EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Karsanjärvi

Karsanjärvi on Syväriin laskeva järvi Lapinlahden itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 56 kilometriä pohjoiskoilliseen.Karsanjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2022. == Maantiede == Karsanjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Leveimmät kohdat lännestä itään ovat noin 600 metriä. Karsanjärven eteläosa on pohjoisosaa syvempi ja syvin kohta, noin kaksitoista metriä, sijaitsee aivan järven eteläisimmässä osassa, josta vedet laskevat Atron voimalan kautta Syväriin (95,5 metriä mpy). Karsanjärveen virtaa vettä pohjoisesta Korpinen- järveltä (110,5 metriä mpy). Atron voimala valmistui Karsanjärven etelärannalle 1956. Sen putouskorkeus on 14,5 metriä. Karsanjärven saariluku on viisi. Saarilla ei ole karttanimiä. Laajin saari on noin kaksihehtaarinen ja se sijaitsee itärannan tuntumassa. Sen itäpuolella kohoaa Karsanmäki, jonka laki on noin 65 metriä järven pintaa korkeammalla. Karsanjärven länsipuolella sijaitsee Kärsämäen kylä. Karsanjärven vesitilavuus on 5 447 000 kuutiometriä. Karsanjärvi (04.641.1.001) kuuluu Korpisen alueeseen (04.641), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijoen alue (04.64) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Korpisen alueeseen kuuluu viisitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Korpinen ja Karsanjärvi ovat laajimmat.Korpisen alue (04.641). Järviwiki. Viitattu 1.10.2022. == Lähteet == Luokka:Lapinlahden järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Moldavian ja Valakian yhdistyneet ruhtinaskunnat

Moldavian ja Valakian yhdistyneet ruhtinaskunnat (, myös Yhdistyneet ruhtinaskunnat) oli Moldavian ja Valakian ruhtinaskuntien personaaliunioni, joka muodostettiin 5. helmikuuta 1859. Tällöin Alexandru Ioan Cuza äänestettiin molempien ruhtinaskuntien Domnitoriksi. Edellä mainitut alueet olivat autonomisia, vaikkakin ne olivat myös Osmanien valtakunnan vasallivaltioita. == Historia == Romanian itsenäisyyssodan jälkeen vuosina 1877–1878 valtio pääsi eroon Osmanien valtakunnasta, mutta joutui kiistaan Venäjän keisarikunnan kanssa. Tämä johtui siitä, että Venäjä halusi Etelä- Bessarabian alueen itselleen. Lopulta maa antoi pyydetyn alueen, ja sai Venäjältä vaihdossa Pohjois-Dobrudzhan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Euroopan entiset monarkiat Luokka:Romanian historialliset alueet
André Haga

André Haga (s. 1993) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän voitti kaksi maailmanmestaruutta vuonna 2021 ja yhden vuonna 2022. Hän edustaa seuratasolla OK Botniaa. Haga saavutti nuorten MM-kilpailuissa viestihopeaa vuonna 2012. Aikuisten arvokilpailuissa hän on ollut mukana vuodesta 2015. Hän saavutti MM- kilpailuissa ensimmäisen mitalinsa vuonna 2017, viestissä hopeaa. Vuonna 2018 hän saavutti EM-kilpailuissa sekaviestissä pronssia. Kuortaneen MM- kilpailuissa 2021 hän voitti kultaa pitkällä matkalla ja viestissä. Sprintissä hän sijoittui neljänneksi, yhteislähdössä kuudenneksi ja keskimatkalla kahdeksanneksi. Vuoden 2022 MM-kilpailuissa Haga voitti kultaa viestissä Suomen kakkosjoukkueen avausosuuden kilpailijana ja saavutti pronssia pitkällä matkalla. André Hagan sisko Antonia Haga kilpailee myös pyöräsuunnistuksessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pyöräsuunnistajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylä-Siikajärvi (Kuopio, Ylä-Siikajärven valuma-alue)

Ylä-Siikajärvi on pieni humusjärvi Kuopion pohjoisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 49 kilometriä koilliseen. Järven etelärannan läheisyydessä on Täyssinän rauhan rajamerkki.Ylä-Siikajärvi. Järviwiki. Viitattu 1.10.2022. == Maantiede == Ylä-Siikajärven pohjoisosa on kutakuinkin yhtä pitkä kuin leveä ja rantaviivaltaan varsin mutkainen. Järven eteläosan nimi on Valkeinen ja sen pituus etelästä pohjoiseen on nelisen kilometriä. Leveydeltään se on salmimaisen kapea. Järven osia yhdistää Valkeissalmi. Kaikkiaan järven ulottuvuus eteläkolkasta pohjoiskolkkaan on 5,7 kilometriä. Noin kuudesosa Ylä-Siikajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat Valkeisella, jossa on useita 15–20 metrin syvänteitä. Pohjoisen järvenosan itäpuoliskolla on noin 10–15 metrin syvänteitä, mutta sen länsipuolisko on korkeintaan kaksi metriä syvä. Ylä-Siikajärven saariluku on viisi. Laajin saari on keskellä pohjoista järvenosaa sijaitseva Riissaari (lähes 2 ha). Sen lounaispuolella sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Lehtosaari ja kaakkoispuolella noin hehtaarin laajuinen Sikosaari. Riissaaren länsipuolella sijaitsee Kalmosaari ja pohjoispuolella Malmisaari. Valkeinen on saareton. Ylä-Siikajärven pohjoisosan rannoilla on kulttuurimaisemaa, Valkeisen rannat ovat metsäisiä ja maasto kohoaa ylängöksi. Lounaisrannan Pisan korkeustaso on noin 70 metriä järven pintaa ylempi. Ylä-Siikajärveen laskee lyhyt Vellijoki pohjoisesta Vellijärveltä (96,0 metriä mpy). Valkeiseen virtaa laskuoja etelästä Kiiskilammelta (136,0 metriä mpy). Ylä-Siikajärven koilliskolkasta alkaa Välijoki, jota myöten järven vedet laskevat kaakkoon Ala-Siikajärveen (95,6 metriä mpy). Ylä-Siikajärven vesitilavuus on 11 043 000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila luokiteltiin vuonna 2013 tyydyttäväksi. Ylä-Siikajärvi (04.641.1.001) kuuluu Ylä-Siikajärven valuma-alueeseen (04.624), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuotjärven alue (04.62) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Siikajärven valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Ylä-Siikajärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Raatti ja Venejärvi.Ylä-Siikajärven valuma-alue (04.624). Järviwiki. Viitattu 1.10.2022. Kuopion Ylä-Siikajärven valuma-alueen Ylä-Siikajärvi on laajin Suomen kolmesta Ylä-Siikajärvestä. Kuopiossa on myös toinen Ylä-Siikajärvi (04.273.1.043). Kolmas Ylä-Siikajärvi (04.418.1.026) sijaitsee Lieksassa.Ylä-Siikajärvi. Järviwiki. Viitattu 10.10.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Juankosken järvet Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Wailuku

