EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lise de la Salle

Lise de la Salle (s. 8. toukokuuta 1988 Cherbourg) on ranskalainen pianisti.Lise De La Salle ArtistInfo De la Salle aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana ja piti 9-vuotiaana ensikonserttinsa, jonka välitti suorana Radio France.Lise de la Salle HarrisonParrottLise de la Salle Nordic Artists Management Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa; opettajana oli vuosina 1998–2006 Pascal Nemirovski. De la Salle osallistui myös Bruno Rigutton mestarikurssille, ja Geneviève Joy toimi pitkään hänen neuvonantajanaan. Ensimmäisen esiintymisensä orkesterin kanssa De la Salle teki 13-vuotiaana soittamalla Ludwig van Beethovenin toisen pianokonserton solistiosuuden. Hän voitti vuonna 2004 Young Concert Artists International Auditions New Yorkissa. De la Salle sai myös ensipalkinnon ja Bärenreiter-palkinnon Ettlingenin kansainvälisessä pianokilpailussa Saksassa. Lisäksi hän on voittanut useita ranskalaisia pianokilpailuja. De la Salle on esiintynyt eri Euroopan maiden, Yhdysvaltain ja Aasian johtavien orkesterien kanssa. Hänen kanssaan yhteistyötä tehneitä kapellimestareita ovat olleet muiden muassa Charles Mackerras, Aleksandr Dmitrijev, George Pehlivanian, Lan Shui, Ruben Gazarian, Karl-Heinz Steffens, Keith Lockhart, Lawrence Foster, Herbert Blomstedt, Fabio Luisi, James Conlon, Krzysztof Urbański, Antonio Pappano, Rafael Payare, Karina Canellakis, Andrés Orozco-Estrada, Lioner Bringuier, Fabien Gabel, Marek Janowski, Robin Ticciati, Osmo Vänskä, James Gaffigan, Semjon Bytškov ja Dennis Russell Davies. De la Salle aloitti vuonna 2002 yhteistyön Naïve-levy- yhtiön kanssa ensilevytyksellään, joka oli omistettu Maurice Ravelin ja Sergei Rahmaninovin sävellyksille. Hän on saanut levytyksillään monia palkintoja ja tunnustuksia. Esimerkiksi kuudes, Franz Lisztin 200-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistu albumi toi pianistille Diapason d'Orin ja Gramophonen Editor's Choicen. De la Salle on levyttänyt myös Sony Classicalille ja Deutsche Grammophonille. Vuonna 2014 De la Salle sai Zürichin oopperan ensimmäisen taiteilijaresidenssin. Samana vuonna hän esiintyi Wienin sinfoniaorkesterin kanssa New Yorkin Lincoln Centerin Great Performers -sarjassa. De la Salle on pitänyt mestarikursseja monissa niistä kaupungeista, joissa on esiintynyt. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vernou-sur-Brenne

Vernou-sur-Brenne on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre- Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Brennejoen varrella, noin 15 kilometriä Toursin kaupungista itään. == Nähtävyyksiä == Kunnan nähtävyyksiä on vuonna 1465 rakennettu linna Château de Jallanges. Linnan rakennutti Ranskan kuningas Ludvig XI pääministerilleen. Samalla paikalla sijaitsi aiemmin vuonna 1212 rakennettu keskiaikainen linnoitus. Linnalla on ollut lukuisia omistajia vuosisatojen aikana. 1900-luvulle tultaessa se oli huonossa kunnossa. Nykyiset omistajat, Ferry-Balinin -perhe, ostivat linnan vuonna 1984 kunnostaen sen. Nykyään linna tarjoaa majoituspalveluja sekä toimii juhlatilana. Kunnan keskustassa olevan Pyhän Kolminaisuuden kirkon juuret ulottuvat vuosille 460–490. Nykyisen kirkon vanhimmat osat ovat 1000-luvulta. == Talous == Vernou-sur-Brenne on yksi niistä kahdeksasta kunnasta, joilla on oikeus käyttää siellä valmistetusta viinistä Vouvray (AOC) alkuperänimitystä. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Guy Ignolin (1936-2011), kilpapyöräilijä Tiedosto:Chateau_de_Jallanges_(2990260300)_B.jpg|Château de Jallanges Tiedosto:Vernou-sur-Brenne_-_Eglise_Sainte-Trininté_(2010)_1.jpg|Pyhän Kolminaisuuden kirkko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indre-et- Loiren kunnat
Sulkavanjärvi (Myrskylä)

Sulkavanjärvi () on kulttuurimaiseman reunustama järvi Myrskylän itäosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 71 kilometriä koilliseen.Sulkavanjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Sulkavanjärven pituus lounaasta koilliseen on 2,2 kilometriä. Saaria ei ole. Järven itärannan lahdilla ja niemillä on vain ruotsinkieliset karttanimet (Jouksviken, Lönäs, Mellanviken, Majbäcksviken). Länsirannalla Lönäsiä vastapäätä sijaitsee Pitkäniemi (Långnäsudden), jonka kohdalla järvi on noin 300 metriä leveä. Niemien eteläpuolinen järvenosa on hyvin matalaa. Niemien pohjoispuolella järvi levenee ja rannat mutkittelevat loivasti. Sulkavanjärven syvin kohta, 5,5 metriä, sijaitsee itärannan tuntumassa. Vain kahdeksan aaria järvestä on vähintään viisi metriä syvä. Sulkavanjärveen virtaa Norrbäcken pohjoisesta, Sulkavanjärvestä virtaa Pekki lounaaseen Myrskylänjokeen, joka puolestaan virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Sulkavanjärveä tutkittiin kesällä 2014, jolloin se todettiin hypereutrofiseksi, sinilevien hallitsemaksi järveksi. Sulkavanjärven vesitilavuus on 2 921 000 kuutiometriä. Se on toiseksi suurin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Myrskylä. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Sulkavanjärvi (16.005.1.001) kuuluu Myrskylänjoen valuma- alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Sulkavanjärvi on Myrskylänjoen valuma-alueen laajin järvi Myrskylän Kirkkojärven jälkeen. Alueeseen kuuluu lisäksi kuusi pienempää järveä.Myrskylänjoen valuma-alue (16.005). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Myrskylän Sulkavanjärvi on neljänneksi laajin Suomen viidestä Sulkavanjärvestä.Sulkavanjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Koskenkylänjoen vesistö
Terttuverbenat

Terttuverbenat (Aloysia) on verbenakasveihin eli rautayrttikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on noin 40 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Amerikassa, Yhdysvalloista Kaliforniasta Chileen ja Argentiinaan. Hyötykasvina tunnettu laji on mausteyrttinä viljelty sitruunaverbena (Aloysia citrodora, syn. A. triphylla ja Lippia citriodora), joka on kotoisin Boliviasta, Paraguaysta ja Argentiinasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Aloysia * Suomen Lajitietokeskus: Terttuverbenat – Aloysia Luokka:Verbenakasvit
Muttilanjärvi

