EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hersin tauti

Hersin tauti on tyypin VI glykogeenin varastoitumissairaus. Se johtuu maksan glykogeenifosforylaasin puutoksesta, joka on seuraus PYGL-geenin mutaatiosta. Yleensä taudinkuva on suhteellisen lievä. Ilman hoitoa Hersin tauti aiheuttaa muun muassa hepatomegaliaa, hidastuneen pituuskasvun, ketoottisen hypoglykemian, kohonneita maksan transaminaasiarvoja ja matalia prealbumiiniarvoja.Emma Labrador, David A. Weinstein, Glycogen Storage Disease Type VI National Library of Medicine 23.4.2009, päivitetty 27.11.2019, viitattu 24.7.2023 Hersin taudille erityisen tyypillinen piirre on yön yli paastoamisen jälkeen ilmenevä lievä ketoottinen hypoglykemiatila. Varhaislapsuuden ja lapsuuden aikana tauti saattaa tulla esiin hepatomegaliana, vatsan turvotuksena ja kasvun hitautena. Ilman hyvää hoitoa voivat kehittyä myös osteopenia ja osteoporoosi. Lisäksi murrosikä voi tällöin viivästyä. Fibroosi maksassa on yleinen, mutta kirroosi harvinainen. Myös maksan adenoomat ja maksasolusyöpä ovat Hersin taudissa harvinaisia. Hypotonia ja viivästynyt motoristen taitojen omaksuminen ovat mahdollisia. Lihaskramppeja voi esiintyä etenkin alaraajoissa. Hypertrofinen kardiomyopatia on ollut harvinainen. Sairastuneilla on yleensä normaali älyllinen kehitys. Harvinaisina on kuvattu haastavampia tapauksia, joihin liittyvät vakavat toistuvat hypoglykemiatilat, vaikea hepatomegalia ja aterian jälkeinen hyperlaktatemia. Hersin taudissa maissitärkkelys ja proteiini parantavat kasvua ja kestävyyttä. Lisäksi ne lievittävät biokemiallisia poikkeavuuksia, kuten hypoglykemiaa ja ketoosia. Pituuskasvu ja luuston mineraalitiheys voivat hoidon myötä normalisoitua. Seurantaa toteutetaan muun muassa maksan ultraäänitutkimuksin. Oireet ja biokemialliset poikkeavuudet voivat vähentyä iän myötä, ja monet aikuiset ovatkin oireettomia. Hersin taudilla on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Hersin taudin kuvasi ensimmäisenä Henri G. Hers vuonna 1959. Sen esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/65 000 – 1/85 000, mutta monet jäävät diagnosoimatta. Suurempaa esiintyvyyttä on havaittu Skotlannissa ja Pohjois-Afrikassa. Mennoniittojen keskuudessa on todettu perustajavaikutuksen johdosta niinnkin korkea esiintyvyys kuin 1/1 000. == Lähteet == Luokka:Aineenvaihduntasairaudet Luokka:Perinnölliset sairaudet
Monte Rite

Monte Rite on Bellunon maakunnassa Venetossa Italiassa sijaitseva 2 183 metriä korkea vuori. == Historia == 1900-luvun sodissa Monte Rite nähtiin hyvänä puolustuspaikkana Itävalta-Unkarin keisaria Frans Joosefia vastaan. Lopulta huipulle rakennettiin linnoitus 1912–1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana linnoitus kesti hyvin ja kesti molempien armeijoiden yrityksiä kaataa se. Myöhemmin se tarjosi suojaa partisaaneille ja toimi toisen maailmansodan jälkeen kylän asukkaiden varastona. Vuonna 1998 Reinhold Messner löysi Monte Riten. Linnoituksesta muokattiin museo vuonna 2002 YK:n kansainvälisenä vuoristovuotena. == Lähteet == Luokka:Italian vuoret Luokka:Bellunon maakunta
Vyšehradin hautausmaa

Vyšehradin hautausmaa (tšek. Vyšehradský hřbitov) on Vyšehradin alueelle Prahassa, Tšekissä vuonna 1869 perustettu hautausmaa, johon on haudattu monia kuuluisia säveltäjiä, taiteilijoita, kuvanveistäjiä, kirjailijoita, kemistejä ja poliitikkoja. Hautausmaan itäpäässä sijaitsee Slavínin-hauta, jonne haudataan Tšekin kuuluisimpia henkilöitä. Hautausmaan pinta-ala on 0,81 hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Hautausmaat Luokka:Prahan rakennukset ja rakennelmat
Einar Løchen

Einar Løchen (2. marraskuuta 1850 Vang – 27. marraskuuta 1908) oli norjalainen juristi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä vuosina 1899–1900 ja johti Norjan korkeinta oikeutta 1900–1908. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan oikeusministerit Luokka:Norjalaiset juristit Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Ewo

Ewo on Kongon tasavallassa sijaitseva kylä, joka toimii Cuvette Ouestin maakunnan hallinnollisena keskuksena. Siellä asui 9062 ihmistä vuonna 2012. Ewon Kaupungissa palvelee myös Ewon lentoasema. == Historia == === Lähihistoria === Vuonna 2012 Ewo valittiin Kongon tasavallan 51. itsenäisyyspäivän juhlapaikaksi. Hallinto hyödynsi tapahtumaa alueen kehittämiseen. Juhlan yhteydessä alueella otettiin käyttöön uusi lentokenttä, rakennettiin uusia teitä ja asuinrakennuksia ja sähköistettiin osa kaupungista. Joulukuussa 2017 Ewoon iski pyörremyrsky, joka aiheutti mittavia tuhoja ja jonka takia monet perheet menettivät kotinsa. == Nähtävyykdet == Ewo on tunnettu Stade d'Ewon stadionista. == Lähteet == Luokka:Kongon tasavallan kaupungit
Christiansonin oireyhtymä