Wailuku on Havaijilla, Mauin piirikunnassa, sijaitseva kaupunki, joka toimii myös piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki on perustettu 1800-luvun alussa ja sen syntyyn vaikutti se, että Havaijin kuningaskunnan pääkaupunki muutti Honoluluun, Wailukusta tuli Mauin hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan Wailukussa asuu 17 697 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 5,27 neliömailia eli noin 13,64 km2. Wailukussa ei ole omaa lentokenttää, vaan piirikunnan pääkenttänä toimii Kahuluin lentoasema. == Lähteet == Luokka:Havaijin väestönlaskennalliset asuinpaikat Luokka:Maui
Koros

Koros on Pohjois-Savossa Tervossa Talluskylän lähellä sijaitseva järvi. Se sijaitsee Kuopiosta on 38 kilometriä länsiluoteeseen. == Maantietoa == Koros on 4,1 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Koroksen rannat ovat suurimmaksi osaksi metsämaata. Järven länsiranta on alavaa ja rannoiltaan matalaa. Itärannassa ranta kohoaa vedestä jyrkemmin ja saavuttaa monin kohdin 20 metrin korkeuden. Morsianniemi jakaa järven pohjoisosan Lasilahteen ja Pohjoislahteen. Muita lahtia ovat itärannan Tuppilahti sekä länsirannan Levälahti ja Lehtolahti, joiden väliin jää Nuottiniemi. Järven eteläpään länsipuolella sijaitsee Vääränkoivunniemi. Järvessä on viisi saarta, joiden pinta-ala on 0,51 hehtaaria. Saarista neljä yli aarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Suurin saari on Morsianniemen edustalla sijaitseva noin 30-aarinen nimetön saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,67 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 4,3 metriä. Järven yli 6-metrinen syvännejakso on 2,8 metriä pitkä, ja sen keskellä on vielä kilometrin pituinen 10-metrinen syvänne. Sen keskivaiheilla ranta-alueen jyrkimmässä kohdassa, sijaitsee syvin kohta. Siellä on 12,1 metriä syvää . Järven lahdet ovat matalia. Järven rantaviivan pituus on 11,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 500 metriä. Ranta-alueet ovat metsämaata, jota pienet peltoalueet rikkovat. Järven rannoilla on kolme kiinteästi asuttua tilaa ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri ei kulje teitä. Talluskylästä Kiukooaholle johtava yhdystie 5542 seuraa länsirantaa etäältä ja siitä Kurolanlahdelle haarautuva yhdystie 5551 ohittaa järven etelärannan näköetäisyydeltä. Tiestä haarautuu heti järven jälkeen ranta- asukkaiden itäpuolella kulkeva tie kohti pohjoista. == Vesistösuhteet == Koros sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (14.773) järvi kuuluu. Koros sijaitsee Tallusjärven valuma- alueen latva-alueella. Sen Pohjoislahteen laskee idästä tuleva Tuppi-Valkeisen puro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Tuppi-Valkeinen (17 ha), Iso Väärälampi, Pieni Väärälampi, Salmi-Valkeinen (21 ha) ja Kangas-Valkeinen (20 ha). Puron alajuoksulla siihen yhtyy Mustinpuro, jonka valuma-alueella ovat Mustinlampi (2 ha), Levälampi ja Särkilampi. Näiden lisäksi järven eteläosien itäpuolella korkealle kohoavien Kohisevanmäen ja Ison Haavikkomäen välissä ovat Kohisevanlampi ja Kalliolampi, joilla ei ole kuitenkaan ole laskuojaa Korokseen. Järven lasku-uoma Korosjoki alkaa Lehtolahden läheltä. Se laskee mutkittelevana uomana kilometrin päässä Liesjärveen (315 ha). Koroksen vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy, joten joelle kertyy matkalla 13,1 metrin pudotus. == Historiaa == Vuoden 1863 kartassa järven nimi kirjoitettiin muodossa Koronen. == Lähteet == Luokka:Tervon järvet Luokka:Tallusjärven valuma-alue
Mannlicher M1895

Mannlicher M1895 (, ) on alkujaan itävalta-unkarilainen suoravetolukkokivääri, jonka suunnitteli Ferdinand Ritter von Mannlicher. Ase oli Itävalta-Unkarin peruspalveluskivääri vuodesta 1895 vuoteen 1918. Sitä käytettiin muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Asetta pidetään yleisesti vahvana ja tarkkana, mutta se on altis mudalle ja lialle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiväärit
Tove Lindbo Larsen

Tove Kirsten Lindbo Larsen (25. joulukuuta 1928 Kööpenhamina – 29. syyskuuta 2018) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1971–1973, 1977–1987 ja 1988–1998 sekä toimi Tanskan kirkko- ja Grönlanti-ministerinä 1981–1982. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tove Lindbo Larsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Marmara (saari)

Marmara (), antiikin Prokonnesos (, myös ; ), on Turkin saari, joka on osa Marmaransaarten saariryhmää ja sijaitsee siitä nimensä saaneessa Marmaranmeressä. Sen pinta-ala on 117,8 neliökilometriä. Marmara on Turkin toiseksi suurin saari Imbroksen eli Gökçeadan jälkeen. __NOTOC__ == Historia == === Antiikki === Antiikin aikana saarella sijaitsi Prokonnesoksen kaupunki ja kaupunkivaltio. Saari tunnettiin marmoristaan, joka oli merkittävä vientituote ja on antanut saarelle sen nykyisen nimen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Turkin saaret
Mikronísi (Kykladit)

Mikronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren lounaispuolella sen ja Antíparoksen saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mikronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Thomas Telford