Muttilanjärvi () on peltomaiseman ympäröimä järvi Muttilan kylässä Myrskylän kuntakeskuksen itäpuolella itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 75 kilometriä koilliseen.Muttilanjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Muttilanjärven pituus lounaasta koilliseen on 900 metriä. Saaria ei ole. Järvi on melko tasaleveä vailla mainittavia niemiä. Rannat ovat varsin soistuneita. Muttilanjärvi laskee Tilkunojaa Mutinsuon kautta Sulkavanjärveen, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä etelään. Muttilanjärvi (16.005.1.005) kuuluu Myrskylänjoen valuma- alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Muttilanjärvi on neljänneksi laajin Myrskylänjoen valuma- alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Myrskylänjoen valuma-alue (16.005). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Koskenkylänjoen vesistö
Siipiluppiot

Siipiluppiot (Marcetella) on Kanariansaarilla ja Madeiralla kotoperäisenä esiintyvä ruusukasvien suku. Se on läheistä sukua muun muassa luppioille (Sanguisorba) ja häntäluppioille (Bencomia). Siipiluppioihin kuuluu kaksi pensaslajia. Ne on alun perin kuvattu häntäluppioihin, ja Kanariansaarten kasveja tutkinut ruotsalaissyntyinen kasvitieteilijä Eric Ragnar Sventenius siirsi ne uuteen sukuun.Kurtto, A. (2009): Rosaceae (pro parte majore). In: Euro+Med Plantbase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity: Marcetella Svent. Viitattu 23.3.2021. == Lajit == * madeiransiipiluppio eli madeiranluppio (Marcetella maderensis (Bornm.) Svent.) * kanariansiipiluppio (Marcetella moquiniana (Webb & Berthel.) Svent.)Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Siipiluppiot (Marcetella) Viitattu 23.3.2021. == Lähteet == Luokka:Ruusukasvit
Siippo

Siippo on järvi Myrskylän pohjoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 77 kilometriä koilliseen.Siippo. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Siipon pituus lounaasta koilliseen on 600 metriä. Saaria ei ole. Järvi on melko tasaleveä ja tasasyvä. Itärannan metsäisen Häntälänkallion korkeustaso on noin 75 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 35 metriä järven pintaa ylempänä. Muut rannat ovat peltomaata. Siippo laskee Sopajärveen, joka sijaitsee noin 800 metriä länteen. Siipon vesitilavuus on 267 000 kuutiometriä eli 267 miljoonaa litraa. Siippo (16.005.1.004) kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Siippo on viidenneksi laajin Myrskylänjoen valuma-alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Myrskylänjoen valuma-alue (16.005). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Koskenkylänjoen vesistö
Karrookävykit

Karrookävykit eli karrookäpypalmut (Encephalartos) on samiakävykkikasveihin kuuluva käpypalmusuku. Siihen sisältyy 66 Afrikassa luonnonvaraisena esiintyvää lajia. Niistä puolet kasvaa Etelä-Afrikassa. Lisäksi itäisessä Afrikassa, kuten Tansaniassa, Mosambikissa ja Keniassa kasvaa monia lajeja kussakin. Suuri osa karrookävykeistä on harvinaistunut luonnossa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lähes 40 lajia uhanalaiseksi ja 18 lajia korkeimpaan äärimmäisen uhanalaisten lajien (CR) luokkaan. Lisäksi kolme lajia on jo hävinnyt luonnosta kokonaan. == Lajeja == * paroninkarrookävykki eli paroninkäpypalmu (Encephalartos altensteinii) * keniankarrookävykki eli keniankarrookäpypalmu (Encephalartos hildebrandtii) * sinikarrookävykki eli sinikarrookäpypalmu (Encephalartos lehmanniana) * samettikarrookävykki (Encephalartos longifolius) * natalinkarrookävykki (Encephalartos natalensis) * suonikarrookävykki (Encephalartos transvenosus) * mosambikinkarrookävykki eli mosambikinkarrookäpypalmu (Encephalartos umbeluziensis) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Encephalartos * Suomen Lajitietokeskus: Karrookävykit – Encephalartos Luokka:Käpypalmut
Isojärvi (Myrskylä)

Isojärvi () on metsämaan ympäröimä järvi Myrskylän länsiosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 10,1 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 70 kilometriä koilliseen.Isojärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Isojärven pituus etelästä pohjoiseen on 800 metriä. Saaria ei ole. Niemimaa jakaa järven eteläosan lounaiseen ja kaakkoiseen lahteen. Niiden pohjoispuolinen vähintään kuusi metriä syvä alue kattaa noin puolet järven pinta-alasta, syvin kohta sijaitsee järven pohjoisosassa. Rannat ovat paikoin jyrkät. Isojärvi laskee etelään Myrskylänjokeen, joka virtaa järven itäpuolitse. Isojärven vesitilavuus on 573 000 kuutiometriä eli 573 miljoonaa litraa. Isojärvi (16.005.1.008) kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Isojärvi on kuudenneksi laajin Myrskylänjoen valuma-alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Myrskylänjoen valuma-alue (16.005). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Koskenkylänjoen vesistö
Pitkäpavut

Pitkäpavut (Vigna) on laajalle levinnyt hernekasvisuku, johon kuuluu monia taloudellisesti tärkeitä palkokasvilajeja. Suvussa on 105 lajia pääosin ruohovartisia kasveja. Niitä esiintyy maailmanlaajuisesti tropiikissa ja subtropiikissa, Amerikassa, Afrikassa, Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa. Suvun aiemmin käytetty nimi on pitkäpalot, joka on sama kuin ristikukkaiskasveihin kuuluvalla Arabis-suvulla. == Lajeja == * adsukipapu (Vigna angularis) * karakallapapu (Vigna caracalla) * Vigna marina * Vigna mungo * mattopapu (Vigna parkeri) * mungopapu (Vigna radiata) * maapapu (Vigna subterranea) * Vigna umbellata * lehmänpapu eli pitkäpapu (Vigna unguiculata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Pitkäpavut – Vigna * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vigna Luokka:Hernekasvit
Vähäjärvi (Myrskylä)

Vähäjärvi () on matala, metsämaan ympäröimä järvi Myrskylän länsiosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 7,275 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 70 kilometriä koilliseen.Vähäjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Vähäjärven pituus etelästä pohjoiseen on 400 metriä. Saaria ei ole. Eteläosastaan järvi kapenee lahdeksi, jonka länsiranta on suhteellisen jyrkkä ja maasto kohoaa yli 30 metriä järven pintaa korkeammalle. Vähäjärven rannoilla on pientaloja. Noin 350 metriä Vähäjärveltä koilliseen sijaitsee Isojärvi. Järvien laskuojat yhtyvät Vähäjärven itäpuolella, mistä virta vie etelään Myrskylänjokeen, joka virtaa järven itäpuolitse. Vähäjärven vesitilavuus on 172 000 kuutiometriä eli 172 miljoonaa litraa. Vähäjärvi (16.005.1.007) kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Vähäjärvi on toiseksi pienin Myrskylänjoen valuma-alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Myrskylänjoen valuma-alue (16.005). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Koskenkylänjoen vesistö
Moskovan suuriruhtinas

