EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Levers

Levers on Rock-Olan vuonna 1983 kehittämä ja julkaisema kolikkopeli. Pelissä on tarkoituksena kerätä joka kentässä kaikki kukat ja samalla vältettävä putoamista ja piikkipalloja. Pelissä on palloja, jotka kääntävät tasoja. Kolikkopelin käyttämä suoritin on Zilog Z80, ja siinä on kahdeksansuuntainen joystick. == Aiheesta muualla == https://www.arcade- museum.com/game_detail.php?game_id=8422 Luokka:Vuoden 1983 videopelit
O’Donnell

O’Donnell-nimisiä henkilöitä ovat: * O’Donnell, irlantilainen 1600-luvulla maasta paennut suku * Brendan O’Donnell (s. 1992), skotlantilainen jalkapalloilija * Chris O’Donnell (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä * Guillermo O’Donnell (1936–2011), argentiinalainen valtiotieteilijä * Keir O’Donnell (s. 1978), australialainen näyttelijä * Lawrence O’Donnell (s. 1951), yhdysvaltalainen näyttelijä * Leopoldo O’Donnell (1809–1867), espanjalainen kenraali, valtiomies ja Espanjan * Martin O’Donnell (s. 1955), yhdysvaltalainen säveltäjä * Peter O’Donnell (1920–2010), brittiläinen sarjakuvantekijä * Phil O’Donnell (1972–2007), skotlantilainen jalkapalloiija * Rosie O’Donnell (s. 1962), yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja kirjailija * Sean O’Donnell (s. 1971), kanadalainen jääkiekkoilija * Senan Louis O’Donnell (1927–2023), irlantilainen Nigeriassa toiminut katolinen piispa * Stephen O’Donnell (s. 1992), skotlantilainen jalkapalloilija == Kuvitteellisia henkilöitä == * Wolf O’Donnell, palkkasoturiryhmän johtaja Star Fox -sarjan videopeleissä
Carl Ludwig Willdenow

Carl Ludwig Willdenow (22. elokuuta 1765 Berliini, Preussin kuningaskunta – 10. heinäkuuta 1812 Berliini, Saksa) oli saksalainen kasvitieteilijä, apteekkari ja taksonomi. Willdenow oli yksi aikansa oppineimmista ja johtavista tiedemiehistä kasvitieteen alalla. Häntä pidetään kasvimaantieteen edelläkävijänä. == Elämä == Willdenow suoritti apteekkarin tutkinnon 1785 ja opiskeli lääketieteen tohtoriksi Hallessa 1789. Hän toimi sitten Berliinissä lääkärinä. Hänestä tuli vuonna 1798 luonnonhistorian professori lääketieteen ja kirurgian korkeakoulussa ja vuonna 1801 Preussin tiedeakatemian kasvitieteilijä. Willdenowista tuli vuonna 1801 Berlin-Dahlemin kasvitieteellisen (Berlin-Dahlem Botanical Garden) puutarhan johtaja. Hän kunnosti siitä ennen kuolemaansa yhden Euroopan merkittävimmistä kasvitieteellisistäpuutarhoista. Puutarha ja siellä oleva kasvitieteellinenmuseo saivat pahoja vaurioita toisessa maailmasodassa. Sodan jälkeen ne rakennettiin uudestaan. Kun Berliinin yliopisto perustettiin vuonna 1809, hänestä tuli siellä kasvitieteen professori ja puutarhojen johtaja. Willdenow kirjoitti teokset Prodromus florœ berolinensis (1787), Grundriss der kräuterkunde (1792) ja Hortus berolinensis (1816) ja aloitti Linnaeuksen Species plantarum -teoksen laajentamisen, jonka hän yli kaksinkertaisti kooltaan. Willdenow oli myös hyvin aktiivinen kasvitieteen soveltavilla aloilla. Hän tajusi, että kasvien levinneisyyttä maapallolla ei pitäisi selittää pelkästään ilmastollisin perustein vaan myös niiden levinneisyyden historian perusteella. Hän oli Alexander von Humboldtin myöhemmin esittämien kasvimaantieteellisten ajatusten edelläkävijä. Hieman ennen kuolemaansa hän aloitti työnsä Etelä-Amerikan suurten kasvikokoelmien parissa. Hän nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Willd.. == Julkaisuja == * Florae Berolinensis prodromus (Berlin, 1787) * Tractatus botanico-medicus de Achilleis (Halle, 1789) * Historia amaranthorum (Zurich, 1790) * Grundriss der Kräuterkunde (Berlin, 1792, 2nd. ed., 1798) * English as Principles of Botany (Edinburgh, 1805) * Berlinische Baumzucht (Berlin, 1796) * Species plantarum, 5 vols. (Berlin, 1797–1810) * Anleitung zum Selbststudium der Botanik (Berlin, 1804) * Hortus Berolinensis, 2 vols. (Berlin, 1806–1809) * Enumeratio horti regii botanici Berolinensis (Berlin, 1809; supp., 1813) Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset lääkärit Luokka:Saksalaiset kasvitieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1765 syntyneet Luokka:Vuonna 1812 kuolleet
One of Us

One of Us on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1981. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin The Visitors -studioalbumilla 30. marraskuuta 1981 ja singlenä 7. joulukuuta 1981. Singlen b-puolena on ”Should I Laugh or Cry”. ”One of Us” kertoo romanttisen rakkauden päättymisestä. Abban molemmat pariskunnat, Benny Andersson ja Anni-Frid Lyngstad sekä Björn Ulvaes ja Agnetha Fältskog, olivat eronneet kun The Visitors -albumia työstettiin. ”One of Us” -kappaleen päälaulaja on Agnetha Fältskog. Musiikkivideo kuvattiin marraskuussa 1981 Lasse Hallströmin asunnossa. ”One of Us” -kappaleesta ovat esittäneet omat versionsa muun muassa Pandora vuonna 1995 ja Cher 2018. Se valittiin mukaan Mamma Mia: Here We Go Again! -musikaalielokuvaan, jossa sen esittävät Amanda Seyfried ja Dominic Cooper. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1981 kappaleet Luokka:Abban kappaleet
Kevätön