Thomas Telford (9. elokuuta 1757 Eskdale, Dumfriesshire, Skotlanti – 2. syyskuuta 1834 Lontoo) oli skotlantilainen rakennusinsinööri, jonka liikenneväylähankkeet alikehittyneellä Skotlannin ylämaalla vaikuttivat perustavanlaatuisesti Yhdistyneen kuningaskunnan taloudelliseen yhtenäistymiseen. Telfordin kaupunki on nimetty hänen mukaansa. ==Elämä ja ura== Telford oli paimenen poika, ja varhaislapsuudesta lähtien hän työskenteli karjanhoitajana ja kävi satunnaisesti Westerkirkin seurakunnan koulua. Vuonna 1780 Telford lähti Edinburghiin, jossa hän aloitti uransa muurarina ja kouluttautui arkkitehdiksi. Vuonna 1786 hänet nimitettiin Shropshiren julkisten töiden virkamieheksi, ja hänen vastuulleen kuului rakennusten ja siltojen rakentaminen. Hän rakennutti tuona aikana muun muassa kolme Severn-joen ylittävää siltaa. Vuonna 1793 Telfordista tuli Ellesmere Canal Companyn edustaja ja insinööri. Hänen valuraudasta valmistetut Pontcysyllten akvedukti ja Chirkin akvedukti Walesissa toivat hänelle kansallista mainetta. Hallitus palkkasi hänet vuonna 1803 avustamaan Skotlannin ylämaan kehittämisessä, ja hän oli vastuussa Kaledonian kanavasta, satamatöistä Aberdeenissa, Dundeessa ja muualla sekä useiden teiden ja siltojen rakentamisesta. Myöhemmin hän rakensi kuuluisat Conwyn riippusillan ja Menain riippusillan parantaessaan teitä Chesteristä ja Shrewsburystä Holyheadiin. Telford työskenteli sitten kanavien parantamisen ja rakentamisen parissa. Hän rakennutti uuden Birminghamin ja Liverpoolin risteyskanavan ja uuden Harecastlen tunnelin Trentin–Merseyn kanavalla. Telfordin muita töitä olivat muun muassa St. Katharine -satamat Lontoossa ja tiet Skotlannin alamaassa. Hän työskenteli myös Götan kanavalla Ruotsissa, jossa hänet lyötiin Vasa-ritarikunnan ritariksi ja valittiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi. Telford oli vuonna 1818 perustetun rakennusinsinöörien yhdistyksen (Institution of Civil Engineers) ensimmäinen puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Brittiläiset insinöörit Luokka:Brittiläiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1757 syntyneet Luokka:Vuonna 1834 kuolleet
Mikrós Avelás

Mikrós Avelás () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin, ja sijaitsee Irakleián saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Mikrós Avelás kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren suurin korkeus on 24 metriä merenpinnasta laskettuna. Mikrós Avelás muodostaa läheisen Megálos Aveláksen saaren kanssa Avelonísian saariparin. == Lähteet == Luokka:Pienet Kykladit
Náta

Náta () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sýroksen saaren itäpuolella sen ja Ríneian saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Náta kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Sýros- Ermoúpoli
Mariestads-Tidningen

Mariestads-Tidningen (lyh. MT) on ruotsalainen vuonna 1817 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Mariestad. Se kuuluu NWT Media AB -konserniin ja ilmestyy viidesti viikossa. Lehti uutisoi Mariestadin lisäksi Törebodan ja Gullspångin kuntien alueelta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Mariestadin kunta
Nisáki (Chíos)

Nisáki () eli Mikró Nisáki (Μικρό Νησάκι) eli Ágios Sóstis (Άγιος Σώστης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,037 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Nisákin ja Chíoksen välissä sijaitsee Ágios Stéfanoksen saari. == Lähteet == Luokka:Chíos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Ágios Sóstis

Ágios Sóstis (, myös Ai-Sóstis, Αη-Σώστης) voi viitata seuraaviin: * Ágios Sóstis eli Ágios Sózon, saari Mesolóngin–Aitolikón laguuneissa * Ágios Sóstis, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Zákynthosta * Nisáki eli Ágios Sóstis, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Chíosta
Nisáki (Dodekanesia)

Nisáki () eli Nísos (Νήσος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Chálkin saaren itärannikon ja Chálkin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,316 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on yhdessä muiden lähisaarten kanssa osa lintudirektiivin mukaista Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == Luokka:Chálki Luokka:Dodekanesia Luokka:Kreikan Natura-alueet
Montcuq-en-Quercy-Blanc

Montcuq-en-Quercy-Blanc on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Cahorsin kaupungista lounaaseen. Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016. Tuolloin viisi kuntaa Belmontet, Lebreil, Montcuq, Sainte-Croix ja Valprionde yhdistyivät. pienoiskuva|vasen|Tour-Donjon Kunnan nähtävyys on 1100-luvulla rakennettu puolustustorni Tour-Donjon. Linnoitus joutui vuosisatojen aikana lukuisien hyökkäyksien kohteeksi. Nykyään tornissa olevassa näyttelyssä voi tutustua tornin historiaan. Tornista tehtiin historiallinen muistomerkki vuonna 1904. Sen jälkeen tornia korjattiin vuosina 1910–1911, jolloin siihen rakennettiin kierreportaat ja julkisivuja korjattiin. Korjaustöitä jatkettiin tulevina vuosikymmeninä, ja viimeiset tehtiin keväällä 2010. == Tunnettuja kuntalaisia == * Nino Ferrer (1934–1998), laulaja, lauluntekijä ja kirjailija == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lotin kunnat
Oxiá (Dodekanesia)

Oxiá () eli Oxeía (Οξεία) eli Oxyá (Οξυά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren luoteisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,044 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Oxiá kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä- Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Sými
Oxiá

Oxiá () tai Oxeía (Οξεία) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Oxiá eli Oxeía eli Oxyá, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Sýmiä * Oxeía, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä
Danylo Husar Struk

Danylo Husar Struk (; 5. huhtikuuta 1940 Lviv, Ukrainan SNT – 19. kesäkuuta 1999 München, Saksa) oli ukrainalainen kirjallisuudentutkija. Hän oli vuodesta 1988 Ševtšenkon tieteellisen seuran jäsen ja vuodesta 1997 sen Euroopan- paikallisosaston johtaja. Hän oli vuodesta 1992 Ukrainan kansallisen tiedeakatemian ulkomainen jäsen. Danylo Husar Strukin isä oli yhteiskunnallinen vaikuttaja Jevstahi Struk, joka pahoinpideltiin kuoliaaksi Lontskyin vankilassa neuvostoaikana 1941. Struk opiskeli Harvardin, Albertan ja Toronton yliopistoissa. Torontosta hän väitteli tohtoriksi 1970. Hän opetti ukrainan kieltä ja kirjallisuutta Torontossa vuodesta 1967 ja oli professori vuodesta 1981. Hän oli Encyclopedia of Ukrainen toimituspäällikkö 1982–1990 ja vuodesta 1989 päätoimittaja. Struk kirjoitti kirjoja ja artikkeleita tieteellisiin julkaisuihin ja emigranttilehtiin sekä runsaasti artikkeleita myös Encyclopedia of Ukraineen. Hänen ukrainankielisiä runojaan on julkaistu antologioissa. Hän käänsi ukrainalaisia kirjailijoita englanniksi ja T. S. Eliotin, W. P. Kinsellan ja Theodore Galayn tuotantoa ukrainaksi. ==Lähteet== Luokka:Amerikanukrainalaiset Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Yhdysvaltalaiset kielenkääntäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjallisuudentutkijat Luokka:Ukrainalaiset professorit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Pámfyllo