Moskovan suuriruhtinas oli Moskovan suuriruhtinaskunnan hallitsija. Suuriruhtinaat tekivät 1400-luvulla Venäjästä yhtenäisen. == Moskovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat == * Daniel I (1263–1303) * Juri (1303–1325) * Iivana I (1325–1341) * Semjon (1341–1353) * Iivana II (1353–1359) * Dmitri (1359–1389) * Vasili I (1389–1425) * Vasili II (1425–1462) * Iivana III (Iivana Suuri) (1462–1505), ensimmäinen koko Venäjän hallitsija, nai viimeisen Bysantin keisarin veljentyttären Sofia Palaiologoksen. * Vasili III (1505–1533) * Iivana IV (Iivana Julma) (1533–1547) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Pimijärvi (Myrskylä)

Pimijärvi () on matala ja rehevä järvi Myrskylän eteläosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 21,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 66 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 23 kilometriä pohjoiskoilliseen.Pimijärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Pimijärven pituus lännestä itään on 650 metriä. Järvi on melko tasaleveä ja sen itäosassa sijaitsee vähäinen saari. Rannat ovat kulttuurimaisemaa, paitsi etelässä, jossa on ylävää metsämaata, joka kohoaa noin 80 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 40 metriä järven pintaa korkeammalle. Pimijärven luoteisrannalta lähtee laskuoja länteen Kotojärveen, jonne etäisyys on noin 450 metriä. Pimijärvi vesitilavuus on 278 000 kuutiometriä eli 278 miljoonaa litraa. Se on kahdeksanneksi laajin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Myrskylä. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Pimijärvi (17.006.1.003) kuuluu Tankvallinojan valuma-alueeseen (17.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Tankvallinojan alueen muut järvet ovat Valkjärvi ja Kotojärvi.Tankvallinojan valuma-alue (17.006). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Myös Porvoossa on Pimijärvi. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Myrskylän Pimijärveltä lounaaseen.Pimijärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
Kotojärvi (Myrskylä)

Kotojärvi () on matala ja rehevä järvi Myrskylän eteläosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 23,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 66 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 22 kilometriä pohjoiskoilliseen.Kotojärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Maantiede == Kotojärven pituus lounaasta koilliseen on 1,1 kilometriä. Itärannan Suviniemi jakaa altaan pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Järvi kapenee voimakkaasti eteläosastaan ja muuttuu soiseksi. Järvi on matala ja sitä on kunnostettu. Vain noin viidennes sen pinta-alasta on vähintään kaksi metriä syvä. Kotojärven itärannalla on peltomaata, länsiranta on metsäistä ja kohoaa noin 65 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kotojärven länsirannalta lähtee laskuoja länteen kohti Tankvallinojaa, joka virtaa länteen Ilolanjokeen, joka puolestaan virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Kotojärven vesitilavuus on 322 000 kuutiometriä eli 322 miljoonaa litraa. Se on seitsemänneksi laajin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Myrskylä. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Kotojärvi (17.006.1.002) kuuluu Tankvallinojan valuma- alueeseen (17.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Tankvallinojan alueen muut järvet ovat Valkjärvi ja Pimijärvi.Tankvallinojan valuma-alue (17.006). Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. Suomen kuudestatoista Kotojärvestä Myrskylän Kotojärvi on viidenneksi laajin.Kotojärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2021. == Lähteet == Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
An-Nasr

An-Nasr (, ) on Koraanin 110. suura. Se luokitellaan medinalaiseksi eli myöhäisvaiheen suuraksi, ja siinä on kolme jaetta. Islamilaisen perimätiedon mukaan se on ajallisesti viimeinen kokonainen suura ja ilmoitettiin profeetta Muhammedin jäähyväispyhiinvaelluksella vuonna 632.Hämeen-Anttila 1997, s. 232 == Teksti == Suuran sisältönä on kehotus ylistää Jumalaa. Se kuuluu Ahsen- Bören suomennoksessa seuraavasti:Koraani, 1942 # Kun Jumalalta apu ja voitto tulee, # kun näet ihmisten suurin joukoin liittyvän Jumalan uskontoon, # silloin ylistä Herrasi kunniaa ja ano Hänen anteeksiantoaan. Totisesti, Hän palkitsee moninkertaisesti. == Islamilainen tulkinta == Muhammad ibn Jarir al- Tabari käsitteli 900-luvun alussa lyhyttä suuraa kuuden sivun verran ja antoi sille eksegeettisen selityksen.Tabari 2017, s. 421–426 Tabari katsoi, että ensimmäisessä jakeessa mainitulla voitolla tarkoitettiin Muhammedin voittoa Mekasta ja sen quraiš -heimosta. "Suurin joukoin" mukaan liittyvillä ihmisillä tarkoitettiin jemeniläisiä ja Nizar -heimoa. Viimeinen jae viittaa siihen, että profeetan kuolema oli jo lähellä. == Katso myös == * Islam * Koraani * Muhammed * Suura == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Suura 110 Luokka:Suurat
Iso-Jurvo