Kevätön on matala ja runsaskalkkinen järvi Siilinjärven keskustan luoteispuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 22 kilometriä pohjoiseen.Kevätön. Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Maantiede == Kevättömän pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Rantaviiva mutkittelee voimakkaasti, joten järven leveys vaihtelee huomattavasti. Vain neljä prosenttia järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kevättömän saariluku on kuusi. Rannat ovat pääosin kulttuurimaisemaa ja osin soistuneet. Suuri osa Kevättömästä on luonnonsuojelualuetta. Kevätön on samantasoinen sen pohjoispuolisen, säännöstellyn Pöljänjärven kanssa. Järvien välillä on salmiyhteys, joten Pöljänjärven säännöstely vaikuttaa Kevättömään. Kevättömän ekologinen tila luokiteltiin vuonna 2013 välttäväksi. Järveä on kohennettu yhdessä Pöljänjärven kanssa. Kevättömän vesitilavuus on 9 322 000 kuutiometriä. Kevätön (04.652.1.026) kuuluu Pöljänjoen valuma-alueeseen (04.652), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe Siilinjoen valuma-alue (04.65) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Kevätön on laajin Pöljänjoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pöljänjärvi.Pöljänjoen valuma-alue (04.652). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. Kevätön on neljänneksi laajin Siilinjärven 126:sta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Kallavesi, Juurusvesi ja Iso-Jälä. Kevätöntä seuraa Sulkavanjärvi, Pöljänjärvi, Siilinjärvi, Räimäjärvi ja Iso-Petäinen.Siilinjärvi (kunta). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Siilinjärven järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Johann Georg Gmelin

Johann Georg Gmelin (10. elokuuta 1709 Tübingen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 20. toukokuuta 1755 Tübingen, Saksa) oli saksalainen luonnontieteilijä ja Siperian tutkimusmatkailija. ==Elämä== Gmelin kuului tunnettuun Tübingenista kotoisin olleeseen luonnontieteilijöiden sukuun. Gmelin oli kemian ja luonnonhistorian professorina Pietarin yliopistossa vuosina 1731-1747 ja otti vuosina 1733-1743 osaa Venäjän hallituksen varustamaan tieteelliseen Siperian retkikuntaan. Matkan tuloksia ovat teokset Reise durch Sibirien von dem Jahre 1733 bis 1743 (4 nid., 1751-1752), joka on ensimmäinen tieteellinen esitys Siperian luonnosta ja asukkaista, ja Flora Sibirica (4 nid., 1747-1749), joka on ensimmäinen Siperian kasvio. Se sisältää selityksiä lukuisista Euroopassa siihen asti tuntemattomista kasveista. Hän työskenteli loppuelämänsä lääketieteen professorina Tübingenissä, jonne hänet nimitettiin vuonna 1749. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset lääkärit Luokka:Saksalaiset luonnontieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Saksalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Vuonna 1709 syntyneet Luokka:Vuonna 1755 kuolleet
Erkki Luhtala

Erkki Luhtala (1929–2011) oli kurikkalainen taidemaalari. Luhtala tunnetaan parhaiten hänen luontoaiheisista öljyvärimaalauksistaan. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu abstrakteja öljyväri- ja pastellitöitä. Luhtala syntyi ja vietti lapsuutensa Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla. Hän voitti jo nuorena kansallisen teini-ikäisten kuvataidekilpailun. Hän sai henkilökohtaista opetusta taidemaalari Matti Taskiselta sekä opiskeli Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella, jossa samalla kurssilla oli mm. Reidar Särestöniemi. Hän opiskeli myös Helsingin kauppakorkeakoulussa ekonomiksi. Työuransa alkuvaiheet Luhtala työskenteli perheyrityksessä Kurikan Panttilassa. Vuodesta 1975 eteenpäin hän toimi täysipäiväisenä taidemaalarina, ja maalasi lähes elämänsä loppuun saakka ateljeessaan Kurikassa. Toistuvia teemoja Luhtalalla ovat merelliset maisemat, satamat puuveneineen sekä Lapin tunturit ja kosket. Hänen taiteensa on sekoitus kolorismia ja ekspressiivistä pointillismia. Luhtala hyödynsi töissään impastoa jättämällä palettiveitsen jäljen näkyville. Useiden öljyvärikerrosten ansiosta Luhtalan töiden painoarvo sekä näkyy että tuntuu. == Näyttelyjä == * 1950-luvulla Pohjalaisen taiteilijaliiton yhteisnäyttely Helsingin taidehallissa * 1976 Strindberg yhteisnäyttely Pentti Uusikylän kanssa * 1978 Rauman taidemuseo * 1992 Galleri Vision, Tukholma * 2016 Önningebymuseet, Ahvenanmaa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teoskuva Hagelstam * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Pöljänjärvi

Pöljänjärvi on säännöstelty, useasta altaasta koostuva runsaskalkkinen järvi Siilinjärven keskustan luoteispuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 24 kilometriä pohjoiseen.Pöljänjärvi. Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Maantiede == Pöljänjärvi kaartuu hevosenkengän lailla luoteeseen työntyvän Vironniemen ympärille. Niemimaa erottaa Pöljänjärven sen eteläpuolisesta Kevättömästä, joka on pinnankorkeudeltaan samantasoinen ja järvityypiltään samanlainen kuin Pöljänjärvi. Pöljänjärven ainoa vähintään 10 metriä syvä alue sijaitsee järven pohjoiskolkassa, alueen pinta-ala on 12 hehtaaria. Eri puolella järveä on 6–8-metrisiä syvänteitä. Pöljänjärvessä on viisi saarta. Lintuniemensaari järven itäosassa on yli hehtaarin laajuinen, muut saaret ovat pienempiä, mutta kuitenkin yli aarin laajuisia. Järven rannoilla levittäytyy runsaasti peltomaata. Pöljänjärvi laskee kaakkoisrannalta Saitan (90,1 metriä mpy) kautta Pöljänjokeen, joka virtaa itään Sulkavanjärveen (84,9 metriä mpy). Pöljänjärven ja Kevättömän välillä on salmiyhteys, joten Pöljänjärven säännöstely vaikuttaa Kevättömään. Pöljänjärven ekologinen tila luokiteltiin vuonna 2013 tyydyttäväksi ja Kevättömän tila välttäväksi. Järvien tilaa on kohennettu. Pöljänjärven vesitilavuus on 9 064 000 kuutiometriä. Kevättömän vesitilavuus on 9 322 000 kuutiometriä, joten järvien yhteenlaskettu tilavuus on noin 18,4 kuutiohehtometriä. Pöljänjärvi (04.652.1.003) kuuluu Pöljänjoen valuma-alueeseen (04.652), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Siilinjoen valuma-alue (04.65) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Pöljänjärvi on toiseksi laajin Pöljänjoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kevätön ja kolmanneksi laajin on Hökösenjärvi.Pöljänjoen valuma-alue (04.652). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. Pöljänjärvi on kuudenneksi laajin Siilinjärven 126:sta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Kallavesi, Juurusvesi, Iso-Jälä, Kevätön ja Sulkavanjärvi. Pöljänjärveä seuraa Siilinjärvi, Räimäjärvi ja Iso-Petäinen.Siilinjärvi (kunta). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == Luokka:Siilinjärven järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Sulkavanjärvi (Siilinjärvi)