Christiansonin oireyhtymä on X-kromosomin SLC9A6-geenin mutaatiosta johtuva harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa muun muassa kehitysvammaisuutta. X-kromosomaalisen periytymistavan takia oireyhtymä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Naispuoliset voivat olla oireettomia tai vähäoireisia aiheuttajamutaation kantajia. Naispuolilla on harvinaisissa tapauksissa todettu lievä kehitysvamma, mutta miespuolisilla kehitysvammaisuuden aste on vaihdellut keskivaikeasta syvään.Johanna Rintahaka, Christiansonin oireyhtymä Tukiliitto 12.10.2022, viitattu 24.7.2023 Christiansonin oireyhtymälle tyypillisiä ulkonäköpiirteitä ovat mikrokefalia, korostunut nenä ja usein avoimena oleva suu, josta kuolaneritys on runsasta. Pää on paitsi pieni, myös tyypillisesti pitkä ja kapeanomainen. Pään ja aivojen koko jääkin jälkeen normaalijakaumasta myös lapsen kasvaessa. Epilepsiakohtauksia ilmenee usein 1–3 ikävuodesta alkaen. Myös hypotonia ja vaikeat kehitysviiveet kuuluvat oirekuvaan. Kävelytaidon saavuttaminen on mahdollista, mutta puhumaan oppiminen harvinaista. Christiansonin oireyhtymään liittyy opittujen taitojen taantuminen, joten mahdolliset opitut sanat ja kävelytaito usein häviävät oireiston edetessä. Ataksia ja dystonia ovat tyypillisiä. Käsien ja jalkojen liikkeet ovat poikkeavia sekä koordinaatio- ja tasapainopulmat tyypillisiä. Myös imemis- ja nielemisvaikeudet ovat yleisiä. Epilepsia usein pahenee ennen kuin yleensä viidentoista kuukauden ja 16 ikävuoden väliin ajoittuva kehityksen taantuminen ilmenee. Christiansonin oireyhtymään liittyy usein autistisia piirteitä ja yliaktiivisuutta. Hypotonian, nielemisvaikeuksien ja motorisen yliaktiivisuuden seurauksena kehittyy usein kakeksia. Christiansonin oireyhtymää sairastavat usein hymyilevät ja naurahtelevat ilman selkeää aihetta. Tässä mielessä Christiansonin oireyhtymä muistuttaa Angelmanin oireyhtymää. Muita Christiansonin oireyhtymän yhteydessä kuvattuja piirteitä ovat olleet korottunut kipukynnys, ummetus, refluksitauti ja poikkeavat silmänliikkeet. Christiansonin oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta sen on vaihtelevasti arvioitu sijoittuvan 1/16 000:n – 1/100 000:n väliin. Oireisto saattaa siis kuulua yleisimpiin X-kytkeytyneisiin kehitysvammoihin. Christiansonin oireyhtymän diagnoosi varmistetaan perimän tutkimuksella. Tutkimuksissa on todettavissa poikkeava aivosähkökäyrä. Muita tyypillisiä löydöksiä ovat neljännen aivokammion laajentuma, aivosiltakulman (angulus pontocerebellaris) laajentuma, suurentunut aivo-selkäydinnesteontelo pikkuaivojen yläpuolella, pikkuaivojen ja aivosillan vajaakasvu sekä ohentunut aivokurkiainen. Tyvitumakkeissa voidaan todeta kasvaneet glutamaatti-/glutamiinipitoisuudet. Christiansonin oireyhtymän mahdollisia erotusdiagnooseja ovat Angelmanin oireyhtymä ja spinoserebellaarinen ataksia (tyyppi 29). Christiansonin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. A. L. Christianson kuvasi oireiston ensimmäisenä vuonna 1999, ja oireyhtymä yhdistettiin aiheuttajamutaatioonsa vuonna 2008. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Norjan korkein oikeus

Norjan korkein oikeus (kirjanorjaksi Høyesterett, uusnorjaksi Høgsterett, pohjoissaameksi Alimusriekti) on Norjan ylin oikeusaste, joka on toiminut vuodesta 1814. Siihen kuuluu 19 tuomaria sekä johtajana toimiva justitiaari. Yleensä yhtä asiaa käsittelemässä on viisi tuomaria, poikkeustapauksissa enemmistö eli yksitoista. Myös täysistunto on mahdollinen. Korkeinta oikeutta alemmat oikeustasot Norjassa ovat käräjäoikeudet ja laamanninoikeudet. Korkein oikeus antaa vuosittain noin sata tuomiota. ==Justitiaarit== * 1814–1827: Johan Randulf Bull * 1827–1830: Christian Magnus Falsen * 1831–1835: Jørgen Mandix * 1836–1854: Georg Jacob Bull * 1855–1873: Peder Carls Lasson * 1874–1877: Hans Gerhard C. Meldahl * 1878–1886: Iver Steen Thomle * 1887–1900: Morten Lambrechts * 1900–1908: Einar Løchen * 1909–1920: Karenus Kristofer Thinn * 1920–1929: Herman Scheel * 1929–1946: Paal Olav Berg * 1946–1952: Emil Stang * 1952–1958: Sverre Grette * 1958–1969: Terje Wold * 1969–1984: Rolv Ryssdal * 1984–1991: Erling Sandene * 1991–2002: Carsten Smith * 2002–2016: Tore Schei * 2016–: Toril Marie Øie ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Verkkosivut Korkein oikeus Luokka:Korkeimmat oikeudet
Barbenheimer

