemista. Asema on Suomenlahden eteläpuolitse Pietarista länteen johtavan rantaradan eli Pietari–Veimar-radan varrella. Kalištšen asemalle saapuu henkilöliikennettä nykyään vain Pietarin Baltian asemalta, josta ja jonne on päivittäin kymmenenkunta lähijunavuoroa. == Historiaa == Asema on otettu käyttöön vuonna 1926, kun radan viimeinen osuus Lomonosovista Kattilan kautta Veimariin valmistui. Vuonna 1974 alkoi Vääskylän ja Pietarin välillä sähköjunaliikenne. Vääskylä on nykyäänkin radan sähköistetyn osuuden pääteasema. Asemalla on kolme raidetta, joista kahdella on matkustajalaituri. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaavio Pietarin Baltian asemalta lähtevien lähijunien asemista/ reittikartta * Reittikaavio Baltian aseman lähijunien reiteistä (on-line.spb.ru) * Venäjän rautatiet: Pietarin Baltian asemalle liikennöivät lähijunat - vaihda päiväys halutuksi (pass.rzd.ru) * Pietarin alueen rataverkon kartta ja interaktiivinen kuvagalleria rataosuuksia klikkaamalla (railwayz.info) Luokka:Sosnovyi Bor Luokka:Venäjän rautatieliikennepaikat
Pohjois-Karjalan Kokoomus

Pohjois-Karjalan Kokoomus oli yksi Kokoomuksen piirijärjestöistä. Vuonna 2013 piiri yhdistyi Pohjois-Savon kokoomuksen kanssa Savo-Karjalan kokoomukseksi. ==Historiaa== Kokoomuksella on ollut Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä kansanedustaja jo ensimmäisistä vuoden 1907 eduskuntavaaleista alkaen. Ensimmäiseksi kansanedustajaksi valittiin Pekka Pennanen, joka edusti Nuorsuomalaista puoluetta 1907–1919 sekä Kokoomusta 1922–1945 kuin myös rovasti Emanuel Kolkki, joka puolestaan edusti vanhasuomalaista puoluetta 1907–-1909 sekä Kokoomusta 1930–1933. Ehkä kuuluisin Pohjois-Karjalasta Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä valittu kokoomuslainen on ollut Onni Talas (vuoteen 1895 Gratschoff), joka oli senaattori itsenäistymisvaiheissa. Hän edusti ensin Nuorsuomalaista puoluetta 1909–1918 ja sitten Kokoomusta 1918–1919 siirtyen Viipurin läänin itäiseen vaalipiiriin tullen valituksi vielä 1927 kolmeksi vuodeksi kansanedustajaksi. Kokoomuksen kannatus oli painottunut Kuopion läänin läntiseen vaalipiiriin eli lähinnä Pohjois-Savoon. Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä valittuja kokoomuslaisia kansanedustajia ovat olleet myöhemmin Eero Mäkinen (1945–1951), Raino Hallberg (1951–1966), Alli Vaittinen-Kuikka (1966–1979), Mauri Vänskä (1979–1983), Eeva Turunen (1983–1995), Anne Knaapi (1995–1999) ja Pekka Ravi (1999–2003 ja 2007–2015). ==Eduskuntavaalit 2007== Pohjois-Karjalan Kokoomus oli vaaliliitossa Kristillisdemokraattien Pohjois-Karjalan piirin ja Perussuomalaisten Pohjois- Karjalan piirin kanssa. Vaaliliitto sai yhden paikan. Kokoomuksen kansanedustajaksi nousi Pekka Ravi, joka oli aiemmin kansanedustajan vaalikaudella 1999-2003. ==Aiheesta muualla== *Enon Kokoomus ry *Joensuun Kokoomuksen nuoret ry *Joensuun Kokoomus ry *Joensuun opiskelevat porvarit ry *Kontiolahden Kokoomus ry *Liperin Kokoomus ry *Outokummun Kokoomus ry Luokka:Kokoomuksen piirijärjestöt Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri
Väinö Saario