Sulkavanjärvi on pieni humusjärvi Siilinjärven keskustan koillispuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 23 kilometriä pohjoiseen.Sulkavanjärvi. Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Maantiede == Sulkavanjärvi koostuu pohjoisesta selkävedestä, josta työntyy etelään useita järven pinta-alaan nähden suuria lahtia (Pyylahti, Oulunlahti, Särkilahti). Järvessä on useita vähintään 10 metriä syviä alueita. Niistä laajin sijaitsee koillisessa, ja sen keskellä on järven syvin kohta. Vähintään 10 metriä syvien alueiden pinta-ala on yhteensä 22 hehtaaria. Sulkavanjärven saariluku on neljä. Järven rantaviiva ja saarten rannat ovat osin soistuneita. Haja-asutus ja kaivostoiminnan sulfaattikuormitus ovat heikentäneet Sulkavanjärven veden laatua, joka luokiteltiin vuonna 2013 välttäväksi. Sulkavanjärven vesitilavuus on 12 069 000 kuutiometriä. Sulkavanjärveen laskee Pöljänjärvi luoteesta ja muutama vähäinen vakavesi pohjoisesta. Sulkavanjärvi laskee Sulkavansalmen kautta etelään Pieni-Sulkavaan, jonka korkeustaso on vain 0,1 metriä alempi. Sulkavanjärvi (04.651.1.004) kuuluu Siilinjoen- Sulkavanjärven alueeseen (04.651), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe Siilinjoen valuma-alue (04.65) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Sulkavanjärvi on laajin Siilinjoen-Sulkavanjärven alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pieni-Sulkava.Siilinjoen - Sulkavanjärven alue (04.651). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. Sulkavanjärvi on viidenneksi laajin Siilinjärven 126:sta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Kallavesi, Juurusvesi, Iso-Jälä ja Kevätön. Sulkavanjärveä seuraa Pöljänjärvi, Siilinjärvi, Räimäjärvi ja Iso-Petäinen.Siilinjärvi (kunta). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021. == Lähteet == Luokka:Siilinjärven järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Happy Together (vuoden 1997 elokuva)

Happy Together () on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut hongkongilainen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Wong Kar-wai. Elokuva kertoo miesparista, jonka tiet erkanevat lomamatkan aikana Argentiinassa. Elokuvan englanninkielinen nimi tulee The Turtlesin samannimisestä vuoden 1967 kappaleesta. Happy Together sai maailmanensi- iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 17. toukokuuta 1997, jossa se kilpaili Kultaisesta palmusta. Wong Kar-wai palkittiin elokuvajuhlien parhaan ohjaajan palkinnolla. Elokuva sai positiivisen vastaanoton, ja nykyään sitä pidetään yhtenä parhaimmista LGBT-elokuvista. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti Happy Togetherin kaikkien aikojen sadan parhaan ei- englanninkielisen elokuvan joukkoon. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1997 elokuvat Luokka:Hongkongilaiset draamaelokuvat Luokka:Romanttiset draamaelokuvat Luokka:Elokuvat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä
Katri Helena laulaa Kuoppamäkeä

Katri Helena laulaa Kuoppamäkeä (Top Voice TOP-LP 518) on iskelmälaulaja Katri Helenan kuudes albumi vuodelta 1972. Sen kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Jukka Kuoppamäki. Kappaleet on äänitetty vuosina 1970–1972 ja niiden sovittajia ovat Raimo Henriksson, Kari Hillo, Paroni Paakkunainen ja Ilpo Saastamoinen. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # # # # # # == Lähteet == Luokka:Katri Helenan albumit Luokka:Vuoden 1972 albumit Luokka:Jukka Kuoppamäki
Glasgow’n ilmastokokous 2021

Glasgow’n ilmastokokous 2021 (COP26, Conference of the parties) oli Yhdistyneiden kansakuntien järjestämä konferenssi, johon YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat kokoontuivat tarkastelemaan ilmastopolitiikkaansa. Se alkoi 31. lokakuuta 2021 ja päättyi 13. marraskuuta 2021. Kokoukseen osallistui paikan päällä arviolta noin 25 000 ihmistä. ==Taustaa== Glasgow’n ilmastokokous oli 26. kerta, kun YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen osapuolet tapasivat. Edellinen konferenssi oli Madridissa vuonna 2019. Glasgow’n kokous oli tarkoitus järjestää jo vuonna 2020, mutta sitä siirrettiin koronapandemian vuoksi. Syyskuussa 2021 YK:n raportti, jossa jäsenmaiden ilmoittamat toimet päästöjensä rajoittamiseksi (NDC, Nationally Determined Contributions) koottiin yhteen, varoitti maapallon lämpenevän näillä toimilla 2,7 astetta vuosisadan loppuun mennessä, kun Pariisin sopimuksessa se pyrittiin rajaamaan korkeintaan 1,5 asteeseen. ==Julistuksia== Intian pääministeri Narendra Modi sanoi puheessaan kokouksen toisena päivänä, että Intia aikoo saavuttaa nettonollapäästöt vuoteen 2070 mennessä. Niin ikään kokouksen toisena päivänä yli sadan maan johtajat lupasivat lopettaa maailman metsäkadon vuoteen 2030 mennessä. Hankkeeseen aiotaan käyttää 19,2 miljardia euroa julkista ja yksityistä rahoitusta. Sitoumuksessa on mukana myös Suomi. Samana päivänä myös yli 80 maata lupasi vähentää metaanipäästöjään 30 prosentilla vuoden 2020 tasosta vuoteen 2030 mennessä, näiden joukossa Yhdysvallat ja Euroopan unionin jäsenmaat. ==Tulos== Kokouksen päätteeksi hyväksyttiin asiakirja, jossa päätettiin muun muassa, että maiden tulee tarkastella päästövähennyksiään jo seuraavana vuonna, eikä viiden vuoden kuluttua, kuten Pariisin sopimuksen mukaan olisi ollut laita. Lisäksi fossiiliset polttoaineet mainittiin ensimmäistä kertaa COP-kokouksen päätösasiakirjassa, köyhemmille maille luvattiin enemmän rahallista tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, maailman kolmanneksi suurin saastuttaja Intia asetti tavoitteekseen olla ilmastoneutraali vuoteen 2070 mennessä ja Kiina sekä USA sopivat yhteistyöstä ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. Ilmastokokouksen tuloksia kuitenkin kritisoitiin voimakkaasti. Huomiota sai esimerkiksi Intia, joka loppuhetkillä vesitti asiakirjan muotoilun "hiilestä luopuminen" muotoon "hiilen käytön vähentäminen". Köyhät maat olivat tyytymättömiä siihen, etteivät rikkaat maat vieläkään luvanneet riittävästi konkreettista apua köyhien maiden ilmastonmuutoksen takia kärsimien tappioiden ja tuhojen (loss and damages) korvaamiseksi. COP26-kokouksen puheenjohtaja Alok Sharma esitti valtuutetuille anteeksipyyntönsä prosessin kulusta kyynelet silmissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kokouksen nettisivut Luokka:Ilmastopolitiikka Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Vuoden 2021 politiikka Luokka:Glasgow’n historia Luokka:Ympäristökonferenssit
Horace Bénédict de Saussure