Iso-Jurvo on karu järvi Äänekosken kaakkoisosassa Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 40 kilometriä pohjoiskoilliseen. Iso-Jurvo, sen koillispuolinen Pieni-Jurvo ja Jurvonjoki muodostavat luontoarvoiltaan edustavan kokonaisuuden.Iso-Jurvo. Järviwiki. Viitattu 2.10.2021. == Maantiede == Iso-Jurvon pituus etelästä pohjoiseen on 3,5 kilometriä. Järven leveys vaihtelee suuresti. Eteläosan pitkänomaisen Etelälahden leveys on noin 300–400 metriä, keskiosan leveys on yli kilometrin ja pohjoisosan leveys noin puoli kilometriä. Järven kaakkoisrannalla kohoava Jurvonvuori on luonnonsuojelualuetta, sen laki on noin 215 metriä merenpinnan yläpuolella. Iso-Jurvon vähintään 20 metriä syvä alue levittäytyy yhtenäisenä Jurvonvuoren länsi- ja pohjoispuolella. Kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee paikoin alle 20 metrin päässä Jurvonvuoren rannasta. Iso-Jurvon syvin kohta, 32 metriä, sijaitsee Etelälahden keskiosassa. Järven pohjoispuolisko on matalampaa, mutta yli kymmenmetrisiä syvänteitä on useita. Myös Etelälahden eteläisin osa on melko matalaa. Iso-Jurvon laajimmat saaret ovat järven keskiosassa sijaitseva Isosaari ja pohjoisosassa sijaitseva Lehtisaari. Iso- Jurvon koillispuolella sijaitsee Pieni-Jurvo (138,5 metriä mpy). Järviä erottaa Jurvonharju ja Väliharju, joiden välistä virtaa laskuoja Iso-Jurvosta Pieni-Jurvoon, jonka pohjoisrannalta lähtee Jurvonjoki-Kurojoki pohjoiseen ja laskee Ala-Keiteleen Kurolahteen. Valkeajärvi (138,7 metriä mpy) on läheisessä yhteydessä Iso-Jurvoon; sitä erottaa Iso-Jurvosta Jurvonniemi. Valkeajärvi laskee lyhyttä laskuojaa Jurvonniemen itäpuoliseen Valkeajärvenlahteen, joka on matalaa vesialuetta. Iso-Jurvon rannoilla on melko taajaan pientaloja. Iso- Jurvon vesitilavuus on 19 480 000 kuutiometriä. Iso-Jurvo (14.418.1.004) kuuluu Kurojoen valuma-alueeseen (14.418), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Keiteleen eteläosan alue (14.41) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Iso-Jurvo on Kurojoen valuma-alueen laajin vakavesi ja ainoa, jonka pinta-ala on yli neliökilometrin. Seuraavaksi laajimmat ovat Pietinen ja Pieni-Jurvo. Alueeseen kuuluu myös neljätoista muuta vakavettä.Kurojoen valuma-alue (14.418). Järviwiki. Viitattu 2.10.2021. Iso-Jurvo on kuudenneksi laajin Äänekosken 169:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Keitele, Kuhnamo ja Niinivesi, Iisjärvi ja Kiimasjärvi.Äänekoski. Järviwiki. Viitattu 2.10.2021. == Lähteet == Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Kurojoen valuma-alue
Greg Kurstin

Gregory Allen Kurstin (s. 14. toukokuuta 1969 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat), joka tunnetaan nimellä Greg Kurstin, on yhdysvaltalainen lauluntekijä, tuottaja ja multi-instrumentalisti. Hän on työskennellyt muun muassa Adelen, Foo Fightersin, Maren Morrisin ja Beckin kanssa. Vuoteen 2021 mennessä Kurstin on palkittu kahdeksalla Grammy-palkinnolla. Hän on voittanut kahdesti vuoden tuottajan Grammy-palkinnon. == Tuotantoa == === Studioalbumit === * 25 (Adele, 2015) * Concrete and Gold (Foo Fighters, 2017) * As You Were (Liam Gallagher, 2017) * Colors (Beck, 2017) * Medicine at Midnight (Foo Fighters, 2021) === Singlet === * ”Stronger (What Doesn’t Kill You)” (Kelly Clarkson, 2012) * ”Blow Me (One Last Kiss)” (Pink, 2012) * ”Burn” (Ellie Goulding, 2013) * ”Chandelier” (Sia, 2014) * ”Hello” (Adele, 2015) * ”Cheap Thrills” (Sia, 2016) * ”Love” (Kendrick Lamar, 2017) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset lauluntekijät Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkituottajat Luokka:Yhdysvaltalaiset multi-instrumentalistit Luokka:Grammy-palkinnon saajat
Thomas Ravonius

Thomas (Tuomas) Ravonius (5. marraskuuta 1705 – 28. joulukuuta 1784 Pori) oli suomalainen kirkonrakentaja. Porissa vaikuttaneen Ravoniuksen johdolla rakennettiin 1700-luvun puolivälissä useita kirkkoja eri puolille Ala- Satakuntaa. Hänen tiedetään myös korjanneen Kokemäen Pyhän Marian kirkkoa 1750-luvulla. == Töitä == *Luvian kirkko (1748) *Harjavallan kirkko (1750) *Irjanteen kirkon kellotapuli (1758) *Honkilahden kirkko (1759) *Pyhän Marian kirkon kellotapuli (1765) *Kullaan kirkko (1767) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirkonrakentajat Luokka:Vuonna 1705 syntyneet Luokka:Vuonna 1784 kuolleet
Luettelo vuonna 1790 kuolleista henkilöistä

== Tammikuu == * 1. tammikuuta − Johan Kuhlberg, suomalainen asianajaja ja Helsingin pormestari (s. 1725) * 5. tammikuuta − Jacob Christian Schäffer, saksalainen biologi (s. 1718) == Helmikuu == * 17. helmikuuta − Christfried Ganander, suomalainen suomalaisen kansankulttuurin kerääjä, pappi ja sanakirjan tekijä (s. 1741) * 19. helmikuuta − Jean-Baptiste Krumpholtz, tšekkiläis-ranskalainen säveltäjä ja harpisti (s. 1742) * 20. helmikuuta − Joosef II, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari ja Itävallan arkkiherttua 1765–1790 (s. 1741) * 23. helmikuuta − Erik von Stockenström, ruotsalainen valtiopäivämies ja valtaneuvos (s. 1703) == Maaliskuu == * 5. tai 6. maaliskuuta − Nils Idman nuorempi, suomalainen pappi ja kielitieteilijä (s. 1716) == Huhtikuu == * 9. huhtikuuta − Muhammad III, Marokon sulttaani 1748 ja 1757−1790 (n. 1710) * 13. huhtikuuta − Henrik Johan af Forselles, suomalainen ruukinpatruuna ja vuorineuvos (s. 1754) * 17. huhtikuuta − Benjamin Franklin, yhdysvaltalainen valistusfilosofi, toimittaja, kirjailija, filantrooppi, tiedemies, keksijä ja diplomaatti, Pennsylvanian kuvernööri 1785−1788 (s. 1706) == Toukokuu == * 2. toukokuuta − Viktor Amadeus von Anhalt-Bernburg- Schaumburg-Hoym, Venäjän keisarillisen armeijan kenraali ja Anhalt-Bernburgin ruhtinas (s. 1744) * 19. toukokuuta − Johan Hisinger, ruotsalais-suomalainen ruukinisäntä ja vuorineuvos (s. 1727) * 21. toukokuuta − Thomas Warton, englantilainen kirjallisuushistorioitsija, -kriitikko ja runoilija (s. 1728) == Heinäkuu == * 6. heinäkuuta − George Augustus Eliott, brittiläinen kenraali ja Gibraltarin kuvernööri 1777−1790 (s. 1717) * 17. heinäkuuta − Johann II Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko, fyysikko ja asianajaja (s. 1710) * 17. heinäkuuta − Adam Smith, skotlantilainen moraalifilosofi ja taloustieteilijä (s. 1723) == Elokuu == * 2. elokuuta − Emanuel Elfvenberg, suomalainen piirilääkäri, Runnin terveyslähteen löytäjä (s. 1749) * 19. elokuuta − Ignaz Franz, saksalainen katolinen pappi, teologi ja virsirunoilija (s. 1719) == Syyskuu == * 8. syyskuuta − Johan Henrik Hästesko, suomalainen sotilas ja Ruotsin armeijan upseeri (s. 1741) * 22. syyskuuta – Anders af Botin, ruotsalainen virkamies ja historioitsija (s. 1724) == Lokakuu == * 11. lokakuuta − Marmaduke Tunstall, englantilainen ornitologi ja keräilijä (s. 1743) * 20. lokakuuta − Axel Laurell, suomalainen pappi ja perunanviljelyksen uranuurtaja (s. 1715) * 30. lokakuuta − Karai Senryū, japanilainen runoilija (s. 1718) == Marraskuu == * 19. marraskuuta − Reinhold Johan Jägerhorn, suomalainen eversti ja valtiomies (s. 1716) * 29. marraskuuta − Pehr Junnelius, suomalainen upseeri, laivanvarustaja, kauppias ja merikapteeni (s. 1745) == Joulukuu == * 29. joulukuuta − Georg Fredrik Tigerstedt, suomalainen Ruotsin armeijan everstiluutnantti, tilanomistaja ja vakooja (s. 1729) == Tuntematon päivämäärä == * Nils Strömbäck, suomalainen urkuri ja urkujenrakentaja (s. 1751) == Katso myös == * Wikipedia:Henkilön kuolintiedon lisääminen * Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat * Wikipedia:Wikidata/Äskettäin kuolleita * 1790
Chissay-en-Touraine