Pámfyllo (, ) eli Pámfilo (Πάμφιλο, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella Pámfilan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pámfyllo kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Panagía (Kykladit)

Panagía () eli Parthénos (Παρθένος) eli Panagía Parthéna (Παναγία Παρθένα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla Mikrí Víglan rannan edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagía kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta Neitsyt Marialle (Panagía Parthéna) omistetusta kirkosta. Se juhlii vuosittain Kristuksen taivaaseenastumisen päivänä (Análipsi). == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Náxos
Panagiá (Lesbos)

Panagiá () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin Tomaronísian saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,121 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagiá kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mantamádoksen kyläyhdyskuntaa. Panagiá, suomeksi ”Neitsyt Maria”, on Tomaronísian saarista kolmanneksi suurin. Sen lounaispuolella sijaitsee saariryhmän suurin saari Barbaliás. Panagiá on yhdessä muiden Tomaronísian saarten ja eräiden muiden Lesboksen rannikon kalliosaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta ”Lesboksen saaret” (GR4110009). Saaren suurin korkeus on noin 40 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella on pieni majakka. == Lähteet == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Parthenos

Parthenos (, ”neitsyt”) voi viitata seuraaviin: * Parthenos, kreikkalaisessa mytologiassa kolmen jumalattaren epiteetti: ** Artemis ** Athene ** Hestia * Parthenos, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa * Parthenos, perhossuku * Panagía eli Parthénos eli Panagía Parthéna, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa lähellä Náxosta
Panagia

Panagia (, ”Kaikkein pyhin”) voi viitata seuraaviin: * Neitsyt Maria, hänen kunnianimensä ortodoksisessa kirkossa * panagia, ortodoksisen piispan arvoasemaa ja tehtävää osoittava kaulakoru * Panagía, Aristotélisin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella Kreikassa * Panagía, kylä Thásoksen saarella Itä-Makedonian ja Traakian alueella * Panagía, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa Párgan edustalla * Panagía, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Paxósta * Panagía eli Parthénos eli Panagía Parthéna, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa lähellä Náxosta * Panagiá, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Lesbosta * Panagía, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Thásosta * Panagía, saari Pórto Lágoksen laguunissa Kreikassa * Agía Thékla eli Panagía, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa lähellä Pátmosta * Pasás eli Panagiá, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Oinoússesta * Theotókos eli Panagía, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Ándrosta
Pappoús

Pappoús () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Kyrá Panagián saaren koillispuolella sen ja Gioúran saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,082 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pappoús kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. == Lähteet == Luokka:Alónnisos Luokka:Pohjoiset Sporadit
Iitin jäähalli

Iitin jäähalli on Iitin Kausalassa sijaitseva jäähalli. Se on pieni harjoitushalli, joka on valmistunut vuonna 2013.Iitin jäähalli Hallia käyttää muun muassa iittiläinen jääkiekkoseura Iitti Hockey. Jäähallissa ei ole katsomoa. == Lähteet == Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Iitin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Iitin urheilu
Dirk van Duijvenbode

Dirk van Duijvenbode (s. 30. kesäkuuta 1992 Katwijk aan Zee) on alankomaalainen dartsinpelaaja, joka pelaa PDC-liiton alaisuudessa. Duijvenboden uran parhaat saavutukset ovat finaalipaikat vuoden 2020 World Grand Prix -turnauksessa sekä vuoden 2022 World Series of Darts Finals -turnauksessa, joissa molemmissa hän hävisi walesilaiselle Gerwyn Pricelle. == Ura == Van Duijvenbode aloitti PDC-uransa vuonna 2014, mutta onnistui vakiinnuttamaan asemansa maailman huipulla vuonna 2020. Hän pääsi World Grand Prix -turnauksen loppuotteluun ensimmäistä kertaa turnaukseen osallistuessaan vuonna 2020. Samana vuonna hän selviytyi EM-kisojen sekä Players Championship Finals -turnauksen puolivälieriin, ja alkuvuodesta 2021 MM-kisojen puolivälieriin. Tuolloin van Duijvenbode nousi ensimmäistä kertaa maailmanrankingin 32 parhaan joukkoon. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset dartsinpelaajat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Martti Kuusisto

Martti Kuusisto (s. 4. toukokuuta 1986) on suomalainen pesäpalloilija. Kuusisto edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Seinäjoen Maila- Jusseja ja Nurmon Jymyä. Kuusisto saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2008. https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/01/Kuusisto-Martti.xlsx Hän pelasi ulkokentällä siepparina. http://old.pesistulokset.fi/cgi- bin/tilastot/ottelu2.py?data=19-1-1&id;=15148 Kuusisto pelasi 44 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja kolme tavallista juoksua, toi 25 juoksua ja keräsi 101 kärkilyöntipistettä. Kuusisto pelasi 14 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi seitsemän juoksua ja keräsi 35 kärkilyöntipistettä. Kuusisto pelasi kaksi Superpesiksen alemman loppusarjan otteluissa. Näissä otteluissa hän toi yhden juoksun. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta () on vuonna 2022 perustettu uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien kattoyhdistyksenä. Yhdyskunnan perustivat kolme seurakuntaa: Espoon Kotikirkko, Tampereella toimiva Armon Baptistiseurakunta ja Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta. Yhdyskunnan kotipaikka on Helsinki. Yhdyskunta on sitounut itse laadittuun uskontunnustukseen, joka pohjautuu vuoden 1689 Lontoon baptistien uskontunnustukseen. Lontoon toinen baptistitunnustus (kirjoitettu 1677 ja julkaistu laajemmin 1689) on englantilaisten partikulaaribaptistien laatima historiallisesti merkittävä uskontunnustus.Eelis Halmemies, Juhana Lalli & Mikko Sivonen 2021, s. 12–14 == Katso myös == * Suomen Baptistikirkko * Finlands svenska baptistsamfund * Luettelo Suomen baptistiseurakunnista == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunnan verkkosivut Luokka:Baptismi Suomessa Luokka:Suomen kristilliset yhdyskunnat
Kaarlo Vuorenmaa