Väinö Sakari Saario (26. kesäkuuta 1942 Kymi – 22. toukokuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja kokoomuksen kansanedustaja Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä (1991–1996). Koulutukseltaan hän oli Markkinointi- instituutissa tutkinnon suorittanut mainoshoitaja. Hän toimi Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1981–1988. Saario kuoli heti toisen edustajakautensa alussa. Hän meni rutiinileikkaukseen ja kuoli leikkauksen jälkeisiin komplikaatioihin. Hänen varaedustajansa lahtelainen Outi Siimes suoritti asepalvelustaan ja oli reserviupseerikoulussa Haminassa. Hän ei halunnut keskeyttää palvelusta vaan siirtyi kansanedustajaksi syksyllä asepalveluksen loputtua. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Oskari Lehtonen

Oskari Lehtonen (29. toukokuuta 1889 Hollola – 23. heinäkuuta 1964 Lahti) oli suomalainen kansanedustaja, joka tuli eduskuntaan Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä 1927, pudottuaan 1929 nousi Evert Nukarin tilalle 11. helmikuuta 1930 ja valittiin uudelleen vielä vuosiksi 1930–1933, 1936–1945, 1948–1954 sekä 1958–1962. Puoluekannaltaan hän oli kokoomuslainen. Presidentin valitsijamiehenä Lehtonen oli vuosien 1931, 1937, 1940, 1943, 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Lehtonen oli koulutukseltaan filosofian maisteri ja lakitieteiden lisensiaatti. Hän toimi oikeusministerinä 1940–1944 Rytin, Rangellin ja Linkomiehen hallituksissa. Tämän ohella hän toimi asianajajana vuosina 1914–1945 ja Kansallis-Osake-Pankin Lahden konttorin johtajana vuosina 1930–1945 ja uudelleen vuosina 1949–1958 sekä KOP:n Tampereen konttorin johtajana vuosina 1945–1949.Blomstedt, Yrjö – Klinge, Matti (toim.): Paasikiven päiväkirjat, osa 2, s. 614. Helsinki: WSOY, 1986. Lehtoselle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 1954. Oskari Lehtosen veli oli kirjallisuudentutkija Johannes Vihtori Lehtonen.Otavan iso tietosanakirja, osa 5, p. 426. Helsinki: Otava, 1963. Lehtori, filosofian tohtori, kirjailija ja pakinoitsija Kai R. Lehtonen on Oskari Lehtosen poika. Lehtonen, Oskari. Porvarillisen työn arkisto. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Lindstedt, Jukka: ”Sotaväen rikoslaista pärinää” – sota-ajan oikeusministeri Oskari Lehtosen näkemyksien tarkastelua. Lakimies 2/2019, s. 169. * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Suomen oikeusministerit Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset ministerin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Etelä-Savon Kokoomus

Etelä-Savon Kokoomus oli yksi Kokoomuksen piirijärjestöistä. Se toimi Etelä- Savossa ja asetti Etelä-Savon vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaat. Vuodesta 2013 piiri on ollut osa Kaakkois-Suomen Kokoomusta. ==Kansanedustajat== *Lenita Toivakka, Mikkeli (2007-) *Olli Nepponen (1999-2011) *Timo Ihamäki (1979-1983, 1993-2003) *Pirjo Rusanen (1983-1995) *Mauri Miettinen (1972-1993) *A. F. Airo (1958-1966) *K. R. Kares, Mikkeli (1907-1910) *August Tanttu (1908-1909, 1910-1917, 1917-1919, 1922-1924) *Oskari Peurakoski, Pieksämäki (1909-1919) *Elli Laurila, Mikkeli (1919) *Juho Kinnunen, Heinola (1924-1927) *Erkki Kuokkanen, Mikkeli (1927-1933) *Emil Pesonen, Kerimäki (1930-1933) *Arvo Pohjannoro, Kerimäki (1936-1948) *Heikki Jartti, Savonlinna (1975-1979) Luokka:Kokoomuksen piirijärjestöt Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri
Ruostetäpläkissa