Chissay-en-Touraine on kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa Centre- Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Cherjoen varrella, noin 40 kilometriä Toursin kaupungista itään. Kunnan nähtävyyksiä on linna Château de Chissay. Sen rakennutti 1400-luvulla Ranskan kuningas Kaarle VII. Hän myös asui linnassa, kuten myös hänen seuraajansa Ludvig XI. Vuonna 1940 Ranskan pääministeri Paul Reynaud perusti linnaan päämajan. Myöhemmin 12. kesäkuuta 1940 hän esitteli linnassa kenraali de Gaullelle Réduit bretonin, mikä oli brittien ja ranskalaisten yhteinen strategia Bretagnen niemimaan puolustamiseksi saksalaisia sotajoukkoja vastaan. Nykyään linna toimii hotellina ja ravintolana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Loir-et- Cherin kunnat
Wang Zhouyu

Wang Zhouyu (, s. 13. toukokuuta 1994) on kiinalainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Wang on kilpaillut viime vuodet 87 kg sarjassa. Hän voitti olympiakultaa Tokion kesäolympialaisissa 2020 87 kg sarjassa. Hän työnsi 120 kg ja tempaisi 150 kg, jotka olivat kummatkin kilpailun parhaita tuloksia. Yhteistulos 270 kg on olympiaennätys. Wangilla on myös kaksi MM-kultaa vuosilta 2018 ja 2019, joista jälkimmäinen 87 kg sarjassa ja ensimmäinen 76 kg sarjassa. Lisäksi Wang on voittanut Aasian-mestaruuden 75 kg sarjassa vuonna 2015 sekä 87 kg sarjassa vuosina 2019 ja 2021. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset painonnostajat Luokka:Kiinalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rusokissankäpälä

Rusokissankäpälä (Antennaria rosea) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, kissankäpälien (Antennaria) sukuun kuuluva kasvilaji, joka voidaan jakaa neljään alalajiin. Rusokissankäpälä on kuitenkin taksonomisesti hankala ja kompleksinen laji. Rusokissankäpälä kasvaa 4–30 cm korkeaksi ja muodostaa 1–7 cm pitkiä rönsyjä. Varren tyvellä sijaitsevat lehdet ovat yksisuonisia, 0,8–4 cm pitkiä, 0,2–1 cm leveitä ja karvaisia. Varsilehdet ovat 0,6–3,6 cm pitkiä ja tasasoukkia. Kukintona on 3–20 mykerön muodostama mykeröstö. Rusokissankäpälä ei kuitenkaan yleensä muodosta hedekukkia sisältäviä yksilöitä. Rusokissankäpälä kasvaa laajalti Pohjois-Amerikassa erilaisilla kasvupaikoilla merenpinnan tasosta vuoristoihin ja se on kaikkein tavallisin kissankäpälälaji Pohjois-Amerikassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Rusokissankäpälä (Antennaria rosea) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Antennaria rosea * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Antennaria rosea Luokka:Kissankäpälät
Kaarle Killainen

Kaarle Jaakonpoika (Carl Jakobsson) Killainen (myös Kalle Killainen, n. 1670 Lemu – 1743 Merimasku) oli suomalainen kirkonrakentaja, jonka johdolla rakennettiin 1700-luvun alussa Merimaskun, Irjanteen ja Seilin kirkot. Killainen haudattiin Merimaskun kirkkoon helmikuussa 1743. Kirkon läpikäytävässä on hänen muistolaattansa. == Töitä == *Merimaskun kirkko (1726) *Irjanteen kirkko (1731) *Seilin kirkko (1733) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirkonrakentajat Luokka:1670-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1743 kuolleet Luokka:Syntymävuosi tuntematon
SHF (taajuusalue)

SHF (superkorkea taajuus, ) on Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) termi radiotaajuusalueelle, joka kattaa 3–30 GHz:n radioaallot (aallopituusalue 1–10 cm; senttimetriaallot). SHF on akronyymi englannin kielen sanoista super high frequency (superkorkea taajuus). Taajuusalueen radioaallot etenevät suoran etenemisen mallin mukaan. Aallonpituus on 1–10 cm, jolloin antennit saadaan erittäin pieniksi tai vaihtoehtoisesti metriluokan kokoisilla antennilla saadaan erittäin suuria vahvistuksia, jolloin säteily suuntautuu pieneen tilaan. Taajuusalueen alapäätä (3–5 GHz) käytetään myös ns. troposfäärisirontayhteyteen eli tropolinkeissä. Tämä yhteys perustuu alle 10 kilometrin korkeudessa oleviin ilmakehän pyörteisiin ja muihin epätasaisuuksiin, jotka sirottavat niihin osuvan SHF-alueen radioaaltoja. Sää alkaa radioaaltojen taajuuksien kasvaessa vaikuttaa ensimmäisen kerran SHF- alueella, lähinnä sateen vuoksi. Voimakas sade vaimentaa SHF-alueella sähkömagneettista säteilyä. Alueen suuntaaviin antenneihin perustuvien linkkien havaitseminen, kuuntelu ja häirintä on erittäin vaikeaa. Muun muassa Yhdysvaltojen armeijan MSE-viestijärjestelmä käyttää 15 GHz:n lyhyen kantaman (n. 8 km) linkkejä (down the hill) esikunnan ja korkeammalla olevan alueellisen viestikeskuksen tai kaukolinkin välillä. Suuren vahvistuksen antennien käytössä on vaikeaa suunnata antenni vasta-asemaan etenkin siirtyvässä käytössä. ==Lähteet== Luokka:ITU Luokka:Radiotaajuusalueet
EHF (taajuusalue)