Kaarlo Julius (Kalle) Vuorenmaa, vuoteen 1905 Wessman, sittemmin Wuorenmaa (20. tammikuuta 1897 Pori – 20. maaliskuuta 1973 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Vuorenmaan vanhemmat olivat isännöitsijä Juho Karl Wessman ja Tekla Maria Bergbom ja puolisot vuodesta 1926 Irja Julia Manner ja vuodesta 1955 Anna-Liisa Aini Virta. Vuorenmaa oli lennätinlaitosten palveluksessa 1915–1919, W. Rosenlew & Co. Ab:n palveluksessa 1920–1927, Porin Sähkö, Wuorenmaa ja K:nin toimitusjohtaja vuodesta 1927 ja Vuorenmaa Oy:n perustajaosakas, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1943. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1949 ja kaupunginhallituksen jäsen 1948–1949 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistunut Vuorenmaa oli sotilasarvoltaan reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1965. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Oskari Eisto

Kaarlo Oskari Eisto, vuoteen 1928 Qvickroth (27. lokakuuta 1906 Jyväskylän maalaiskunta – 24. maaliskuuta 1984) oli suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Eiston vanhemmat olivat kauppias Oskar Qvickroth ja Serafina Laine ja puoliso vuodesta 1937 Linda Katherine Ståhlberg. Eisto kävi kaksi luokkaa Jyväskylän lyseota 1919–1921 ja suoritti Jyväskylän kauppakoulun 1922–1924. Opintomatkoja hän teki Ruotsiin, Saksaan ja Yhdysvaltoihin. Eisto oli kauppias vuodesta 1921, Tukku- ja vähittäiskauppa A. Kuvajan myyntimies 1924–1928, Kansalliskauppa Oy Sammon myyntimies Vaasassa 1928–1933, Keski-Suomen Tukkukauppa Oy:n edustaja Jyväskylässä 1933–1940, Keskon Jyväskylän konttorin myyntimies ja neuvoja 1941–1947, Myllymäen konttorin johtaja Ähtärissä 1947–1950, Kotkan konttorin johtaja 1950–1952 ja Porin konttorin johtaja 1952–1967. Hänellä oli myös useita kaupan alan luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Eisto oli reservin vääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Carl-Gustav Carlstedt

Carl-Gustav Wilhelm Carlstedt (14. maaliskuuta 1920 Turku – 24. maaliskuuta 1984) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Carlstedtin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Harald Arvid Carlstedt ja Thyra Maria Bremer ja puoliso vuodesta 1942 Lillan Oksanen. Carlstedt tuli ylioppilaaksi Svenska klassiska lyceum i Åbosta ja valmistui Åbo Akademista ekonomiksi 1942 ja kauppatieteiden maisteriksi 1956. Hän oli Oy K. E. Blomberg Ab:n prokuristi 1945–1948 ja toimitusjohtaja 1948–1955, Lounais-Suomen Sähkö Oy:n isännöitsijä, vuodesta 1960 kaupallinen johtaja, 1955–1966 ja toimitusjohtaja vuodesta 1966. Carlstedt toimi myös liiketaloustieteen tuntiopettaja ja Åbo Akademissa 1952–1974 ja Kosken Sähkö Oy:n toimitusjohtajana 1968–1976. Hänellä oli useita luottamustehtäviä, kuten Voimalaitosten Työnantajaliiton hallituksen jäsenyys ja liiton varapuheenjohtajuus vuodesta 1967 ja Suomen Sähkölaitosyhdistyksen valtuuskunnan jäsenyys. Sotilasarvoltaan Carlstedt oli reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Edinburghin elokuvajuhlat

Edinburghin kansainväliset elokuvajuhlat (The Edinburgh International Film Festival, EIFF) oli Skotlannissa Edinburghissa vuosittain järjestetty kansainvälinen elokuvajuhla. Juhlan perusti vuonna 1947 elokuvayhdistys Edinburgh Film Guild. Juhlaa rahoitti Centre for the Moving Image (CMI). Juhlan lopetuksesta tehtiin päätös syksyllä 2022. Myös CMI:n hallinnoimat kaksi elokuvateatteria Edinburghissa ja Aberdeenissa sulkevat ovensa. Syyt ovat taloudelliset. CMI:n mukaan energiakustannusten nousu, koronaviruspandemia ja vähentyneet yleisömäärät ovat vieneet CMI:n talouden vaikeuksiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Edinburgh International Film Festival (sivuilla vain tiedote maksuasioista) Luokka:Elokuvajuhlat Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan elokuva Luokka:Edinburghin historia
Halunan työväentalo

Halunan työväentalo oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Halunan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Halunan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi samana vuonna SDP:en. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksessä oli 22 jäsentä. Jo vuonna 1907 Savon Työmies -lehdessä kirjoitettiin, että yhdistyksen toiminta oli alkuinnostuksen jälkeen lopahtanut. Seuraavana vuonna toimintaa käynnisteltiinkin uudelleen. Vuonna 1920 yhdistyksen jäsenmäärä oli 40. Jo syksyllä 1906 yhdistys järjesti iltamat rakennusrahastonsa kartuttamiseksi. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vasta vuonna 1923, mutta jo vuonna 1919 Halunan työväenyhdistyksen talolle haettiin vahtimestaria. Vuonna 1924 paikallinen nuorisoseura järjesti iltamat talolla. Vuonna 1927 yhdistys sai luvan järjestää arpajaiset rakennusrahastoaan varten, joten talon korjaus, laajentaminen tai uuden talon hankinta lienee ollut suunnitteilla. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930. 1940-luvulla talo oli jonkin aikaa sosialidemokraattisen piirin hoidossa. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Nilsiä
Antonia Haga

Antonia Haga (s. 1989) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on viestin maailmanmestari vuosilta 2016 ja 2017. Hän saavutti vuonna 2018 MM- kilpailuissa pitkällä matkalla hopeaa ja viestissä pronssia sekä EM- kilpailuissa pitkällä matkalla pronssia. Hän edustaa seuratasolla OK Botniaa. Antonia Hagan veli André Haga kilpailee myös pyöräsuunnistuksessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pyöräsuunnistajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kunnasleimupuu