Horace Bénédict de Saussure (17. helmikuuta 1740 Geneve, Geneven tasalta – 22. tammikuuta 1799 Geneve) oli sveitsiläinen luonnontieteilijä ja alpinisti. ==Elämä== Saussure toimi fysiikan ja filosofian professorina Genevessä. Alppien tutkiminen geologiselta, meteorologiselta, kasvitieteelliseltä ynnä muulta kannalta on ensi sijassa tehnyt Saussuren nimen tunnetuksi. Hän muun muassa ensimmäisenä tutki jäätiköitä geologisina ja fysikaalisina ilmiöinä. Vuonna 1787 Saussure toisena järjestyksessä nousi Mont Blanc’ille ja teki siellä ensimmäiset onnistuneet ilmapuntarimittaukset sekä muita tieteellisiä havaintoja. Saussure rakensi myös erilaisia meteorologisia ynnä muita kojeita, muun muassa hiushygrometrin, diafanometrin (läpinäkyväisyysmittarin) ja ensimmäisen syanometrin (taivaansinen mittaajan). Hän myös tutki kappaleiden laajenemista lämmön vaikutuksesta ja rakensi ensimmäisen aurinkokeittimen. Hänen alppeja käsittelevä pääteoksensa on Voyages dans les Alpes (4 os., 1779-1796). Saussure kirjasi suuren määrän tarkkoja ja arvokkaita geologisia, fysiologisia, minerologisia ja kasvitieteellisiä havaintoja eri näkökulmista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Sveitsiläiset geologit Luokka:Meteorologit Luokka:Sveitsiläiset professorit Luokka:Sveitsiläiset fyysikot Luokka:Sveitsiläiset kasvitieteilijät Luokka:Sveitsiläiset vuorikiipeilijät Luokka:Vuonna 1740 syntyneet Luokka:Vuonna 1799 kuolleet
Palácio da Ponta Vermelha

Palácio da Ponta Vermelha on Mosambikin presidentin virka-asunto Maputossa. Rakennus on peräisin 1800-luvun loppupuoliskolta ja se on ollut presidentin virka-asunto vuodesta 1975. ==Rakennus== Palácio da Ponta Vermelha sijaitsee Mosambikin pääkaupunki Maputossa Ponta Vermelhan harjanteella kaupungin keskustasta kaakkoon. Rakennus toimii nykyisin Mosambikin presidentin virka- asuntona. ==Historia== Palácio da Ponta Vermelha rakennettiin vuosien 1883 ja 1884 paikkeilla. Alkujaan se oli vain suhteellisen vaatimaton huvila. Rakennus siirtyi António Ennesin omistukseen vuonna 1896 ja siitä tuli portugalilaisten Lourenço Marquesin (nyk. Maputo) kuvernöörien virka-asunto. Kuvernöörit olivat siirtyneet Lourenço Marquesiin Mosambikin saarelta vuosikymmenen puolivälillä. Rakennuksen yhteyteen rakennettiin myös parakit sotilaille. Rakennuksia laajennettiin vuosina 1905 ja 1906. Muita uudistuksia tehtiin vuosina 1939 ja 1956. Rakennuksella otettiin vastaan esimerkiksi arvovaltaisia ulkomaalaisia vierailijoita. Mosambikin itsenäistyttyä Palácio da Ponta Vermelhasta tehtiin maan presidentin virallinen virka-asunto kesäkuussa 1975. Mosambikissa presidentin virastosta tai maan hallinnosta yleensä on myöhemmin käytetty joissain yhteyksissä ilmausta "Ponta Vermelha" rakennuksen mukaan. ==Lähteet== Luokka:Virka-asunnot Luokka:Maputon rakennukset ja rakennelmat
Rubidiumjodidi

Rubidiumjodidi (RbI) on rubidium- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää infrapunasovellutuksissa ja sitä on käytetty myös lääketieteessä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa rubidiumjodidi on valkoista kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen ja rakenne muistuttaa natriumkloridin rakennetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja hieman myös etanoliin. Frank S. Wagner: Rubidium and Rubidium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2011.Winfried Lenk, Horst Prinz & Anja Steinmetz: Rubidium and Rubidium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Rubidiumjodidia voidaan valmistaa rubidiumin ja jodin reaktiolla. :2 Rb + I2 → 2 RbI Rubidiumjodidia käytetään infrapunasäteilyä läpäisevien lasien valmistamiseen ja sitä on käytetty myös lääketieteessä struuman ehkäisyyn ja silmätipoissa ehkäisemään kataraktien muodostumista. ==Lähteet== Luokka:Jodidit Luokka:Rubidiumyhdisteet
Johann Wolfgang Döbereiner

Johann Wolfgang Döbereiner (13. joulukuuta 1780 Hof, Saksa – 24. maaliskuuta 1849 Jena, Saksa) oli saksalainen kemisti, joka muistetaan alkuaineiden atomipainon mukaisen ryhmittelyn edelläkävijänä ja ensimmäisen teollisesti valmistetun sytyttimen keksijänä. ==Tutkimukset== Döbereiner oli ensin apteekkari ja tehtailija, lopulta Jenan yliopiston kemian ja farmasian professori. Vuonna 1829 Döbereiner näytti, että yhdenmukaisesti suhtautuvat alkuaineet usein muodostavat niin sanotun triadin, toisin sanoen kolmen alkuaineen atomipainoista on keskimmäinen yhtä suuri kuin kahden toisen aritmeettinen keskiarvo, ja hän päätteli tästä, että alkuaineitten ominaisuudet jossain määrin olivat riippuvaisia niiden atomipainoista. Vuonna 1823 hänen kehittämänsä heterogeeniseen katalyysiin ja platinan aiheuttamaan vedyn syttymiseen perustuva Döbereiner-lamppu, joka sai nimensä keksijänsä mukaan, antoi ratkaisevan sysäyksen sytyttimien valmistamiselle. Döbereiner teki myös varhaisia havaintoja kaasujen diffuusiosta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1780 syntyneet Luokka:Vuonna 1849 kuolleet
Lauri Mölsä