EHF (erittäin korkea taajuus, millimetriaallot, ) on Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) termi radiotaajuusalueelle, joka kattaa 30 GHz–300 GHz:n radioaallot (aallopituusalue 1 –10 mm; 'millimetriaallot'). EHF on akronyymi englannin kielen sanoista 'Extremely High Frequency' (). Jotkut määrittelevät millimetriaallot alkamaan jo 24 GHZ:n kohdalta, jolloin ne kattavat koko FR2-taajuuskaistan (24,25–71 GHz). EHF-aallot kantavat vain muutaman kilometrin, mutta samalla niiden havaitseminen, kuuntelu ja häirintä on lähialuetta lukuun ottamatta lähes mahdotonta. Voimakkaasti suuntaava antenni on mahdollista saada erittäin pieneen tilaan. Sääilmiöt, lähinnä sade, vaikeuttavat merkittävästi millimetriaaltojen etenemistä. Myös perusvaimennus ilmakehässä on niin suurta. Radioaallon taajuuden kasvaessa ensimmäinen suuri ilmakehän aiheuttama lisävaimennus on 60 GHz:n kohdalla. Taajuusalueen käyttökelpoisuutta lisää ratkaisevasti mikropiirien valmistuksen siirtyminen 1980-luvun lopulla kyseiselle alueelle (vrt. MIMIC). ==Lähteet== Luokka:ITU Luokka:Radiotaajuusalueet
Felix Otto Dessoff

Felix Otto Dessoff (14. tammikuuta 1835 Leipzig – 28. lokakuuta 1892 Frankfurt) oli saksalainen kapellimestari, pianisti ja säveltäjä.Brahms and His World: A Biographical Dictionary Peter Clive Dessoff pääsi Leipzigin konservatorioon vuonna 1851. Hän opiskeli siellä pianonsoittoa Ignaz Moschelesin ja Louis Plaidyn, sävellystä Moritz Hauptmannin sekä orkesterinjohtoa Julius Rietzin johdolla. Tämän jälkeen hän työskenteli kapellimestarina Aachenissa, Altenburgissa, Chemnitzissä, Düsseldorfissa, Kasselissa ja Magdeburgissa. 7. syyskuuta 1859 Dessoff teki Wienissä hyvin menestyksekkään esiintymisen vierailevana kapellimestarina johtamalla Gioacchino Rossinin Wilhelm Tellin; vuoden 1860 alusta hän pääsi toimimaan hovioopperan kapellimestarina. Marraskuussa 1860 hän pääsi myös filharmonisten konserttien johtoon. Vuonna 1861 Dessoff aloitti Gesellschaft der Musikfreunden konservatorion sävellysluokan johtamisen. Hänen opiskelijoihinsa kuuluivat Robert Fuchs, Joseph Hellmesberger nuorempi, Heinrich von Herzogenberg, Richard Heuberger, Felix Mottl, Arthur Nikisch ja Ernst von Schuch. Vuonna 1875 Dessoff lähti Wienistä hovikapellimestariksi Karlsruheen. Vuodesta 1880 kuolemaansa hän toimi Frankfurtin teatterin pääkapellimestarina. Dessoff oli Johannes Brahmsin ystävä ja teki monesti musiikillista yhteistyötä tämän kanssa. Hän johti Brahmsin ensimmäisen sinfonian kantaesityksen. Dessoffin omaan sävellystuotantoon kuuluu kamarimusiikkia, pianoteoksia ja yksinlauluja. Dessoff meni vuonna 1861 naimisiin näyttelijänä työskennelleen Friederiken (1841–1907) kanssa. Margarete-tyttärestä (1874–1944) tuli kuoronjohtaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Saksalaiset kapellimestarit Luokka:Saksalaiset pianistit Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1835 syntyneet Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Juhan Aare

Juhan Aare (20. helmikuuta 1948 TallinnaJuhan Aare. Eesti spordi biograafiline leksikon. – 6. lokakuuta 2021) oli virolainen toimittaja ja poliitikko. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1987, kun hän juonsi Viron televisiolle ympäristöaiheista ohjelmaa Panda ja sai aikaan kansalaisliikkeen Virumaalle suunniteltuja fosforikaivoksia vastaan. Kansalaisliikkeestä sai alkunsa yhdistys Eesti Roheline Liikumine (Viron vihreä liike), josta kehittyi myöhemmin Viron vihreä puolue. Aare toimi ensimmäisenä ERL:n hallituksen puheenjohtajana. Vuosina 1992–99 Aare toimi kansanedustajana riigikogussa ja vuosina 2002–05 hän oli Vihulan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Aare teki toimittajan- ja poliitikontyönsä ohella myös dokumenttielokuvia sekä kirjoitti kirjoja. Hän harrasti esteratsastusta ja oli Viron ratsastusliiton puheenjohtaja vuosina 1993–98. Aarella oli kolme lasta. Aaren isä oli professori Johannes Aare ja veli muusikko Tõnu Aare. ==Lähteet== Luokka:Virolaiset toimittajat Luokka:Virolaiset poliitikot Luokka:Viron puolueiden puheenjohtajat Luokka:Riigikogun jäsenet Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Oleg Sinjavin

Oleg Jurjevitš Sinjavin (, s. 8. heinäkuuta 1995) on venäläinen ratameloja. Hän on saavuttanut Venäjän 1 000 metrin kajakkinelosen joukkueessa MM-hopeaa Szegedissä 2019 ajalla 02:49.788 ja EM-pronssia Poznańissa 2021 ajalla 03:03.850. == Lähteet == Luokka:Venäläiset melojat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Turning to Crime

Turning to Crime on englantilaisen rockyhtye Deep Purplen coveralbumi, joka julkaistiin 26. marraskuuta 2021. == Kappaleet == # (Love) # (Huey ”Piano” Smith) # (Fleetwood Mac) # (Mitch Ryder & The Detroit Wheels) # (Bob Dylan) # (Louis Jordan & The Tympany Five) # (Little Feat) # (The Yardbirds) # (Johnny Horton) # (Bob Seger System) # (Cream) # (Medley) == Kokoonpano == * Ian Gillan - laulu * Steve Morse - kitara * Roger Glover - basso * Ian Paice - rummut * Don Airey - koskettimet == Arvostelut == * Imperiumi: 6/10Levyarvostelu: Deep Purple – Turning To Crime Viitattu 5.12.2021. * Kaaoszine: * Soundi: Levyarvio: Levottomasti tunnelmasta toiseen – Deep Purplen cover-albumista ei muodostu jäntevää kokonaisuutta Viitattu 5.12.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Deep Purplen albumit Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Cover-albumit
Kotojärvi

Kotojärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Kotojärvi, järvi Iitin Perä-Mankalassa * Kotojärvi, järvi Iitin Säyhteellä * Kotojärvi, järvi Karjalohjalla Lohjalla * Kotojärvi, järvi Kouvolassa * Kotojärvi, järvi Pusulassa Lohjalla * Kotojärvi (), järvi Myrskylässä * Kotojärvi (eteläinen), järvi Mäntsälässä * Kotojärvi (läntinen), järvi Mäntsälässä * Kotojärvi (pohjoinen), järvi Mäntsälässä * Kotojärvi, järvi Naantalissa Salavaisten saaressa * Kotojärvi, järvi Oriveden Lauttakulmalla * Kotojärvi, järvi Parkanon Koskenkylässä * Kotojärvi, järvi Pornaisissa * Kotojärvi, järvi Sastamalassa * Kotojärvi, järvi Vihdissä * Kotojärvi, järvi Ylöjärvellä. ==Katso myös== * Hemträsket == Lähteet ==
Sulkavanjärvi

Sulkavanjärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Sulkavanjärvi, järvi Kiuruvedellä * Sulkavanjärvi, järvi Myrskylässä * Sulkavanjärvi, järvi Mäntsälässä * Sulkavanjärvi, järvi Siilinjärvellä * Alinen Sulkavanjärvi, järvi Virroilla.
Miika Lammi

Miika Lammi (s.14. toukokuuta 2003 Kemi) on suomalainen snowcross- ja motocross-kuljettaja, joka edustaa torniolaista Polar Cross Moottorikerhoa. Hän ajaa snowcrossia pro tasolla ja motocrossia sm MX2 luokassa. ==Motocross== Lammi aloitti motocrossin 3-vuotiaana, ja aktiivisen kilpailun 6-vuotiaana. Vuonna 2017 Lammi edusti Suomea junior MM kisoissa luokassa 85cc. Samana vuonna Lammi sijoittui Sm mx C/A luokassa sijalle 4. Lammi ajoi 2018 125cc puörällä mx J luokassa sijalle 5. 2018 Lammi ajoi myös Sm mx2 luokassa parhaan eräsijoituksen, kun hän sijoittui kotikisoissa sijalle 9. 2021 Lammi ajoi parasta vauhtiansa luokassa sm mx2 luokassa kaksitahtisella 250cc pyörällä ja parhaan eräsijoitukset olivat top 5. Kauteen sattui kuitenkin paljon kaatumisia ja teknisiä ongelmia. ==Snowcross== Lammi aloitti snowcross kilpauransa 2016 jolloin sijottui luokassa 11-14 sijalle 4. ( LYNX 550 rave) 2017 Lammi oli luokassa 11-14 sijalla 3. (LYNX 550 rave) 2018 Lammi voitti Suomenmestaruus kultaa luokassa 14-16 (POLARIS 600R) 2019 Lammi otti pronssi mitalin luokassa Sm 14-16 (POLARIS 600R) 2020 Lammi keskittyi täysin snowcroissiin ja voitti suomenmestaruuden luokassa PRO LITE (LYNX 600RS) 2021 Lammi kirjoitti sopimuksen MARINE.fi kanssa ja keskittyy snowcrossiin ammattitasolla ja oli PRO luokan debyytti kaudella SM sarjan 4. sijalla. ja Bothniacup pronssia PRO luokassa. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset motocrosskuljettajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet
Mukkulan kirjasto

Mukkulan kirjasto on Lahden Mukkulan kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Vuonna 1972 perustettu kirjasto sijaitsi aluksi Huvilakatu 4:ssä. Nykyisissä tiloissaan Mukkulan yläasteen rakennuksen pohjoispäädyssä kirjasto on toiminut vuodesta 2008 lähtien. Mukkulan kirjasto on Lahden kaupunginkirjaston lähikirjasto ja osa Päijät-Hämeen kirjastojen seudullista kirjastokimppaa eli Lastu-kirjastoja. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Mukkula
Jos Lansink

Jozeph Johannes Gerhardus Marinus "Jos" Lansink (s. 19. maaliskuuta 1961 Weerselo, Alankomaat) on alankomaalais-belgialainen esteratsastaja. Hän voitti joukkuekilpailussa olympiakultaa Barcelonassa 1992 ja on kilpaillut olympialaisissa kaikkiaan seitsemän kertaa, joista neljästi Alankomaiden ja kolmasti Belgian edustajana. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden vuonna 2006. Ensimmäisissä olympialaisissaan Soulissa 1988 Lansink sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa Felix-ratsullaan seitsemänneksi ja joukkuekilpailussa viidenneksi. Barcelonassa 1992 hän ratsasti Eganolla ja voitti joukkuekilpailussa kultaa Piet Raymakersin, Jan Topsin ja Bert Rompin kanssa. Atlantassa 1996 Lansink sijoittui Carthago Z -ratsullaan henkilökohtaisessa kilpailussa 11:nneksi ja joukkuekilpailussa seitsemänneksi. Sydneyssä 2000 hän ratsasti edelleen Carthago Z:lla ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa 20:s sekä joukkuekilpailussa viides. Ateenan olympialaisissa 2004 Lansink edusti jo Belgiaa ja sijoittui Cumano-ratsullaan joukkuekilpailussa kuudenneksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän oli Cumanolla henkilökohtaisessa kilpailussa kymmenes mutta ei osallistunut joukkuekilpailuun. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui Valentina van 't Heike -ratsullaan henkilökohtaisessa kilpailussa 23:nneksi ja joukkuekilpailussa 13:nneksi. Lansink voitti esteratsastuksen henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Aachenissa 2006. Hän edusti tuolloin Belgiaa ja hänen ratsunaan oli Cavalor Cumano. Hän saavutti Belgian joukkueen edustajana MM- pronssia joukkuekilpailussa Jerezissä 2002 ja Lexingtonissa 2010. Hänellä on mitaleja myös EM-kilpailuista, muun muassa joukkuekulta Alankomaiden edustajana vuodelta 1991. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset esteratsastajat Luokka:Belgialaiset esteratsastajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Piet Raymakers

Petrus Josephus "Piet" Raymakers (s. 29. syyskuuta 1956 Asten) on alankomaalainen esteratsastaja. Hän voitti Ratina Z -ratsunsa kanssa joukkuekilpailussa olympiakultaa ja saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa olympiahopeaa Barcelonassa 1992. Kultamitalijoukkueen muut jäsenet olivat Jos Lansink, Jan Tops ja Bert Romp. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset esteratsastajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jan Tops