Kunnasleimupuu (Brachystegia microphylla) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, leimupuiden (Brachystegia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, joka voi kasvaa 6–12 metriä korkeaksi. Puun latvus on muodoltaan laakea. Rungon kuori on sileää ja harmaata, joskin sieltä täältä ulkokuoren alta voi näkyä harmaanruskea sisäkuori. Kunnasleimupuun lehdet ovat monilehdykkäisiä, ja niissä on 25–72 paria lehdyköitä, joista keskimmäiset ovat suurimpia. Lehdykät ovat 5–15 mm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Kunnasleimupuu muistuttaa Brachystegia glaucescens -leimupuulajia, mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtituntomerkkien perusteella. Kunnasleimupuun kukat sijaitsevat monikukkaisissa ja kerrannaisissa tertuissa, jotka sijaitsevat varsien päissä tai lehtihangoissa. Kukissa on neljä tai viisi verholehteä mutta ei terälehtiä. Hedelminä olevat palot ovat puutuneita ja 5–10 cm pitkiä. Kunnasleimupuuta tavataan runsassateisilla alueilla kivisessä maastossa ja vuoristoissa 1 000–1 800 metrin korkeudella merenpinnasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * JSTOR Global Plants: Brachystegia microphylla Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut
Kelontekemän työväentalo

Kelontekemän työväentalo sijaitsee Kittilän kunnassa Kelontekemän kylässä ja on rakennettu vuonna 1950. Talon omistaa Kelontekemän Työväenyhdistys.Kelontekemän Työväenyhdistys ry Viitattu 11.10.2022 ==Rakennus== Rakennus on kyläläisten itsensä suunnittelema, ja se on suurimmaksi osaksi rakennettu talkoilla. Talon hirsityöt teetettiin ammattityönä. Alkuaan talossa oli pärekatto, mutta se on muutettu peltikatoksi vuonna 1970. Talon nurkkakivet korvattiin betonisokkelilla vuonna 1974. Rakennusta laajennettiin vuonna 1975 kahvilaosalla. Laajennus tehtiin puurunkoisena ja lautaverhoiltuna. Kaikki muutokset on tehty talkoovoimin. Alkuaan talossa ei ollut sähköä. Myöhemmin taloon kustannettiin sähkö tanssien tuotoilla. Talon lämmittämiseen käytetään liikuteltavaa kuumailmapuhallinta, ja kahvilassa on sähköpatterit. Talon huoneistoala on 209 m², salin koko on 88 m², näyttämö 43 m² ja ravintola 53 m². ==Toimintaa työväentalolla== Taloa on käytetty yhdistyksen kokouksiin ja tanssitilaisuuksiin. Käyttö on ympärivuotista ja sitä vuokrataan. ==Lähteet== Luokka:Työväentalot Luokka:Kittilän rakennukset ja rakennelmat
Arktinen hysteria (romaani)

Arktinen hysteria on Marko Tapion kaksiosainen romaani. Se koostuu teoksista Vuoden 1939 ensilumi (1967) ja sota-aiheisesta Sano todella rakastatko minua (1968). Tapio suunnitteli teossarjan neliosaiseksi, mutta siitä ehti ilmestyä vain kaksi ennen hänen kuolemaansa. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1967 kirjat Luokka:Vuoden 1968 kirjat
Edward Waring

Edward Waring (1734 Old Heath, Shrewsbury, Shropshire, Englanti – 15. elokuuta 1798 Pontesbury, Shropshire, Englanti) oli englantilainen matemaatikko, joka tutki algebraa ja lukuteoriaa. ==Elämä ja ura== Waring oli varakkaan maanviljelijän vanhin poika. Hän opiskeli Magdalene Collegessa Cambridgen yliopistossa ja valmistui vuonna 1757 senior wranglerina, eli sai ensimmäisen sijan vuotuisessa matemaatikan kokeessa. Seuraavana vuonna hänet valittiin fellowiksi ja vuonna 1760 Cambridgen Lucas-professuuriin hyvin nuorena. Hän sai Cambridgesta lääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1770, mutta ei ilmeiseti harjoittanut lääketiedettä juurikaan. Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1763, ja hän sai seuran Copley-mitalin vuonna 1784, mutta epäselvistä syistä hän erosi seurasta vuonna 1795. Vuonna 1762 Waring julkaisi kuuluisan ja vaikeaselkoisen teoksensa Miscellanea analytica (julkaistu myöhemmin nimillä Meditationes algebraicae ja Proprietates algebraicarum Curvarum), joka kattaa algebran, lukuteorian ja geometrian aiheita. Kirjassa hän esittelee, mutta ei todista, Waringin probleeman ja hänen oppilaansa mukaan nimetyn Wilsonin lauseen. Hän myös julkaisi painettuna teoksessa ensimmäisenä otaksuman, joka nykyään tunnetaan Goldbachin konjektuurina. Waringin muihin teoksiin kuuluvat Meditationes analyticae (1776; 1782), On the Principle of Translating Algebraic Quantities into Probable Relations and Annuities (1792) ja An Essay on the Principles of Human Knowledge (1794), joka sisältää ensimmäisen järjestelmällisen esityksen algebrallisista funktioista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Brittiläiset matemaatikot Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Vuonna 1734 syntyneet Luokka:Vuonna 1798 kuolleet
Murtolahden työväentalo