Ruostetäpläkissa (Prionailurus rubiginosus joskus Felis rubiginosa) on hyvin pieni kissaeläin, jonka elinaluetta ovat Etelä-Intia ja Sri Lanka. Sen pituus on 35–48 cm, häntä 15–25 cm, ja se painaa vain noin 1,5 kg. Turkin väri on harmaa, ja sen selässä ja kyljissä on ruosteenvärisiä täpliä, kun taas vatsa on valkoinen suurin tummin täplin. Häntä, joka on paksu ja noin puolet kissan ruumiin pituudesta, on väriltään ruumista tummempi, eivätkä täplät erotu yhtä hyvin. Kaiken kaikkiaan kissa muistuttaa hyvin paljon sukulaistaan leopardikissaa (Prionailurus bengalensis, joskus Felis bengalensis). Lajin kantoaika on 67 vuorokautta ja pentueella kokoa 1–3. Ruostetäpläkissan populaatio asuu Intiassa lähinnä kuivissa trooppisissa metsissä ja kuivilla ruohikkoalueilla, mutta Sri Lankassa ovat sademetsät sen tavallisinta asuinaluetta. Syy eroon voi olla kilpailu leopardikissan kanssa, joka pitää mantereella sademetsiä hallussaan mutta jota ei esiinny Sri Lankassa. Ruostetäpläkissa on yöeläin ja elää osittain puussa. Sen ravintoa ovat piennisäkkäät, linnut ja sisiliskot. Ihmisasutusten lähellä se voi pyydystää myös kanoja. Niiden luonnetta on kuvattu ystävälliseksi ja leikkisäksi, minkä takia niitä on kesytetty lemmikeiksi. Joillakin alueilla paikalliset asukkaat metsästävät niitä ravinnoksi. Ruostetäpläkissa on häviämisvaarassa luonnossa, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi IUCNn uhanalaisuusluettelossa. CITES (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Flora and Fauna) on luetteloinut Intian populaation Liitteeseen I (vaarassa kadota, ja lajin kauppa on sallittu vain poikkeustilanteessa) ja muut populaatiot Liitteeseen II (ei välttämättä vaarassa hävitä, mutta turkiskauppa on tiukasti säänneltyä). ==Alalajit== *Prionailurus rubiginosus rubiginosus, Intia *Prionailurus rubiginosus phillipsi, Sri Lanka == Lähteet == * Tunturisusi.com === Viitteet === Luokka:Kissaeläimet
Vihtori Aromaa

Viktor (Vihtori) Aromaa (vuoteen 1906 Qvist, 9\. marraskuuta 1872 Sysmä – 27. toukokuuta 1932 Sysmä) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1909. == Elämä == Sysmän Soiniemessä syntyneen Aromaan vanhemmat olivat muonarenki Antti Vilhelm Qvist (1829−1885) ja Adolfiina Sarén (1838−1878). Hän työskenteli kotiseudullaan maatöissä ja myöhemmin rakennustyöläisenä eri puolilla Suomea muun muassa Helsingissä. Aromaa oli Sysmän työväenyhdistyksen puheenjohtaja ja osallistui sen edustajana vuoden 1906 Tampereen torpparikokoukseen. Vuonna 1907 Aromaa valittiin kansanedustajaksi Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa. Hän nousi eduskuntaan enemmän ääniä saaneen Maria Raunion sijasta, kun tämä pääsi läpi kahdesta vaalipiiristä. Aromaan ainoaksi jäänyt kansanedustajakausi päättyi jo heinäkuussa 1908 eduskunnan hajottamiseen. Myöhemmin hän työskenteli muurarina Sysmässä. Aromaa oli Sysmän kunnanvaltuuston jäsen ja kuului muun muassa kirkkovaltuustoon sekä Sysmän Osuuskaupan hallitukseen. Aromaa kuoli lyhyen sairauden jälkeen kotonaan Sysmän Käenmäen kylässä 59-vuotiaana toukokuussa 1932. == Perhe == Aromaan puoliso oli Hilma Sofia Glad (1875−1916), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1900. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Sysmän kunnanvaltuutetut Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Osip Kozlovski