Barbenheimer on internet-ilmiö, joka alkoi levitä sosiaalisessa mediassa ennen kuin kaksi menestyselokuvaa, Barbie ja Oppenheimer, julkaistiin samanaikaisesti Yhdysvalloissa ja useissa muissa maissa 21. heinäkuuta 2023. Sana ”Barbenheimer” on kontaminaatio elokuvien nimistä. Elokuvat ovat kuin toistensa ”äärimmäiset vastakohdat”, sillä Greta Gerwigin Barbie-muotinukesta kertova satiirinen fantasia- ja komediaelokuva Barbie ja Christopher Nolanin Manhattan-projektia johtaneen fyysikko Robert Oppenheimerin elämästä kertova elämäkerrallinen trilleri Oppenheimer ovat teemoiltaan hyvin erilaisia. == Vastaanotto == === Lipputulot === Molemmat elokuvat saivat laajaa suosiota ja ylittivät lipputulojen odotukset. Esimerkiksi Finnkinolle elokuvien yhtäaikainen julkaisu oli suuri menestys. Useat näytökset oli myyty loppuun huolimatta siitä, että elokuville oli varattu paljon elokuvasaleja. Variety kutsuikin ilmiötä ”vuoden elokuvatapahtumaksi”. Elokuvien tuotto Elokuva Budjetti Tuotto Lähde Yhdysvallat ja Kanada Muu maailma Yhteensä Barbie 145 miljoonaa dollaria 635,5 miljoonaa dollaria 804,7 miljoonaa dollaria 1,44 miljardia dollaria Oppenheimer 100 miljoonaa dollaria 323,9 miljoonaa dollaria 618,4 miljoonaa dollaria 924,3 miljoonaa dollaria == Lähteet == Luokka:Internet-ilmiöt Luokka:Barbie Luokka:2023
Owando

Owando on kaupunki Kongon tasavallassa Kouyou-joen varrella. Se on Cuvetten maakunnan pääkaupunki ja hallinnollinen keskus. Kaupungissa asui 23952 ihmistä vuonna 2011. Owandon päätoimialat ovat maatalous, kalastus ja metsätalous. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kongon tasavallan kaupungit
Petra Müller

Petra Schersing (o.s. Müller, s. 18. heinäkuuta 1965 Quedlinburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän on 400 metrin juoksun ja 4 × 400 metrin viestin olympia-, MM- ja EM-mitalisti. Hän edusti SV Halle -seuraa. Müller voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 400 metrillä ajalla 51,79 ja 4 × 400 metrin viestissä Schwechatissa 1983. Hän saavutti Madridin sisäratojen EM- kilpailuissa 1986 pronssia 400 metrillä ajalla 51,59. Saman vuoden Stuttgartin EM-kilpailuissa hän sai pronssia 400 metrillä ajalla 49,88 ja juoksi kolmannen osuuden kultaa voittaneessa DDR:n 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Müller karsiutui 400 metrin välierissä Indianapolisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1987. Hän voitti samana vuonna 400 metriä Euroopan cupin A-finaalissa. Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,94 ja juoksi kolmannen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Müller voitti 400 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Budapestissa 1988 halliennätyksellään 50,28. Ulkorataennätyksensä 49,30 hän juoksi Jenassa saman vuoden kesäkuussa. Soulin olympialaisissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,45 ja juoksi ankkuriosuuden Itä-Saksan saavuttaessa pronssia 4 × 400 metrin viestissä. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 50,51 ja juoksi kolmannnen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Müller voitti DDR:n mestaruuden neljä kertaa ulkoradoilla ja kaksi kertaa hallissa. Petra Müller opiskeli kasvinjalostusta ja työskenteli Saksojen yhdistymisen jälkeen fysioterapeuttina. Hän avioitui aktiiviuransa aikana pikajuoksija Mathias Schersingin kanssa. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset pikajuoksijat Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nummenjoki (Lohja)

Nummenjoki on Lohjalla entisessä Nummen kunnassa sijaitseva joki, joka saa alkunsa Somerniemen Oinasjärvestä. Nummenjoki laskee Pitkäjärveen ja järven eteläpäästä se jatkaa virtaamista kohti itää. Nummenjokeen yhtyy Pusulanjoki kuivatetun Hyvelänjärven kohdalla. Joki jatkaa virtaamista Saukkolan halki Musterpyy -järven kautta laskien lopulta Lohjanjärveen. Nummenjoki kuuluu osaksi valtakunnallisesti merkittävää Nummenjoen-Pusulanjoen viljelyslaakso -maisema-aluetta. Joessa sijaitsee koskessa Oinolan kylässä Nummen ja Oinolan kylämyllyjen paikat. == Lähteet == Luokka:Lohjan joet Luokka:Nummi (Lohja)
Snyder–Robinsonin oireyhtymä