Lauri Henrik Mölsä (28. kesäkuuta 1912 Loimaa – 14. tammikuuta 2002 Tampere) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.Biografia-sampo: Lauri Mölsä Viitattu 2.11.2021. Mölsän vanhemmat olivat isännöitsijä, agronomi August Mölsä ja Olga Maria Heiskanen ja puoliso Saima Kovanen (k. 2003). Mölsä kävi kansakoulun ja työskenteli isänsä kuoltua harjoittelijana Suomen Trikoon värjäämössä Tampereella 1932–1934. Käytyään värjäyskurssin 1934 hän oli värimestarin apulainen Helsingin Kutomo ja Kravatti -yhtiössä vuoteen 1936, kävi opintomatkalla Saksassa ja työskenteli sitten Tampereen Trikoo- ja Nauhakutomolla värimestarina. Talvisotaan osallistunut Mölsä haavoittui vaikeasti, mutta osallistui silti myös jatkosotaan, jossa hän haavoittui kahdesti. Hänet ylennettiin kersantista luutnantiksi ilman Reserviupseerikoulun käyntiä. Sotainvalidiksi jäänyt Mölsä perusti 1945 vaimonsa kanssa sukkatehtaan ja kouluttautui alalle, Sidoste- yrityksensä johtoon hän tuli kokopäivätoimisesti 1950. Yritys tuli tunnetuksi ja sai muun muassa 1968 Valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon. Mölsä oli Sidosteen toimitusjohtaja vuoteen 1977 ja sitten vielä johtokunnan puheenjohtajana vuoteen 1998. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1973. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Tytti Junna

Tytti Junna (s. 9. toukokuuta 1991 Helsinki) on suomalainen radiojuontaja ja näyttelijä. Hän on opiskellut teatteria Lahden Kansanopistossa 2013–2014 ja radiotoimittajaksi Laajasalon opistossa 2018–2019. Junna juonsi vuonna 2019 Radio Suomipopilla iltaisin Pop Top 10 -ohjelmaa. Arkiaamuisin hän juontaa Radio Rockilla Harri Moision ja Kim Sainion kanssa Korporaatiota. Junnalla on Moision ja Sainion kanssa myös yhteinen YouTube -kanava Fiilikset Nollissa. Junna on ollut Improryhmä Kolinan näyttelijä vuodesta 2014, ja hän on näytellyt myös suomalaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Hän osallistui Selviytyjät -televisiokilpailuun vuonna 2023. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gunnar Artkoski

Gunnar Arvid Artkoski, vuoteen 1943 Arvidsson (15. toukokuuta 1922 Tampere – 13. huhtikuuta 1985 Tampere) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.Biografia-sampo: Gunnar Artkoski Viitattu 2.11.2021. Artkosken vanhemmat olivat kirjanpainaja, johtaja Gunnar Johannes Arvidsson ja johtaja Naimi Cecilia Öhrling ja puolisot vuodesta 1941 Maila Sisko Edith Pulkkila ja vuodesta 1974 Seija Siili. Artkoski opiskeli Tampereen lyseossa, mutta joutui keskeyttämään opintonsa isänsä kuoltua ja äitinsä sairastuttua. Hän työskenteli perheyrityksessä harjoittelijana vuodesta 1938 lähtien. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistuneen Artkosken äiti kuoli 1944 ja hänestä tuli Uusi Kivipaino -perheyrityksen toimitusjohtaja aina vuoteen 1977 asti. Painoalaa Artkoski opiskeli Esselte-yhtymässä Tukholmassa 1948 ja teki myöhemminkin useita opintomatkoja Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. Artkosken johtamasta kirjapainosta tuli alallaan Suomen suurimpia ja moderneimpia yrityksiä, joka kehitti erityisesti offsetpainon tekniikkaa. Artkoski oli paitsi Uusi Kivipaino -yhtiön, myös Artko-yhtiön ja joidenkin muiden kustannusalan yhtiöiden johtokuntien jäsen tai puheenjohtaja. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1974.Kuolleita. Teollisuusneuvos Gunnar Artkoski. Helsingin Sanomat, 26.4.1985, s. 22. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Above the Beyond

Above the Beyond on Leveragen viides studioalbumi, joka julkaistiin 15. lokakuuta 2021. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kimmo Blom – laulu * Mikko Salovaara – kitara * Tuomas Heikkinen – kitara * Sami Norrbacka – basso * Valtteri Revonkorpi – rummut * Marko Niskala – koskettimet == Arvostelut == * Inferno: Järjetön monipuolisuus voimavarana – arviossa Leverage Viitattu 10.1.2022. * Kaaoszine: 9/10Jylhää, ilmavaa ja helposti lähestyttävää – arviossa Leveragen mahtipontinen ”Above The Beyond” Viitattu 13.11.2021. * Soundi: Levyarvio: Vanhan koulun heviä ajattomien peruskivien varassa – Leverage ei saa osaamisestaan huolimatta pasmoja sekaisin Viitattu 13.11.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Leveragen albumit
Tales from the Deep Waters

Tales from the Deep Waters on instrumentaalitrio Virran debyyttialbumi, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2012. == Kappaleet == # # # # # # == Arvostelut == * Soundi: VIRTA: Tales From The Deep Waters Viitattu 2.11.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 esikoisalbumit
Hurmos

Hurmos on instrumentaalitrio Virran toinen studioalbumi, joka julkaistiin 2. joulukuuta 2016. == Kappaleet == # # # # # # # == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Savon Sanomat: Virta: Hurmos Viitattu 2.11.2021. * Soundi: Mystiset melodiat musiikin kosmoksessa – Virta maalaa instrumentaalisti Viitattu 2.11.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit
We Are Number One

We Are Number One (suom. Ollaan parhaita) on kappale islantilaisesta lasten tv-sarjasta Lazy Town. Se kuultiin sarjan neljännen kauden kahdestoista jaksossa "Robbien unelmajoukkue", joka on kaikkiaan 103. jakso. Julkaisunsa jälkeen kappaleen englanninkielinen versio sai merkittävää suosiota verkossa, ja siitä tuli yleinen internet-meemien ja koomisten remixien aihe erityisesti tukeakseen kappaleen esittäjää, Stefán Karl Stefánssonia (sarjassa Robi Rähmä), jolla oli diagnosoitu haimasyöpä. Suosion siivittämänä Lazy Townin fanit keräsivät 100 000 dollaria Stefánssonin auttamiseen. Hän menehtyi 21. elokuuta 2018. Kappaleen musiikkivideo on Lazy Townin virallisen YouTube- kanavan katsotuin video, keräten yli 115 miljoonaa katselukertaa marraskuuhun 2021 mennessä. == Lähteet == Luokka:Lazy Town Luokka:Internet-huumori
Marja-Leena Laakso