Osip Antonovitš Kozlovski (, , 1757 Varsova – 11. maaliskuuta 1831 Pietari) oli venäläinen puolalaista tai valkovenäläistä syntyperää oleva säveltäjä. Venäjällä hän tuli erityisesti tunnetuksi patrioottisista poloneeseistaan (muun muassa Grom pobedy, razdavaisja!). == Elämä == Kozlovski syntyi Varsovassa 1757, jossa hän toimi kuoropoikana Pyhän Johanneksen katedraalissa. Vuodesta 1775 hän työskenteli Trakaissa Tadeusz Franciszek Ogińskin palatsissa Michał Kleofas Ogińskin (1765–1833) opettajana. Kozlovski muutti Venäjälle 1786, missä hänet värvättiin armeijaan Turkkia vastaan käydyssä sodassa. Pian Grigori Potjomkin sai tietää hänestä ja vaikuttuneena Kozlovskin musiikillisesta lahjakkuudesta hän esitteli Kozlovskin hoville. Vuonna 1791 Kozlovski sävelsi kappaleen Grom pobedy, razdavaisja!, josta tuli joksikin aikaa Venäjän epävirallinen kansallislaulu. Pjotr Tšaikovski otti tämän poloneesin toisen osan myöhemmin oopperansa Patarouvan loppukohtaukseen. Kozlovskin Pavel Potjomkinin tekstiin perustunut ooppera Zelmira i Smelon, ili Vzjatije Izmaila () esitettiin 22. heinäkuuta 1795. Kozlovski valvoi Pietarin teatterikorkeakoulua vuosina 1799–1819. Hän sävelsi kuuluisan sielunmessun Puolan kuninkaan Stanislaus II Poniatowskin (1732–1798) kuoleman johdosta. Vielä toisen sielunmessun hän teki Aleksanteri I:n kuoltua. Kozlovskin koko tuotanto käsittää muun muassa Oidipus Ateenassa (1804), Fingal (1805), Oidipus Rex (1816), Esfir (1816), liturgiamusiikkia, muun muassa Te Deum, kantaatteja, kuorolauluja, lauluja (joista 28 venäläisiä) ja noin 70 poloneesia. Osip Kozlovski kuoli Pietarissa 11. maaliskuuta 1831. Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1757 syntyneet Luokka:Vuonna 1831 kuolleet
Antti Piippo

Antti Piippo (s. 14. tammikuuta 1947 Tampere) on suomalainen teollisuusjohtaja. Hän on elektroniikan valmistuspalveluyritys Elcoteq SE:n toinen perustaja ja pääosakas, ja toimi yhtiön hallituksen puheenjohtajana vuosina 1991–2010. Piippo perusti Elcoteqin 1990-luvun alun laman keskellä ja hän vaurastui yrityksensä kasvun myötä huimasti. Piippo oli vuonna 2000 Suomen neljänneksi rikkain henkilö, omaisuutta hänellä oli tällöin 75 miljoonaa euroa. Antti Piippo on myös tunnettu voimakkaista mielipiteistään muun muassa kolmikannan romuttamisen suhteen Suomessa. == Koulutus == Antti Piippo valmistui insinööriksi vuonna 1973 Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta. Hän on sotilasarvoltaan sotilasmestari. == Ura ja luottamustoimet== Vuosina 1971–1984 Piippo työskenteli aluksi Paramic Oy:ssä ja myöhemmin Aspo Oy:ssä elektroniikkaryhmän johtajana. Vuonna 1984 hän siirtyi Oy Lohja Ab:n palvelukseen jatkamaan aiemmin perustettua mikroelektroniikkayksikköä, josta myöhemmin syntyi Elcoteq Oy. Vuonna 1991 hän osti kumppaneidensa Henry Sjömanin ja Jorma Vanhasen kanssa Lohjan elektroniikkateollisuuden yksikön Elcoteqin. Talouselämän top 500 -listalle Elcoteq nousi ensimmäisen kerran vuonna 1994. Sijaluku oli silloin 335 ja yrityksen liikevaihto oli runsaat 30 miljoonaa euroa. Vuonna 2004 Elcoteqin liikevaihto oli 3 miljardia euroa ja Talouselämä top 500 -sijaluku 18. Antti Piipolla on uransa aikana ollut useita hallitusten ja hallintoneuvostojen jäsenyyksiä ja puheenjohtajuuksia eri yrityksissä ja elinkeinoelämän järjestöissä. Lisäksi hän on toiminut sekä jäsenenä että puheenjohtajana useissa yritystoimintaa käsittelevissä valtionhallinnon työryhmissä., == Yksityiselämä == Piippo on ollut julkisuudessa myös värikkään yksityiselämänsä johdosta. Vuonna 2002 hänet tuomittiin 6 000 euron sakkoihin pahoinpitelystä. == Kunnianosoitukset == *Unkarilaisen Pécsin Yliopiston kunniatohtori *Unkarin tasavallan Ansioritarikunnan komentajan risti *Viron Maarjamaan ristin ansiomerkki, II- luokka *Viestikiltojen Liitto Ry:n Viestiristi ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Max Jean