Snyder–Robinsonin oireyhtymä on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, jonka piirteisiin kuuluvat kehitysvamman lisäksi muiden muassa lihas- ja luustomuutokset. Oireyhtymän taustalla on spermiinisyntaasia tuottavan SMS- geenin mutaatio, jonka seurauksena spermiinisyntaasin toiminta heikkenee. Koska Snyder–Robinsonin oireyhtymällä on peittyvä X-kromosomaalinen periytymistapa, sitä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Oirekuvassa on yksilöllistä vaihtelua.Johanna Rintahaka, Snyder-Robinsonin oireyhtymä Tukiliitto 24.1.2022, viitattu 25.7.2023 Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivillä on havaittavissa alentunut lihasmassa ja astenia jo ensimmäisen elinvuoden aikana. Pituus jää perheenjäseniin nähden lyhyeksi. Potilailla on poikkeavia kasvonpiirteitä, kuten kasvojen pitkänomaisuus ja epäsymmetrisyys sekä ylähuuleen verrattuna suuri alahuuli. Suulakihalkio todetaan useimmilla sairastuneilla. Lisäksi on kuvattu pitkäsormisuutta ja -varpaisuutta. Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivien psykomotorinen kehitys on viivästynyttä, mutta kehitysviiveen vaikeusaste vaihtelee. Jos kävely opitaan, kävelytyyli voi jäädä epävakaaksi. Jotkut potilaista eivät opi lainkaan puhumaan, toiset oppivat sen myöhään. Tuotetussa puheessa esiintyy usein dysartriaa. Oireyhtymään kuuluva kehitysvammaisuus on yleensä vaikeusasteeltaan keskivaikeaa tai vaikeaa. Snyder–Robinsonin oireyhtymän tuki- ja liikuntaelimistön ongelmiin kuuluvat usein kyfoskolioosi, niveljäykkyys, lihaskontraktuurat ja varhain kehittyvä osteoporoosi. On kuvattu tapauksia, joissa Snyder–Robinsonin oireyhtymän yhteydessä esiintyy epilepsia tai munuaisten ja sukupuolielinten poikkeavuuksia. Oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tietoa, mutta sitä pidetään erittäin harvinaisena. Useimmat tapauskuvaukset ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. Oireyhtymää kuitenkin esiintyy myös Euroopassa. Hoito on oireenmukainen. Snyder–Robinsonin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä Snyder ja Robinson vuonna 1969. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Särki-kämä

Särki-kämä tai Särkikämä on Rovaniemen kunnassa sijaitseva järvi, jonka päävesistö on Simojoki. Särki-kämän pinta-ala on 283,11 hehtaaria. == Historia == Vuonna 1846 rivisotilas Thomas Olofinpoika Ruonakoski (e. Niemelä) muutti Simojokivarresta Särki-kämäjärven rannalle, nykyiseen Autioniemeen, uudistilalle perheensä kanssa. Seutu oli sitä ennen ollut täysin asuttamatonta. Tila Särki-kämällä periytyi 1850-luvun alkupuolella Ruonakosken vanhemmalle pojalle, Anders Jakob Kämälle (e. Ruonakoski), ja nuorempi poika, Johan Henrik Ruonakoski, asui tilalla perheineen mäkitupalaisena 1880-luvulle. Tilan perineiden Ruonakoski-sukunimi sekä itse tilan nimi muuttuu Kämäksi 1800-luvun loppupuolella Särki-kämän mukaan. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Simojoen vesistö
Suonna Kononen

Suonna Kononen (s. 1971 Trollhättan, Ruotsi ) on suomalainen toimittaja, muusikko ja kirjailija. Toimittajana Kononen on kirjoittanut muun muassa Karjalaiseen vuodesta 1998. Pohjois-Karjalan journalistiyhdistys palkitsi hänet vuonna 2013, hän sai myös Pohjois-Karjalan taidepalkinnon 2022. Vuonna 2020 hän toimi Finlandia-palkinnon esiraadissa. Muusikkona hänet tunnetaan yhtyeistä Tuhatkauno, Folkswagen ja Huojuva lato. Kirjailijana hän on julkaissut muun muassa teokset Konahtelua, Tie päättyy meren rannalle, Jokisaarnat ja Uncle Samsara. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Elävät henkilöt
Karl Lärka

Karl Johan Lärka (24. heinäkuuta 1892 Sollerö – 2. kesäkuuta 1981 Mora) oli ruotsalainen maanviljelijä ja valokuvaaja, joka ikuisti luontoa ja ihmisiä 1910– ja 1920–luvun Taalainmaalla. Hän tallensi paikallista kulttuuria myös muun muassa haastattelemalla vanhuksia ja keräämällä esineitä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset valokuvaajat Luokka:Ruotsalaiset maanviljelijät Luokka:Luontovalokuvaajat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Claes–Jensenin oireyhtymä