Murtolahden työväentalo oli entisen Nilsiän kaupungin Murtolahden kylässä sijainnut työväentalo. Murtolahti on kuulunut aiemmin Muuruveden ja Juankosken kuntiin ja on nykyisin Nilsiän mukana osa Kuopiota. ==Historiaa== Murtolahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja seuraavana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Perustamisvuonna yhdistyksessä oli 35 jäsentä, vuonna 1908 jäsenmäärä oli pudonnut 25:en. Talo valmistui vuonna 1915. Paikkakunnalla oli 1920-luvulla ilmeisesti kiistoja sosialidemokraattien ja kommunistien välillä, sillä vuonna 1928 sosialidemokraattinen Vapaus-lehti kirjoitti ”kommunistihuligaanien” tunkeutuneen työväentaloon ja särkeneen sen ikkunoita. Myös vuonna 1929 kirjoitettiin ”pitkästä puolustustaistelusta kommunisteja vastaan”. 23.6.1931 Murtolahdella järjestettiin ”kansalaiskokous”, johon osallistui 21 henkeä. Kokouksen tuloksena päätettiin pyytää nimismieheltä ja maaherralta työväentalon pysyvää sulkemista erilaisten järjestyshäiriöiden vuoksi. Työväenyhdistyksen mukaan järjestyshäiriöitä ei ollut ollut, eikä yhdistyksen lakkauttaminen kommunistilakienkaan nojalla onnistuisi, sillä se oli sosialidemokraattinen. Yhdistyksen edustajien mukaan suuri osa kansalaiskokoukseen osallistujista oli maalaisliittolaisia, jotka olivat kateellisia siitä, että työväentalolla pidetyissä iltamissa kävi enemmän yleisöä kuin maalaisliittolaisten iltamissa. Nimismies kielsi kesällä 1931 väliaikaisesti iltamien ym. järjestämisen työväentalolla. Talo pysyi suljettuna ainakin vuoden 1932 lopulle, jolloin asiaa käsiteltiin myös eduskunnassa osana laajempaa työväentalojen sulkua koskevaa keskustelua. Ilmeisesti yhdistys sai jatkaa toimintaansa väliaikaisen sulun jälkeen, sillä vuonna 1934 se järjesti jälleen iltamat talollaan. Osa tontista, jolla talo oli, myytiin vuonna 1957 yksityishenkilölle asuintontiksi. Vuonna 1967 talo purettiin, sillä se oli pahasti tupajumien syömä. Tontti jäi sosialidemokraattisen piirin haltuun, jolla se oli vielä vuonna 1988. ==Toimintaa työväentalolla== Maaliskuussa 1929 yhdistys järjesti hiihtokilpailut ja niiden päätteeksi iltamat talolla. Vuonna 1930 yhdistyksen sisällä oltiin huolissaan siitä, ettei nuoriso enää tahtonut ottaa osaa aatteelliseen toimintaan, vaan sen pääharrastuksena oli kevyt huvittelu. Niinpä yhdistyksen alaisuuteen oli päätetty perustaa näytelmäseura. ==Rakennus== Talo oli yksikerroksinen, hirsirakenteinen ja pinta-alaltaan 128 neliömetriä. Sen korkeus oli 2,75 metriä. Juhlasalissa oli näyttämö ja istumapaikat 80:lle, ja lisäksi talossa oli ravintola, keittiö ja ulko-wc. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Nilsiä Luokka:Muuruvesi
Verkkokurssialusta

Verkkokurssialusta on tekninen työkalu ja alusta verkkokurssin rakentamiselle ja jakelulle. Sen avulla voi tehdä verkkokurssin, hallinnoida käyttäjiä ja toimittaa materiaalit osallistujille. Verkkokurssialustaa voidaan vaihtoehtoisesti kutsua myös verkkokoulutusalustaksi tai verkkovalmennusalustaksi. Verkkokurssialustalla voi tehdä kurssille rakenteen ja lisätä kurssia, koulutusta ja valmennusta tukevaa sisältöä, kuten tekstiä, kuvaa, videota, liitetiedostoja ja äänitiedostoja. Lisäksi sen avulla voi luoda oppimisprosessin sekä hallita osallistujia ja käyttöoikeuksia. Verkkokurssialustan muita ominaisuuksia voivat olla mm. kurssimoduulien ilmestymisen ajastus ja kopiointi, verkkokurssien myynnin mahdollistaminen ja erilaiset vuorovaikutusmahdollisuudet kuten ryhmäkeskustelut. Verkkokurssialusta mahdollistaa sisällön ajastuksen, jolloin ryhmä aloittaa yhtä aikaa tai kurssi on jatkuvasti tarjolla ja sen voi käydä läpi omaan tahtiin. Käytössä voi olla automaattiset ilmoitukset kurssilaisille ja integroitu mahdollisuus sähköpostien lähettämiseen. Suurin osa verkkokurssialustoista veloittaa kurssin tekijältä kuukausittain kiinteän kustannuksen. Ilmaisissa alustoissa maksut saattavat olla komissiomaksuja. Kurssin tekijä voi joutua maksamaan 5-10% jokaisen myydyn kurssin hinnasta verkkokurssialustan tekijälle. Julkisilla verkkosivuilla kaikkien saatavilla oleva “verkkokurssi” tai yhden yrityksen tai organisaation sisäiseen käyttöön räätälöity oppimisratkaisu ei ole verkkokurssialusta. ==Lähteet== Luokka:Opetusmenetelmät Luokka:Verkkopalvelut
Joona Louhivuori

Joona Louhivuori (s. 22.12.1976) on suomalainen elokuvaleikkaaja. Louhivuori on valmistunut taiteen maisteriksi elokuvaleikkauksesta Aalto-yliopistosta 2004. Hän työskenteli elokuvasäätiössä lyhytelokuvien tuotantoneuvojana vuosina 2010–2015. Louhivuori on leikannut yli neljäkymmentä pitkää elokuvaa, lyhytelokuvaa, dokumenttielokuvia ja tv-sarjaa. == Valikoitu filmografia leikkaajana == * Vieraalla maalla, 2003 * Eila, 2003 * Ganes, 2007 * Sauna, 2008 * Dark Floors, 2008 * Magneettimies, 2009 * Poikien bisnes, 2009 * Sinkkuelämän säännöt, 2011 * Kalervo Palsa ja Kuriton käsi, 2013 * Nokia Mobile - Matkapuhelimen tarina, 2017 * Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja, 2018 * It Came from the Desert, 2018 * Iron Sky The Coming Race, 2019 * Tarhapäivä, 2019 * Risto Räppääjä ja pullistelija, 2019 * Ensilumi, 2020 * Risto Räppääjä ja väärä Vincent, 2020 * Karalahti, 2021 * Sieniretki, 2022 * Kiljuset!, 2022 * Koputus, 2023 * Myrskyluodon Maija, 2024 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Jouni Hirn: Joona Louhivuori innostui elokuva-alasta leffakerhossa – nyt hän leikkaa kotimaisia suosikkielokuvia Mesta.net Luokka:Suomalaiset elokuvaleikkaajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malawin yliopisto