Johannes Augustinus Petrus "Jan" Tops (s. 5. huhtikuuta 1961 Valkenswaard) on alankomaalainen esteratsastaja. Hän voitti joukkuekilpailussa olympiakultaa ratsullaan Top Gun Barcelonassa 1992. Kultamitalijoukkueen muut jäsenet olivat Jos Lansink, Piet Raymakers ja Bert Romp. Tops kilpaili neljissä olympialaisissa vuosina 1988–2000. Ensimmäisissä olympialaisissaan Soulissa 1988 Tops sijoittui Doreen-ratsullaan henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemänneksi ja joukkuekilpailussa viidenneksi. Barcelonassa 1992 hän ratsasti Top Gunilla ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi sekä voitti joukkuekilpailussa kultaa. Atlantassa 1996 hänen ratsunaan oli edelleen Top Gun ja sijoitus niin henkilökohtaisessa kuin joukkuekilpailussakin seitsemäs. Sydneyssä 2000 hän ratsasti Roofs-hevosella henkilökohtaisen kilpailun karsinnassa 41:nneksi ja joukkuekilpailussa viidenneksi. Jan Topsin puoliso on Australiaa esteratsastuksessa vuosien 2008–2020 olympialaisissa edustanut Edwina Tops-Alexander. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset esteratsastajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kimmo Yrjänen

Kimmo Yrjänen (s. 11. huhtikuuta 1968) on suomalainen pesäpalloilija. Yrjänen edusti pääsarjaurallaan Hyvinkään Tahkoa ja Riihimäen Pallonlyöjiä. Yrjänen saavutti urallaan yhden SM-hopean kaudella 1992 ja kolme SM-pronssia kaudella 1987, kaudella 1989 ja kaudella 1990. Yrjänen pelasi urallaan Pesäpallon SM- sarjassa ja Superpesiksessä yhteensä 116 runkosarjaottelua. Näissä hän löi viisi kunnaria ja 38 tavallista juoksua, toi 71 juoksua ja keräsi 348 kärkilyöntiä. Yrjänen pelasi urallaan 19 ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja neljä tavallista juoksua, toi viisi juoksua ja keräsi 33 kärkilyöntiä. Yrjänen pelasi urallaan 19 alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja 11 tavallista juoksua, toi kymmenen juoksua ja keräsi 70 kärkilyöntiä. https://www.pesis.fi/wp- content/uploads/2021/02/Yrjänen-Kimmo.xlsx == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen urheilun tukisäätiö

Suomen urheilun tukisäätiö on vuoden 2020 lopussa rekisteröity säätiö, jonka toiminnan tarkoitus on tukea suomalaista liikuntaa ja urheilua. Säätiö on syntynyt Suomen Olympiakomitean tukisäätiön ja Suomen Urheilijoiden tukisäätiön sulautumisesta. Säätiön hallituksen valitsee Suomen olympiakomitean hallitus. Puheenjohtaja on vuodesta 2021 Jan Vapaavuori. Säätiö hallinnoi olympiarahastoa ja yleistä valmennusrahastoa. == Olympiarahasto == Olympiarahasto on Suomen olympiakomitean vuonna 2018 käynnistämä hanke, jonka tarkoitus on ollut kerätä 40 miljoonan euron pääoma siten, että Suomen valtio lahjoittaa omistamiaan osakkeita Suomen Olympiakomitean tukisäätiön hallinnoimaan rahastoon vuosina 2019–2023 aina neljä miljoonaa, kun yksityisiä lahjoituksia olisi kertynyt saman verran. Syksyllä 2021 rahastoon oli saatu kerättyä miljoona euroa. Jan Vapaavuoren mukaan rahaston strategiaa muutetaan niin, että mukaan tulee huomattavasti kiinnostavampi lasten ja nuorten liikunnan tulokulma. Lokakuussa 2023 rahastossa oli 1,14 miljoonaa euroa eli tavoitetta ei saavutettu. Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi hankkeelle jatkoaikaa vuoden 2027 loppuun asti ja lupasi lahjoittaa vastinrahaa jo kahdesta miljoonasta eurosta. == Yleinen valmennusrahasto == Yleiseen valmennusrahastoon voivat liittyä urheilijat. Rahaston tarkoituksena on hallita yksilöurheilijoiden aktiiviuran valmennus- ja urheilutoimintaa varten rahastoimia urheilemisesta saatuja tuloja. Rahasto perustuu Suomen Urheilijoiden tukisäätiön rahastoon. Suomen Hiihtourheilun kannatussäätiön valmennusrahasto yhdistyy siihen vuoden 2021 lopussa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset säätiöt
Kivis

Kivis on Vantaan Kivistössä sijaitseva kauppa- ja palvelukeskus, joka avattiin 5. lokakuuta 2023. Kauppakeskuksen päävuokralaisia ovat Lidl ja S-market. Muita vuokralaisia ovat muun muassa Alko, Espresso House, Fitness24Seven, Gastro Pub Britannia, Normal ja Subway. Osa yrityksistä, kuten kauppa- ja palvelukeskukseen tuleva ravintola, käynnistää toimintansa myöhemmin samana syksynä. Kivistön linja-autoterminaali valmistui suunnitelman mukaan kauppakeskuksen sivustalle marraskuussa 2023. Lehto Group myi kauppakeskuksen eQ Liikekiinteistöille lokakuussa 2021. Alun perin kauppa- ja palvelukeskuksen piti avautua joulukuussa 2022, mutta suunnitteluprosessin aikana ilmenneiden puutteiden vuoksi valmistuminen myöhästyi. == Ei-kaupalliset palvelut == Julkisista palveluista rakennukseen siirtyi Kivistön kirjasto, joka 5. lokakuuta 2023 lähtien jatkoi toimintaansa osana kauppakeskuksen toisen kerroksen Mosaiikin kaupunkikulttuurikeskusta nimellä Mosaiikin kirjasto. Tiloja Kiviksestä osoitettiin myös nuorisotoimelle, Vantaan aikuisopistolle ja lastenkulttuuritoiminnalle. Kivistön terveysasema aloitti toimintansa kauppa- ja palvelukeskuksen kolmannessa kerroksessa 10. lokakuuta 2023. == Kuvia == File:Kivis - Vantaankoskentie 69 - Kivistö, Vantaa - 2.jpg|Kauppa- ja palvelukeskus Kivis Vantaan Kivistössä. File:Kivis - Vantaankoskentie 69 - Kivistö, Vantaa - 3.jpg|Kiviksen sisänäkymä. File:Kivis - Vantaankoskentie 69 - Kivistö, Vantaa - 4 - Mosaiikin kirjasto.jpg|Mosaiikin kirjasto toimii kauppa- ja palvelukeskus Kiviksen toisessa kerroksessa. Kirjaston vieressä on Mosaiikin nuorisotiloja. 2. kerroksessa toimii myös Kivistön hammashoitola. File:Kivis - Vantaankoskentie 69 - Kivistö, Vantaa - 5 - Kivistön terveysasema.jpg|Kivistön terveysasema sijaitsee Kiviksen 3. kerroksessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vantaan kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Kivistö (Vantaa)