Claes–Jensenin oireyhtymä eli KDM5C-kytkeytynyt kehitysvammaoireyhtymä on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, joka johtuu KDM5C-geenin mutaatiosta. X-kromosomaalisen periytymistavan johdosta oireyhtymä aiheuttaa kehitysvammaisuutta lähinnä miespuolisilla. Oirekuva on myös heillä tyypillisesti vaikeampi kuin naispuolisilla. Naispuolisilla geenivirheen kantajilla saattaa olla normaalit kognitiiviset kyvyt tai jonkinasteisia oppimisvaikeuksia.Johanna Rintahaka, KDM5C-kytkeytynyt kehitysvamma Tukiliitto 31.10.2022, viitattu 25.7.2023 Vastasyntyneillä esiintyy Claes–Jensenin oireyhtymässä hypotoniaa. He myös ovat kooltaan tavallista pienempiä, ja pituuskasvu pysyy heikentyneenä. Hypotonia heikentää motorista kehitystä ja syömistä, mutta syömisvaikeudet usein helpottuvat lapsen varttuessa. Hypotonia alkaa vähitellen muuttua spastisuudeksi; vaikka lihasjänteyden kasvu aluksi voi helpottaa motoristen taitojen omaksumista, sen kohoaminen voi sittemmin alkaa estää kävelemistä. Spastisuus on selkeintä juuri jaloissa. Claes–Jensenin oireyhtymästä kärsivillä esiintyy myös hienomotoriikan heikkoutta ja puheen kehitysviiveitä. Osa potilaista omaksuu vain joitain sanoja. Puheen ymmärrys kehittyy monissa tapauksissa paremmaksi kuin puheentuotto. Lähes kaikilla miespuolisilla potilailla on todettu oppimisvaikeuksia tai kehitysvammaisuus, jonka vaikeusaste vaihtelee. Claes–Jensenin oireyhtymälle tyypillisiin ulkonäköpiirteisiin ovat kuuluneet kapea otsa, lyhyet kulmakarvat, suuret korvat ja ohut ylähuuli. Yläleukaluussa esiintyy vajaakehittyneisyyttä. Ylä- ja alaleuka voivatkin olla pienet. Lisäksi ovat esiintyneet pälvikalju ja korkea suulaki. Purentavirheitä saattaa liittyä oireyhtymään usein. Oireyhtymän yhteydessä on kuvattu myös kampurajalkaisuutta. Claes–Jensenin oireyhtymään on joskus liittynyt epilepsiaa. Keskushermoston toimintahäiriö saattaa heikentää näköaistia. Silmät saattavat sijaita poikkeuksellisen syvällä päässä ja karsastaa. Pojilla sukupuolielimet voivat olla tavallista pienemmät ja kivekset laskeutumattomat. Käytöksen erityispiirteistä on kuvattu autismin kirjon häiriölle tyypillistä oireilua, tunnesäätelyn ongelmia, aggressiivisuustaipumusta, levottomuutta, ahdistuneisuutta ja ADHD. Erilaisia univaikeuksia voi myös kuulua oirekuvaan. Muihin Claes–Jensenin oireyhtymän piirteisiin ovat kuuluneet ummetus ja infektioalttius. Claes–Jensenin oireyhtymän on arvioitu kattavan 2,8–3,3 % kaikista X-kytkeytyneistä kehitysvammaoireyhtymistä. Osalla potilaista oireyhtymä johtuu sporadisesta uudesta mutaatiosta. Diagnoosi voidaan asettaa kliinisen kuvan ja geenitestin pohjalta. Parannuskeinoa ei ole vaan hoito on oireenmukainen. Elinajanodote on monilla normaali, mutta jos epilepsia on vaikeahoitoinen, elinajanodote voi lyhentyä. Ensimmäisinä Claes–Jensenin oireyhtymän kuvasivat Stephan Claes vuonna 2000 ja Lars Riff Jensen 2005. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Sally Bauer

Sally Viola Bauer (29. heinäkuuta 1908 Halmstad – 15. kesäkuuta 2001 Lund) oli ruotsalainen uimari ja uimaopettaja. Hänestä tuli vuonna 1939 ensimmäinen Englannin kanaalin yli uinut pohjoismaalainen. Bauer ui myös Juutinrauman, Kattegatin ja Ahvenanmeren yli. Bauer teki 17 henkilökohtaista Ruotsin ennätystä ja saavutti kolme Ruotsin mestaruutta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Toril Marie Øie

Toril Marie Øie (s. 17. heinäkuuta 1960 Oslo) on norjalainen juristi ja tuomari, joka on vuodesta 2016 toiminut Norjan korkeimman oikeuden justitiaarina eli puheenjohtajana. Hän on ollut korkeimman oikeuden tuomari vuodesta 2004. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset juristit Luokka:Norjalaiset tuomarit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Solli plass

Solli plass on Oslon keskustassa Frognerin kaupunginosassa sijaitseva aukio. Sillä yhdistyvät Drammensveien, Observatoriegata, Bygdøy allé, Frognerveien, Henrik Ibsens gate ja Sommerrogata. Paikalla on aiemmin ollut Solli-niminen kartano. Kansan suussa aukiota kutsutaan myös nimellä Lapsetorvet, joka oli myös sen virallinen nimi vuosina 1985–2004. ==Lähistön rakennuksia== Det engelske kvarter, Oslo - Riksantikvaren-T001 01 0950.jpg|Det engelske kvarter (Paul Due ja Bernhard Steckmest, 1886). Uusrenessanssinen asuintalo purettiin vuonna 1964... Solli plass med Ind-Eks-huset.jpg|...ja tilalle nousi 17-kerroksinen Indekshuset-konttorikompleksi. Bygdøy allé 1 - 2009-06-21 at 14-06-28.jpg|Bygdøy allé 1 (Bernhard Steckmest, 1891) Hydrobygget.jpg|Bygdøy allé 2: Norsk Hydron entinen päätoimisto (Erling Viksjø, 1960). Nasjonalbiblioteket - 2010-01-17 at 15-09-19.jpg|Henrik Ibsens gate 110: Norjan kansalliskirjasto ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon aukiot
Kirsten Emmelmann