Max Jean (s. 27. heinäkuuta 1943 Marseille) on ranskalainen kilpa-autoilija, joka osallistui Formula 1 -sarjaan. Hän osallistui vain yhteen osakilpailuun ajaen March-autoa Frank Williams Racing Cars -tallissa eikä saavuttanut yhtään MM-pistettä. Ennen F1-sarjaan saapumista hän oli Ranskan Formula Ford -sarjan mestari vuodelta 1968 ja ajoi jonkin verran F3- ja F2-kilpailuja. Tähän sisältyi muutama kilpailu Ron Dennikselle. Hänen nimensä kirjattiin kerran virheellisesti muodossa ”Jean Max”, ja hänet tunnettiin satunnaisesti tällä nimellä. == Formula 1 -tulokset == Vuosi Talli Valmistaja Moottori 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Sijoitus Pisteet 1971 Frank Williams Racing Cars March 701 Ford Cosworth DFV3.0 V8 RSA ESP MON NED FRA NC GBR GER AUT ITA CAN USA - 0 ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Talal al-Maddah

Talal al-Maddah (1940–2000) () oli saudiarabialainen laulaja ja lauluntekijä. Hänen musiikkituotantonsa käsittää mm. uskonnollisia, kansallismielisiä ja romanttisia kuvauksia. Hänen tyypillisin laulukielensä oli arabia, mutta hän käytti harvemmin myös englantia. Vuonna 1994 julkaistiin kokoelma Best of Talal El Maddah. Maddahin musiikkia on edustettu myös useilla arabialaisen musiikin kokoelmilla. Esimerkiksi Nascenten Beginner's Guide to Arabia -kolmoiskokoelmalta löytyy Maddahin kappale "Madha aqul wa-qad himt" (1974, kirjoitettu muodossa "Maza Aqool Wa Qad Himt"). Maddah kuoli vuonna 2000 kesken esiintymisensä Saudi-Arabiassa.http://www.rmc- mo.com/rmfr/articles/083/article_28.asp == Lähteet == Luokka:Saudiarabialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Metsäimarre