Marja-Leena Laakso (o.s. Lehtonen, s. 25. huhtikuuta 1965 Pori) on suomalainen varhaiskasvatustieteen professori ja Jyväskylän yliopiston koulutuksesta vastaava vararehtori. Laakso valmistui ylioppilaaksi 1984 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta 1989. Psykologian lisensiaatiksi hän valmistui 1993 ja väitteli psykologian tohtoriksi 1999 Jyväskylän yliopistossa. Laakso on toiminut varhaiskasvatuksen lapsi- ja kehityspsykologiaan painottuvana professorina Jyväskylän yliopistossa 2006 alkaen. Hän on tutkinut muun muassa varhaista vuorovaikutusta ja lasten kielenkehitystä sekä kehittänyt menetelmiä lasten sosiaalisten ja emotionaalisten taitojen sekä vanhemmuuden tukemiseen. Laakso toimi kasvatustieteiden (vuoden 2017 alusta kasvatustieteiden ja psykologian) tiedekunnan dekaanina vuoden 2014 alusta. Hänet valittiin vararehtoriksi syksyllä 2017. Elokuussa 2021 Laakso valittiin jatkamaan tehtävässä enintään viisivuotiskauden 1. elokuuta 2022 alkaen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Marja-Leena Laakso Jyväskylän yliopiston verkkosivuilla Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ágios Thomás (Boiotia)

Ágios Thomás () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Tanágran kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 1 292 (vuonna 2011). Ágios Thomáksen kylä sijaitsee Asopós-joen eteläpuolella noin 10 kilometriä lounaaseen Oinófytasta ja noin 32 kilometriä itään Thívasta. Se on saanut nimensä kylän bysanttilaisaikaisesta, 1100-luvulla rakennetusta Pyhälle Tuomaalle (Ágios Thomás) omistetusta kirkosta. Ágios Thomás muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αγίου Θωμά, Topikí Koinótita Agíou Thomá). Aiemmin kylä kuului Oinófytan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tanágran kunnan Oinófytan kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Keski-Kreikan kylät Luokka:Tanágra
Archaía Feneós

Archaía Feneós () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Sikyónan kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 225 (vuonna 2011). Archaía Feneóksen kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosissa noin 87 kilometriä länteen Kórinthoksen kaupungista. Sen lähellä sijaitsee Dóxan tekojärvi. Kylän nimi, suomeksi ”Antiikin Feneos”, viittaa antiikin ajan Feneoksen kaupunkiin, jonka arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä kylästä kaakkoon. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1977 saakka Kalývia (Καλύβια). Archaía Feneós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρχαίας Φενεού, Topikí Koinótita Archaías Feneoú), johon kuuluvat varsinaisen Archaía Feneóksen kylän lisäksi kylät Loúzi ja Vília sekä Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Feneoú). Koko yhdyskunnan väkiluku on 276. Aiemmin kylä kuului Feneóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sikyónan kunnan Feneóksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Sikyóna
Siilinjärven kunnankirjasto

Siilinjärven kunnankirjasto on Siilinjärvellä, Pohjois-Savon maakunnassa toimiva kunnallinen kirjasto. Kunnankirjaston keskustoimipiste on Siilinjärven keskustassa sijaitseva Siilinjärven pääkirjasto. Pääkirjaston yhteydessä on taidenäyttelyille sopiva tila. Samassa rakennuksessa on kirjaston ohella toiminut Siilinjärven kansalaisopisto, mutta sittemmin kansalaisopisto on siirtänyt opetustaan näistä Toimelan tiloista sisäilmaongelmien vuoksi väistötiloihin. Lisäksi kirjastopalveluja tarjotaan tammikuusta 2021 lähtien Vuorelan koulun yhteydessä toimivassa Vuorelan kirjastossa, Siilinjärven koulujen ja päiväkotien luo liikennöivästä kirjastoauto Pikku-Marjasta sekä verkkokirjaston kautta. == Lähteet == Kunnankirjasto Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Domvraína

Domvraína (), myös Dómvraina/Dómvrena (Δόμβραινα/Δόμβρενα) ja Korýni (Κορύνη), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 639 (vuonna 2011). Domvraínan kylä sijaitsee noin 35 kilometriä länteen Thívan kaupungista ja noin 40 kilometriä etelään Livadeián kaupungista, ja noin 4,5 kilometriä sisämaahan Korintinlahden pohjoisosassa olevan, kylästä nimensä saaneen Domvraínanlahden rannasta. Kylä on syntynyt bysanttilaisella ajalla 1000–1100-luvuilla, jolloin seudun kreikkalaisiin asukkaisiin sekoittui slaaveja. Kylän nimi on slaavilaista perua ja viittaa seudun tyyneen talveen. Domvraína muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δομβραίνης, Topikí Koinótita Domvraínis), johon kuuluvat varsinaisen Domvraínan kylän lisäksi Domvraínanlahden rannalla sijaitseva Ágios Nikólaoksen kylä sekä Makariotíssan luostari (Moní Makariotíssis). Koko yhdyskunnan väkiluku on 675. == Lähteet == Luokka:Keski-Kreikan kylät Luokka:Thíva
Vaakanävertäjä

Vaakanävertäjä (Tomicus minor) on kovakuoriaisten lahkoon ja ytimennävertäjien sukuun kuuluva laji. Aikuinen vaakanävertäjä on pituudeltaan 3,2-5,2 mm ja sen peitinsiivet ovat väriltään punaruskeat. Se ja samaan sukuun kuuluvan pystynävertäjä (Tomicus piniperda) ovat Suomen pahimpia mäntyjen hyönteistuholaisia aiheuttaen kasvutappioita katkomalla mäntyjen latvakasvaimia. Molemmat ytimennävertäjälajit muistuttavat ulkoisesti toisiaan, mutta vaakanävertäjän erottaa pystynävertäjästä siitä, että peitinsiipien takaosan sukas- ja nystyrivit ovat täydelliset siipien kärkeen asti. Aikuinen vaakanävertäjä käyttää ravinnokseen vuosikasvainten ydinosaa. Puiden latvat harsuuntuvat ja voivat kokonaan kuivua tuhojen jatkuessa pitkään. Vaakanävertäjä levittää myös sinistäjäsientä, joka laskee puuaineksen arvoa. Vaakanävertäjät parveilevat huhti-toukokuussa, kun lämpötila on noussut +12 Celsius-asteeseen. Laji elää yleensä makaavien puunrunkojen kuten tuulenkaatojen, metsään jääneiden latvuksien ja rankojen alapinnoilla, missä puun kosteus on sopiva. Vaakanävertäjät talvehtivat karikkeessa.Metsäntutkimuslaitos (Metla): Vaakanävertäjä (Tomicus minor) Suomessa vaakanävertäjä on luokiteltu vakiintuneeksi ja yleiseksi sekä elinvoimaiseksi lajiksi.Laji.fi: Vaakanävertäjä (Tomicus minor) Lajia esiintyy pääasiasaa Euroopassa. Vaakanävertäjän luontaisia saalistajia ovat ainakin pitkähukka (Corticeus longulus), norkovilistäjiin (Placusa) kuuluva Placusa depressa, lattakaarniainen (Rhizophagus depressus) ja isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tomicus minor (lesser pine shoot beetle) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Vaakanävertäjä (Tomicus minor) *UniProt: Taxonomy - Tomicus minor *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Tomicus minor *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tomicus minor *Plantwise: Lesser pine shoot beetle, Tomicus minor *Pherobase: Semiochemicals of Tomicus minor, the Lesser pine shoot beetle Luokka:Kaarnakuoriaiset Luokka:Kasvien tuhohyönteiset Luokka:Metsätuhot
Firostefáni