Kirsten Emmelmann (o.s. Siemon, s. 19. huhtikuuta 1961 Warnemünde, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän saavutti arvokilpailumitaleja 200 ja 400 metrin juoksuissa sekä 4 × 400 metrin viestissä. Hänen edustamiaan seuroja olivat SC Empor Rostock ja SC Magdeburg. Hän on pituudeltaan 173 cm.. Emmelmann saavutti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979 kultaa 4 × 100 metrin viestissä ja hopeaa 100 metrillä ajalla 11,57 sekä sijoittui viidenneksi 200 metrillä. Hän juoksi avausosuuden Itä-Saksan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka voitti Euroopan-mestaruuden Ateenassa 1982 maailmanennätysajalla 3.19,05. Hän saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa 400 metrillä Budapestissa 1983 ajalla 51,70 ja 200 metrillä Pireuksessa 1985 ajalla 23,06 sekä pronssia 200 metrillä Madridissa 1986 ajalla 23,28. Emmelmann juoksi avausosuuden DDR:n joukkueessa, joka voitti 4 × 400 metrin viestin Euroopan-mestaruuden Stuttgartissa 1986 kisaennätyksellä 3.16,87. 400 metrillä hän sijoittui neljänneksi. Hän voitti 200 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Liévinissä 1987 ajalla 23,10. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 400 metrillä ajalla 50,20 ja juoksi toisen osuuden Itä-Saksan kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi niin ikään toisen osuuden DDR:n saavuttaessa "pitkässä viestissä" pronssia. 400 metrillä hän karsiutui välierissä. Emmelmaan juoksi 400 metrin ennätyksensä 50,07 Berliinissä 23. elokuuta 1985. Hallissa hän juoksi matkan parhaimmillaan aikaan 51,62 Budapestissa helmikuussa 1983. 100 metrin ennätyksensä 11,23 hän juoksi Dresdenissä heinäkuussa 1982 ja 200 metrin ennätyksensä 22,50 Jenassa elokuussa 1981. Hän voitti kaikkiaan viisi Itä-saksan-mestaruutta. Kirsten Siemon avioitui 100 metrin Euroopan-mestarin Frank Emmelmannin kanssa vuonna 1984 ja työskenteli myöhemmin urheilutarvikemyyjänä. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset pikajuoksijat Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eero Hirvinen

Eero Matias Hirvinen (s. 4. tammikuuta 2001 Kankaanpää) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Kankaanpään seudun Leiskua ja hänen valmentajanaan toimii Matti Kero. Kalevan kisoista Hirvinen on saavuttanut 110 metrin aidoissa pronssia vuonna 2022. Hän on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden EM- kisoissa vuonna 2019. Hirvinen osallistui kisoissa 200 metrin juoksuun, jossa selvisi välieriin. Ennätyksikseen hän on juossut 100 metrillä ajan 10,77 (2019), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,39 (2019) ja hallissa ajan 21,54 (2020), 60 metrin aidoissa ajan 8,13 (2022) sekä 110 metrin aidoissa ajan 14,72 (2022). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pika-aitajuoksijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tiktok Music

Tiktok Music on vuonna 2023 ByteDancen kehittämä ja julkaisema musiikkipalvelu. Siinä on esimerkiksi Spotifysta tuttuja piirteitä. Se on rajatussa testikäytössä Indonesiassa ja Brasiliassa. Sovellus on maksullinen, mutta uudet käyttäjät voivat kokeilla sovellusta kuukauden ilmaiseksi. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan tietoa milloin sovelluksen julkaisua laajennetaan. ==Toimintaperiaate== Tiktok Musicin käyttäjät voivat kuunnella suosittua musiikkia tai vaihtoehtoisesti itse etsiä kappaleita. Sovelluksessa on myös teksti- ja sanoitushaku, jolla käyttäjät voivat löytää tuttuja kappaleita. Sovelluksessa on myös toiminto, joka tunnistaa taustalla soivan musiikin. Mahdollista kiinnostavaa kuunneltavaa palvelu ehdottaa taustalla soivan musiikin tunnistuksen avulla. Se tarjoaa ystävien kanssa jaettavia soittolistoja. Sovelluksessa on myös sosiaalinen ulottuvuus, joka mahdollistaa suosikkikappaleiden kommentoinnin sekä kuunteluseuran löytämisen. == Lähteet == Luokka:Ohjelmistot Luokka:Musiikkiohjelmistot
Jaakko Linnus