Metsäimarre (Gymnocarpium dryopteris) on pohjoisen pallonpuoliskon havu- ja lehtimetsävyöhykkeillä varsin yleinen pehmeälehtinen saniainen. Laji on tavanomainen koko Suomessa. == Ulkonäkö ja koko == pienoiskuva|vasen|Metsäimarteen itiöpesäkkeitä. Metsäimarre kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Kasvin maavarsi on pitkä ja hento, väriltään musta ja kiiltävä. Lehden ruoti on 2–3 kertaa lavan pituinen, kalju tai harvasuomuinen. Vaaleanvihreät lehdet ovat yksittäin, lehden lapa on kalju tai joskus harvaan nystykarvainen, pituuttaan leveämpi, kolmiomainen ja kahteen kertaan parilehdykkäinen. Kolmiomainen tyvilehdykkä on melkein lehden kärkiosan kokoinen. Pikkulehdykät ovat pitkulaisia ja pariosaisia tai parijakoisia. Itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja katesuomuttomia. Metsäimarteen itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 53. Metsäimarre voi risteytyä idänimarteen (G. continentale) kanssa. == Levinneisyys == Metsäimarteen levinneisyysalue kattaa lähes koko Euroopan aivan läntisimpiä ja eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Esiintymisalue jatkuu läpi keskisen Venäjän Tyynellemerelle saakka. Pohjois-Amerikan puolella lajia tavataan Alaskasta Kanadan kautta Grönlantiin asti.Den virtuella floran: Ekbräken (myös levinneisyyskartat) Viitattu 7.10.2011. Suomessa metsäimarre on yleisimpiä saniaislajeja ja sitä tavataan koko maassa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2011: Metsäimarteen levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 7.10.2011. == Elinympäristö == Metsäimarre kasvaa kosteissa kangasmetsissä, lehdoissa, soistuneissa metsissä ja korvissa. Sitä tavataan myös kosteilla kallioilla ja louhikoissa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat esimerkiksi mustikkatyyppiin kuuluvat tuoreet kankaat. Laji viihtyy hyvin varjoisissa paikoissa, missä monilla muilla kasveilla on kasvuvaikeuksia.Oulun kasvit 2005, s. 151. Metsäimarre ei sovi eläinten ravinnoksi, joten se säästyy kasvupaikoillaan villieläinten näykkimiseltä. == Lähteet == * Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle. Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Metsäimarteen levinneisyys Suomessa. * Pohjolan kasvien pauloissa: Gymnocarpium dryopteris - metsäimarre * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Metsäimarre (Gymnocarpium dryopteris) * Valokki - nettikasvio: Metsäimarre (Gymnocarpium dryopteris) Luokka:Pikkuimarteet
Huck Seed

Huckleberry "Huck" Seed (s. 30. marraskuuta 1968) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Seed voitti World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen miljoonan dollarin ykköspalkinnon vuonna 1996. Vuoden 1999 WSOP:ssä hän sijoittui finaalipöydässä kuudenneksi. Seed opiskeli sähkötekniikkaa Caltechissa, mutta jätti opintonsa kesken vuonna 1989 siirtyen pokeriammattilaiseksi. Seed on urallaan voittanut neljä WSOP-ranneketta, näistä kaksi razzissa. Tammikuussa 1998 Seed voitti Carnivale of Poker -tapahtuman 5 000 dollarin mestaruusturnauksen. Ykköstilallaan hän ansaitsi 306 000 dollaria. Lokakuussa 2004 Seed oli ykkönen Festa al Lago III Poker Tournament -tapahtuman 2 000 dollarin no limit hold'em -turnauksessa. Maaliskuussa 2008 Huck Seed voitti Canadian Open Poker Championshipin 4 650 dollarin turnauksen ja vuotta myöhemmin NBC National Heads-Up Championshipin. Jälkimmäisen ykköspalkinto oli puoli miljoonaa dollaria. Seed on ollut NBC National Heads-Up Championshipin kestomenestyjä: vuonna 2005 hän oli yhdeksäs, 2006 kolmas, 2007 yhdeksäs ja 2008 jälleen kolmas. Elokuussa 2009 Seed oli voittaja brittiläisessä televisioidussa Late Night Poker-ohjelmassa. Tammikuussa 2007 Seed oli mukana NBC:n Poker After Dark -ohjelman ensimmäisellä viikolla. Tammikuussa 2010 Seedin pokeriuran turnausansiot ylittivät 5,3 miljoonaa dollaria. == WSOP-rannekkeet == Vuosi Turnaus Palkintosumma (USD) 1994 $2,500 Pot Limit Omaha 167 000 1996 $10,000 No Limit Hold'em World Championship 1 000 000 2000 $1,500 Razz 77 400 2003 $5,000 Razz 71 500 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset pokerinpelaajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pernik