Firostefáni (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä. Se kuuluu hallinnollisesti Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylä on nykyisin kasvanut kiinni Santorínin pääkaupunkiin Firáan, eikä sen väkilukua ole tilastoitu erikseen (vuonna 2011). Firostefáni sijaitsee Firán ja Imerovíglin välissä ensin mainitun pohjoispuolella Thíran saaren länsilaidalla eli korkealla kalderan puolen reunalla. Kylän nimi tarkoittaa ”Firán kruunua”, mikä viittaa sen sijaintiin muuta Firáa korkeammalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä- Egean saarten kylät Luokka:Firá
Kalándra

Kalándra () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kassándran kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 674 (vuonna 2011). Kalándra sijaitsee Chalkidikín niemimaalla lähellä Kassándran niemen länsirannikkoa. Antiikin aikana lähellä sijaitsi Menden kaupunki. Kylän nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1318 Chilandárin luostarin asiakirjoissa, sillä maat kuuluivat tuohon aikaan luostarille. Kylä itsessään on ollut olemassa noin vuodesta 1745. Kalándra muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καλάνδρας, Topikí Koinótita Kalándras), johon kuuluvat varsinaisen Kalándran kylän lisäksi kylät Boulamátsia ja Poseídi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 745. == Lähteet == Luokka:Kassándra Luokka:Keski-Makedonian kylät
Kefalári

Kefalári (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Árgos-Mykínesin kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 677 (vuonna 2011). Kefalárin kylä sijaitsee Cháon-vuoren juurella Erasinós- joen alkulähteen kohdalla noin viisi kilometriä lounaaseen Árgoksen kaupungista. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Maria (Panagía) Kefalariótissalle sekä Elävöittävälle lähteelle (Zoodóchos Pigí). Kylän lähellä sijaitsevat niin kutsutun Ellinikón pyramidin jäänteet. Kefalári muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κεφαλαρίου, Topikí Koinótita Kefalaríou), johon kuuluu varsinaisen Kefalárin kylän lisäksi Magoúlan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 800. Aiemmin Kefalári kuului Árgoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Árgos-Mykínesin kunnan Árgoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Árgos-Mykínes Luokka:Peloponnesoksen kylät
Kerasiá (Arkadia)

Kerasiá (), myös Arvanitokerasiá (Αρβανιτοκερασιά) ja Dóthe Kerasiá (Δώθε Κερασιά), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 130 (vuonna 2011). Kerasiá eli Arvanitokerasiá (”Arvaniittien Kerasiá”) sijaitsee Skirítidan metsän laidalla noin 23 kilometriä etelään Trípolin kaupungista. Se on rakennettu noin 946 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Vain 1,5 kilometriä kylästä länteen sijaitsee Vlachokerasián (”Valakkien Kerasiá”) kylä. Kerasiá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Κερασιάς, Topikí Koinótita Kerasiás). Aiemmin kylä kuului Skirítidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Skirítidan kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Trípoli
Terhi-Anna Wilska

Terhi-Anna Wilska (s. 4. heinäkuuta 1967 Pori) on suomalainen kulutustutkija ja sosiologian professori Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009. Wilska valmistui ylioppilaaksi 1986 ja kauppatieteiden maisteriksi 1992 Turun kauppakorkeakoulusta. Hän väitteli tohtoriksi Lancasterin yliopistossa Englannissa 1999. Wilskan väitöstutkimus käsitteli 1990-luvun alun laman vaikutusta nuorten aikuisten kulutukseen ja tuloihin. Wilska työskenteli Turun kauppakorkeakoulun taloussosiologian määräaikaisena professorina 2005–2006 ja 2008–2009 ja dosenttina 2006–2009. Hän toimi Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina vuodesta 2014. Wilska on Jyväskylän yliopiston hallituksen jäsen kaudella 2018–2021. Wilska on tutkinut muun muassa kulutusta elämäntapoja ja digitalisaatiota. Hän on työskennellyt Nuorisotutkimusverkoston vastaavana tutkijana 2003–2004 ja Väestöliiton erikoistutkijana 2004–2005 ja 2008–2009 sekä Kuluttajatutkimuskeskuksessa 2008. Wilska vetää Suomen Akatemian rahoittamaa monitieteistä nuorten kulutustottumuksia selvittävää DigiConsumers-tutkimushanketta, joka on osa laajempaa Kulttuuri teknologisoituvassa yhteiskunnassa -ohjelmaa (2019-2025). Wilskan isä oli professori Seppo Wilska. Hänen puolisonsa on yritysjohtaja Juha Koponen. Heillä on kolme lasta. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1967 syntyneet
Kerasiá

Kerasiá () tai Kerásia () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Kerasiá, kylä Trípolin kunnassa Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella * Kerasiá, vuori Arkadiassa Peloponnesoksen niemimaalla * Kerásia, kylä Kreetan saarella Iraklionin kunnassa Iraklionin alueyksikössä
Poseídi

Poseídi (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kassándran kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Poseídi on osa Kalándran kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 70 (vuonna 2011). Poseídin kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaalla lähellä Kassándran niemen länsirannikolla olevan pienemmän niemen kärkeä. Kylä on saanut merenjumala Poseidoniin viittaavan nimensä lähistöllä antiikin aikana sijainneesta Poseidonin pyhäköstä. Se liittyi lähellä sijainneeseen Menden kaupunkiin. Poseídin niemellä kylän lähellä on paljon hiekkarantaa. Niemen kärjessä on majakka, jonka korkeus on 14,5 metriä. Se rakennettiin vuonna 1864. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kassándra Luokka:Keski-Makedonian kylät
Gabriel Cramer