Jaakko Matias Linnus (s. 7. maaliskuuta 2003 Tampere) on suomalainen pikajuoksija, joka kilpailee myös aitajuoksussa. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Juha Lehto. Kalevan kisoista Linnus on saavuttanut 400 metrin aidoissa hopeaa vuonna 2022 sekä pronssia vuosina 2023 ja 2024. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti kultaa viestissä 2024. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2022. Linnus edusti Suomea alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2023. Hän osallistui kisoissa 400 metrin aitajuoksuun, jossa selvisi välieriin. Hän paransi ennätystään sekä alkuerissä että välierissä.Jaakko Linnus karsiutuu loppukilpailusta Linnus oli mukana myös alkuerissä juosseessa Suomen 4 x 400 metrin viestijoukkueessa. Ennätyksikseen Linnus on juossut 100 metrillä ajan 10,92 (2024), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,55 (2023) ja hallissa ylipitkällä radalla ajan 22,06 (2024), 60 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aitakorkeudella ajan 8,44 (2022), 110 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aidoilla ajan 15,23 (2021) sekä 400 metrin aidoissa ajan 51,00 (2024). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ewon lentoasema

Ewon lentoasema (IATA: EWO, ICAO FCOE) on Ewossa sijaitseva lentoasema, joka on kaupungin ainoa lentoasema. Lentoasemaa palvelee yksi hieman yli kaksi kilometriä pitkä asfaltilla päällystetty kiitotie. == Lähteet == Luokka:Kongon tasavallan lentoasemat
Blashemia

Blashemia oli vuosina 1989–1994 toiminut tamperelainen indie-metalliyhtye. Yhtyeen jäsenistä myöhemmällä iällä tunnetuksi tuli nykyinen eduskunnan puhemies Jussi Halla-aho. Vaikka Blashemia on virallisesti hajonnut, Halla-aho julkaisi Blashemian nimissä musiikkivideon viimeksi vuonna 2022. == Lähteet == Luokka:Speed metal -yhtyeet Luokka:Suomalaiset metalliyhtyeet
Louhikkokerttu

Louhikkokerttu (Achaetops pycnopygius) on afrikantöpökerttusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Eteläisessä Afrikkassa. == Koko ja ulkonäkö == Louhikkokerttu kasvaa 17-20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat ruskean ja mustan raidoittamat. Rinta on valkoinen mustin pilkuin. Louhikkokertun vatsa ja alaperä ovat punaruskeat. == Levinneisyys ja elintavat == Louhikkokerttua tavataan Angolasta ja Namibiasta. Lajin elinympäristöä ovat kallioiset ruohikkoa ja pensaikkoa kasvavat alueet. Lintu liikkuu yksin tai pareittain, ja sen ravintoa ovat hyönteiset. Louhikkokerttu rakentaa kuppimaisen pesän ruohomättääseen, ja naaras munii kaksi tai kolme munaa. == Lähteet == Luokka:Afrikantöpökerttuset
Dagmar Neubauer

Dagmar Neubauer (o.s. Rübsam, s. 3. kesäkuuta 1962 Suhl, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän saavutti arvokilpailumitaleja 400 metrin juoksuissa ja 4 × 400 metrin viestissä. Hän edusti SC Turbine Erfurt -seuraa. Hän on pituudeltaan 170 cm. Neubauer voitti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979 kultaa 400 metrillä ajalla 51,55 ja 4 × 400 metrin viestissä. Hän saavutti Milanon sisäratojen EM-kilpailuissa 1982 hopeaa 400 metrillä ajalla 51,18. Saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa hän oli 400 metrillä kuudes ja juoksi 4 × 400 metrin viestissä kolmannen osuuden Itä-Saksan joukkueessa, joka voitti kultaa maailmanennätysajalla 3.19,05. Neubauer juoksi ankkuriosuuden DDR:n voittaessa 4 × 400 metrin maailmanmestaruuden Helsingissä 1983. Samojen kisojen 400 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi. Hän saavutti Pireuksen sisäratojen EM- kilpailuissa 1985 hopeaa 400 metrillä ajalla 51,40. Hän juoksi avausosuuden maailmanmestaruuden voittaneessa Itä-Saksan "pitkän viestin" joukkueessa Rooman MM-kilpailuissa 1987. Samojen kisojen 400 metrillä hän karsiutui välierissä. Neubauer saavutti Budapestin EM-hallikilpailuissa 1988 pronssia 400 metrillä ajalla 51,57. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi avausosuuden Itä-Saksan pronssijoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. 400 metrillä hän karsiutui välierisssä. Neubauer voitti neljä DDR:n mestaruutta ulkoradoilla ja kaksi sisäradoilla. Hän juoksi 200 metrin ennätyksensä 22,87 Prahassa elokuussa 1984. 400 metriä hän juoksi parhaimmillaan aikaan 49,58 Erfurtissa heinäkuussa 1984 ja sisäradoilla 50,40 Wienissä saman vuoden helmikuussa. Neubauer oli yksi urheilijoista, joiden nimi mainittiin Saksojen yhdistymisen jälkeen julki tulleissa Saksan demokraattisen tasavallan dopinginkäyttöä koskeneissa asiakirjoissa. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset pikajuoksijat Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cornelia Ullrich

Cornelia Ullrich (o.s. Feuerbach, s. 26. huhtikuuta 1963) on saksalainen yleisurheilija, joka aktiiviurallaan edusti Saksan demokraattista tasavaltaa. Hän on 4 × 400 metrin viestin maailmanmestari sekä 400 metrin aitajuoksun EM- ja MM-mitalist. Ullrich kuului Itä-Saksan joukkueeseen, joka voitti 4 × 400 metrin viestin alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Potsdamissa 1981. Hän saavutti Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pronssia 400 metrin aitajuoksussa ajalla 54,13. Hän oli samassa lajissa kolmas myös Rooman MM-kilpailuissa 1987 ajalla 54,31. Hän juoksi samoissa kilpailuissa alkuerissä 4 × 400 metrin viestissä, jonka loppukilpailussa DDR voitti toisella kokoonpanolla kultaa. Ullrich juoksi 100 metrin aitajuoksussa ennätyksensä 12,86 Leipzigissa heinäkuussa 1983 ja 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 53,58 Potsdamissa elokuussa 1987. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eero Heinonen (yleisurheilija)