Malawin yliopisto (, lyhennys: UNIMA) on vuonna 1964 perustettu julkinen yliopisto. Sen pääkampus sijaitsee Malawin aiemmassa pääkaupungissa Zombassa. Yliopiston sivukampukset sijaitsivat ainakin kevääseen 2021 saakka Blantyressä ja Lilongwessa. Yliopiston rakenne on muuttunut 2000-luvulla huomattavasti. Vuonna 2021 UNIMA jaettiin kolmeksi uudeksi yliopistoiksi: Malawin yliopisto (UNIMA), Malawi University of Business and Applied Sciences (MUBAS, sis. aiempi Blantyren polytekninen korkeakoulu), ja Kamuzun terveystieteiden yliopisto (Kamuzu University of Health Sciences, lyhennys KUHeS, sis. aiemmat sairaanhoidon ja lääketieteen korkeakoulut). Malawin yliopistoon jäivät humanististen tieteiden, kasvatustieteiden, luonnontieteiden, yhteiskuntatieteiden (social sciences) ja oikeustieteiden tiedekunnat. Vuosikymmen aiemmin (2011) Malawin yliopistosta oli irroitettu maataloustieteiden korkeakoulu (Bunda College of Agriculture), josta tuli osa Lilongwen maatalouden ja luonnonvarojen yliopistoa (Luanar). Malawin yliopisto on ollut maansa arvostetuin yliopisto. Webometrics-yliopistoranking (heinäkuu 2022) luokitteli Malawin yliopiston tasoltaan maailmanlaajuisesti sijalle 4 513. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Korkeakoulut Luokka:Malawin tiede ja tekniikka Luokka:Blantyre (Malawi)
László Csányi

László Csányi (1790 – 10. lokakuuta 1849) oli unkarilainen vallankumouksellinen. Hän palveli 1809–1815 husaarina. Hän oli Ferenc Deákin kannattaja. Vuoden 1848 vallankumouksen puhjettua hänet nimitettiin komissaariksi tukahduttamaan serbien ja kroaattien välisiä levottomuuksia. Sittemmin hän oli vallankumouskomissaarina Pestissä ja Siebenbürgenissä. Itsenäisyysjulistuksen jälkeen hänestä tuli huhtikuussa 1849 kulkulaitosministeri. Kun unkarilaiset olivat saman vuoden elokuussa antautuneet Világosissa, hän antautui venäläisille, jotka luovuttivat hänet itävaltalaisille. Hänet hirtettiin lokakuussa 1849. Vallankumoushallinnon virkamiehenä hän toimi ahkerasti ja nuhteettomasti, mutta hän oli myös julmuutta lähenevän kova. ==Lähteet== Luokka:Vallankumoukselliset Luokka:Virkamiehet Luokka:Unkarin ministerit Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1849 kuolleet
Palonurmen työväentalo

Palonurmen työväentalo (tai Syvärintaustan työväentalo) oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Palonurmen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Yhdistys perustettiin Palonurmen kylään vuonna 1906 nimellä Syvärintaustan työväenyhdistys. Seuraavana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Nimi vaihdettiin Palonurmen työväenyhdistykseksi vuonna 1919. Jäseniä yhdistyksessä oli vuonna 1914 noin 20, ja seuraavana vuonna 40. Talo valmistui vuonna 1913. Vuonna 1916 Nilsiän nimismies kielsi yhdistyksen toiminnan ja talon käytön väliaikaisesti sillä perusteella, että se ei kyennyt pitämään järjestystä yllä iltamissa ja muissa tilaisuuksissa. Yhdistyksen mukaan syyllisiä häiriöihin olivat ulkopuoliset, jotka pyrkivät saattamaan työväenyhdistyksen ja talon huonoon valoon. Ilmeisesti asiaa ei tutkittu sen tarkemmin. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin. Ilmeisesti yhdistys sai tämän jälkeen taas toimia ja käyttää taloaan, mutta 1930-luvun alussa yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla ja talo myytiin pakkohuutokaupassa yksityiselle vuonna 1933. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa pidettiin myyn muassa Pohjois-Nilsiän osuuskaupan kokouksia. Vuonna 1923 yhdistys järjesti talollaan vappujuhlat. Vuonna 1922 toinen nilsiäläinen työväenyhdistys, Halunan työväenyhdistys, järjesti Palonurmen talolla iltamat. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Nilsiä
Robert Stirling

Robert Stirling (25. lokakuuta 1790 Methven, Perthshire, Skotlanti – 6. kesäkuuta 1878 Galston, Ayrshire, Skotlanti) oli skotlantilainen Skotlannin kirkon pappi ja insinööri. ==Elämä ja ura== Edinburghin yliopistossa opiskelun jälkeen Dumbartonin presbyterio antoi Stirlingille saarnaluvan vuonna 1815, ja 1816 hänet vihittiin papiksi. Hänet siirrettiin vuonna 1824 Galstonin seurakuntaan, Ayrshireen, jossa hän pysyi yli 53 vuotta. Vuonna 1819 hän avioitui Jean Rankinin kanssa, ja heillä oli seitsemän yhteistä lasta. Stirling sai St. Andrewsin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1840. Vuonna 1816 Stirling patentoi moottorin (stirlingmoottori), joka tuotti käyttövoimaa kaasun lämpötilaerojen avulla, ja vuosina 1827 ja 1840 hän haki yhdessä koneinsinööriveljensä Jamesin kanssa lisää samantyyppisiä patentteja moottorinsa parannuksiin. Yksi 45 hevosvoiman moottori rakennettiin hänen patenttinsa mukaan, ja sitä käytettiin kolmen vuoden ajan Dundeen valimon koneiden voimanlähteenä. Hän rakensi myös monia optisia ja muita tieteellisiä instrumentteja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Brittiläiset insinöörit Luokka:Skotlantilaiset papit Luokka:Brittiläiset keksijät Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1878 kuolleet
Dodonginvaahtera

Dodonginvaahtera (Acer takesimense, syn. Acer pseudosieboldianum subsp. takesimense) on vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva kasvilaji. Laji kuvattiin vuonna 1918 omana lajinaan, mutta sittemmin se on yhdistetty koreanvaahteran (Acer pseudosieboldianum) kanssa samaksi lajiksi kasvien flavonoidikemian perusteella. Toisaalta tehdyt flavonoidikemian tutkimukset eivät olleet aivan ongelmattomia, sillä dodonginvaahterasta ei ollut saatavilla materiaalia tutkimuksiin yhtä laaja-alaisesti kuin koreanvaahterasta. Lisäksi dodonginvaahtera poikkeaa koreanvaahterasta morfologisilta ominaisuuksiltaan, joten näiden lajien välinen suhde on toistaiseksi epäselvä. Dodonginvaahteran erityisiä lajituntomerkkejä ovat lehtien muoto sekä lehtien liuskojen lukumäärä. Dodonginvaahtera muistuttaa ulkonäöltään paljon koreanvaahteraa, mutta eroaa siitä 13-liuskaisten tai joskus harvoin 14-liuskaisten lehtiensä perusteella. Dodonginvaahtera kasvaa endeemisenä lajina Etelä-Korealle kuuluvalla Ulleungin saarella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Acer takesimense Nakai Luokka:Vaahterat Luokka:Uhanalaiset kasvit