Gabriel Cramer (31. heinäkuuta 1704 Geneve, Geneven tasalta – 4. tammikuuta 1752 Bagnols-sur-Cèze, Ranska) oli sveitsiläinen matemaatikko, joka työskenteli analyysin ja determinanttien parissa. ==Ura== Cramer oli filosofian professori Geneven yliopistossa, jossa hän oli aiemmin toiminut matematiikan professorina. Hän eteni nopeasti opinnoissaan Genevessä, ja vuonna 1722, kun hän oli vasta 18-vuotias, hän sai tohtorin arvon ääntä käsitelleellä väitöskirjallaan, ja sai professuurin 20-vuotiaana. Cramer vieraili nimityksensä jälkeen johtavien matemaatikkojen luona monissa eri Euroopan kaupungeissa ja maissa. Kaikki hänen tapaamansa matemaatikot arvostivat Crameria suuresti ja hän kävi kirjeenvaihtoa heidän kanssaan koko loppuelämänsä Cramer julkaisi artikkeleita monenlaisista aiheista, kuten geometriasta, matematiikan historiasta, filosofiasta, revontulista ja lakitieteestä. Hänen teoksensa Introduction à l'analyse à l'analyse des lignes courbes algébriques (1750) oli käänteentekevä. Tämän teoksen liitteessä hän esitteli determinantti-teorian perusteet. Teoksessa esitelty Cramerin sääntö on kaava yhtä monta yhtälöä ja tuntematonta muuttujaa sisältävän lineaarisen yhtälöryhmän ratkaisemiseksi. Cramern myös toimitti Christian Wolfin teoksen Elementa matheseos universæ (1743-1752) sekä veljesten Jean ja Jacques Bernoullin teosten ja kirjeiden painokset (1742 ja 1744). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Sveitsiläiset matemaatikot Luokka:Sveitsiläiset filosofit Luokka:Sveitsiläiset fyysikot Luokka:Vuonna 1704 syntyneet Luokka:Vuonna 1752 kuolleet
Stemnítsa

Stemnítsa () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Gortynían kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 191 (vuonna 2011). Stemnítsan kylä sijaitsee Maínalo-vuoren lounaispuolella noin yhdeksän kilometriä eteläkaakkoon Dimitsánasta ja 39 kilometriä länteen Trípolin kaupungista. Se on rakennettu metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän länsipuolella sijaitsee Loúsioksen rotko. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Hypsuksen kaupunki. Nykyisen kylän nimi on peräisin 600-luvulta. Se on slaavilaista alkuperää ja tarkoittaa metsäistä paikkaa. Kylä oli tärkeässä roolissa Kreikan vapaussodan taisteluissa alueella vuonna 1821. Siellä kokoontui myös peloponnesolaisten neuvosto touko-kesäkuussa 1821. Nykyisin kylä kuului aiemmin Trikólonoin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Gortynían kunnan Trikólonoin kunnallisyksikköön. Kylän rakennuskanta edustaa perinteistä arkadialaista kivitalorakentamista. Kylän lähellä Loúsioksen rotkossa sijaitsee Johannes Kastajan luostari (Moní Agíou Ioánnou Prodrómou). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Στεμνίτσα – Stemnitsa. Kylän turismisivusto. Luokka:Gortynía Luokka:Peloponnesoksen kylät
Vlachokerasiá

Vlachokerasiá (), myös Vlachokeraséa (Βλαχοκερασέα) ja Péra Kerasiá (Πέρα Κερασιά), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011). Vlachokerasiá (”Valakkien Kerasiá”) sijaitsee Skirítidan metsän laidalla noin 23 kilometriä etelään Trípolin kaupungista. Se on rakennettu noin 960 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Vain 1,5 kilometriä kylästä itään sijaitsee Kerasián eli Arvanitokerasián (”Arvaniittien Kerasiá”) kylä. Vlachokerasiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βλαχοκερασέας, Topikí Koinótita Vlachokeraséas), johon kuuluu varsinaisen Vlachokerasián kylän lisäksi Lagkádan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 424. Aiemmin kylä kuului Skirítidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Skirítidan kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Trípoli
Fiat Ferroviaria

Fiat Ferroviaria oli italialaisen Fiatin kiskokalustodivisioona. Se perustettiin vuonna 1880 nimellä Società Nazionale Officine di Savigliano.History , Alstom Fiat Ferroviaria aloitti veturien rakentamisen 1930-luvulla. Siitä tuli osa Fiatia vuonna 1970. Fiat Ferroviaria osti sveitsiläisen SIG:n rautatieliiketoiminnan vuonna 1995 ja muodosti tytäryhtiön Fiat-Sigin. Yritys omisti aiemmin argentiinalaisen Materfer-yrityksen vuoteen 1998 asti"Venden quebrada Materfer" - Ambito Financiero, 8 October 2001., joka toimii nyt itsenäisenä yrityksenä. Kesäkuussa 2000 Alstom osti 51 %:n osuuden.Alstom to take majority stake in Fiat Ferroviaria Alstom 20 June 2000Alstom gains control of Fiat Railway Gazette International July 2000 page 399Alstom finalises Fiat Ferroviaria transaction Alstom 18 October 2000 == Pendolino == Fiat Ferroviaria kehitti 1960- ja 1970-luvuilla kallistusteknologiaa junille ja oli ensimmäinen (ja ainoa useisiin vuosikymmeniin), joka tuotti aktiivisesti kallistuvia junia Pendolinon tavaramerkillä. Italiassa otettiin käyttöön useita Pendolino-luokkia vuodesta 1976 alkaen (ETR 401, ETR 450, ETR 460-65, ETR 480-85 ja Alstomin valmistamat ETR600). Italiassa vuonna 1988 esitellyn ETR 450 -sarjan menestyksen jälkeen (vuonna 1976 esitelty 401-sarja koostui vain kahdesta junasta eikä koskaan liikennöinyt säännöllistä kaupallista liikennettä, toimi enemmän kuin "pyörälaboratorio"), kallistusjärjestelmät, mukaan lukien telit, veto , sähkö- ja elektroniikkalaitteita tilattiin useista maista: * Saksa (ICE T) * Suomi (Sm3 ja Sm6) * Sveitsi (Cisalpino) * Espanja (Alaris) * Portugali (Alfa Pendular) * Slovenia (SŽ series 310) * Tšekki (ČD Class 680) Helmikuussa 1999 Virgin Trains West Coast tilasi Alstomilta luokan 390 kaluston, joka sisälsi Fiat Ferroviaria -kallistusteknologian.West Coast trains ordered from Alstom Rail issue 351 24 February 1999 page 7Virgin Group signs deal for 53 tilting trains for WCML Rail Express issue 35 April 1999 page 7 Suoraan tai välillisesti 18 maata ympäri maailmaa sovelsi italialaista Fiat Ferroviaria -kallistustekniikkaa junissaan, mukaan lukien Yhdysvallat ja Kiina. == Katso myös == * Pendolino == Lähteet == Luokka:Rautatiekalustovalmistajat