Pernik () on kaupunki Länsi-Bulgariassa. Kaupungin asukasluku oli 97 181 vuonna 2011. Pernik sijaitsee Pernikin alueella Struman rannalla, Viskjar-, Vitoša ja Golo Bardo -vuorten ympäröimänä. Kaupunki oli nimetty vuosina 1949–1962 Dimitrovoksi kommunistijohtaja Georgi Dimitrovin kunniaksi. Pernikissä järjestetään Survan kansainväliset festivaalit joka vuosi tammikuussa. == Ystävyyskaupungit == * Caen, Ranska (vuodesta 2001) * Cardiff, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta (vuodesta 1940) * Las Vegas, Yhdysvallat (vuodesta 2004) * Lublin, Puola (vuodesta 2001) * Magdeburg, Saksa (vuodesta 2003) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Official site of Pernik * All News from Pernik Luokka:Bulgarian kaupungit Luokka:Pernikin alue
Tarvo

Tarvo on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 290 suomalaiselle. Nimen alkuperästä on esitetty kaksi erilaista selitystä. Sen on arveltu johtuvan pääasiassa kansanrunoissa esiintyvästä sanasta tarvas, jolla on tarkoitettu villiä alkuhärkää. Koska nimi kuitenkin on yleinen myös Virossa, Julius Mägiste on väittänyt sen johtuvan viron murteissa esiintyvästä sanasta tarv, joka merkitsee tarmoa, energiaa, ja täten kyseessä olisi Tarmon rinnakkaisnimi. Suomessa nimi on ollut käytössä 1910-luvulta lähtien, ja almanakkaan se otettiin vuonna 1950. == Tunnettuja Tarvoja == *Tarvo Laakso (1955–2023), suomalainen pastori, gospellaulaja, "rokkipappi" *Tarvo Oksala (1915–1982), suomalainen perinnöllisyystieteilijä *Tarvo Hanno Varres (s. 1970), virolainen valokuvaaja ja muusikko ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Hamzah Haz

Hamzah Haz (15. helmikuuta 1940 Ketapang – 24. heinäkuuta 2024https://tirto.id/biografi-singkat-hamzah-haz-wapres-ri-ke-9-era-presiden- megawati-g1XZ) oli indonesialainen poliitikko. Haz syntyi Ketapangissa, Länsi- Kalimantanin maakunnassa. Hän oli 1998–2007 Indonesian Yhdistyneen kehityspuolueen (PPP) puheenjohtaja ja toimi Megawati Sukarnoputrin varapresidenttinä 2001–2004. Haz oli ehdolla myös Indonesian presidentinvaaleissa 2004, mutta sai viidestä ehdokkaasta vähiten ääniä, alle kolme prosenttia. Hazilla oli kaksi vaimoa ja kaksitoista lasta. Haz oli erityisen suosittu islamilaisen väestönosan keskuudessa. Hän oli aikaisemmin Abu Bakar Bashirin tukija. == Lähteet == Luokka:Indonesian varapresidentit Luokka:Puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Voldo

Voldo (ヴォルド, Vorudo) on kuvitteellinen hahmo Soul-videopelisarjassa. Voldo on esiintynyt -sarjan jokaisessa pelissä, mukaan lukien uusin Soul Calibur IV.Soul Calibur IV Offical Website ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Soul Calibur IV:n kotisivut Luokka:Videopelihahmot Luokka:Kuvitteelliset kamppailulajien harrastajat Luokka:Kuvitteelliset salamurhaajat
Samsung T9

Samsung T9 on Samsungin matkapuhelinmalli, joka pyrkii haastamaan Applen iPhonen. Samsung T9 pystyy toistamaan ääntä 30 tuntia yhdellä latauksella. Laitteessa on Bluetooth. == Aiheesta muualla == * Taloussanomat.fi – Samsungin haastaja iPhonelle on T9 * Samsung T9 Yepp MP3 Player : MobileWhack.com == Lähteet == T9 Luokka:Vuoden 2007 matkapuhelimet