Eero Juhani Antero Heinonen (s. 21. tammikuuta 1997 Mynämäki) on suomalainen estejuoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Olli Heinonen. Kalevan kisoista Heinonen on saavuttanut hopeaa 3 000 metrin estejuoksusta vuosina 2023 ja 2024 sekä pronssia 2022. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on ollut Turun Urheiluliiton riveissä mukana voittamassa kultaa 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta vuonna 2022. Hopeaa hän sai 2023. Maastojuoksun SM-kilpailuista Heinonen on saavuttanut joukkuekilpailun pronssia vuonna 2023. Ennätyksikseen Heinonen on juossut 800 metrillä 1:55.34 (2021), 1 500 metrillä 3:50.91 (2024), 3 000 metrillä 8:10.44 (2023), 3 000 metrin esteissä 8:54.15 (2023) ja 5 000 metrillä 14:47.19 (2024). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset estejuoksijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maksimilianin tieteen ja taiteen ritarikunta

Maksimilianin tieteen ja taiteen ritarikunta () on baijerilainen ritarikunta. Se perustettiin 28. marraskuuta 1853 Baijerin kuninkaan Maksimilian II:n käskystä. Nimensä mukaisesti sitä myönnettiin tunnustuksena poikkeuksellisista ansioista tieteen tai taiteen saralla. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1932, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1980. Nykyään kunnianosoitusta jakaa Baijerin ministeripresidentti. Kunnianosoitusta jaetaan kerran kahdessa vuodessa, eikä ritarikunnassa saa olla enintään vain 100 elävää jäsentä. Ritarikunnassa on vain yksi luokka, mutta kaksi divisionaa (tiede ja taide): * ritarikunnan nauha == Lähteet == Luokka:Saksalaiset ritarikunnat Luokka:Baijeri
Janette Vänttinen

Nina Janette Isabel Vänttinen (s. 7. maaliskuuta 2002 Porvoo) on suomalainen estejuoksija. Hän on vuodesta 2021 lähtien edustanut Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajanaan on niin ikään vuodesta 2021 alkaen toiminut Markku Rimpiläinen. Kalevan kisoista Vänttinen on saavuttanut hopeaa 3 000 metrin estejuoksusta vuosina 2022 ja 2024 ja pronssia 2023. Hän edusti Suomea alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa 2023. Estejuoksun karsinnassa Vänttisen lopullinen sijoitus oli 18., mikä ei riittänyt finaalipaikkaan.Emilia Kankaalle kuulan pronssia – ”Tiesin, että saan kyllä yhden hyvän työnnön aikaiseksi” Ennätyksikseen ulkoradoilla Vänttinen on juossut 800 metrillä 2.20,15 (2020), 1 500 metrillä 4.30,16 (2024), 3 000 metrillä 9.31,57 (2024), 3 000 metrin esteissä 10.07,15 (2024) ja 5 000 metrillä 16.20,63 (2024). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset estejuoksijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rheanmeri

Rheanmeri oli muinainen meri, joka syntyi todennäköisesti Kambrikauden ja Ordovikikauden vaihteessa. Se sijaitsi Gondwanan ja Euramerikan välissä. Se oli olemassa, kunnes se sulkeutui vähitellen usean mannerten välisen törmäysen jälkeen, jotka tapahtuivat ennen Pangean syntymistä, Devonikauden ja Kivihiilikauden aikana. == Lähteet == Luokka:Muinaiset meret
Pihla Hokkanen

Pihla Hannele Hokkanen (s. 23. tammikuuta 1993 Hyvinkää) on suomalainen estejuoksija. Hän on vuodesta 2023 lähtien edustanut Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajinaan toimivat Kalle Husso (2018–) ja Jani Pekkola (2023–). Kalevan kisoista Hokkanen on saavuttanut pronssia 3 000 metrin estejuoksusta vuonna 2022. Maastojuoksun SM-kilpailuista hän on saavuttanut joukkuekilpailun kultaa vuonna 2019 (Kuopion Reipas) sekä hopeaa vuosina 2021, 2022 (Kuopion Reipas), 2023 ja 2024 (Jyväskylän Kenttäurheilijat). Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut 4 000 metrin viestissä hopeaa 2023. Hokkanen edusti Suomea alle 20-vuotiaiden EM- kilpailuissa Tallinnassa 2011. Estejuoksun karsinnassa hän oli oman alkueränsä 12., mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2022. Ennätyksikseen Hokkanen on juossut 1 500 metrillä 4.34,57 (2023), 3 000 metrillä 10.00,64 (2023), 3 000 metrin esteissä 10.27,79 (2022) ja 5 000 metrillä 17.30,43 (2023). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset estejuoksijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vehicular Security Center

World Trade Center Vehicle Security Center and Tour Bus Parking Facility eli Vehicular Security Center (VSC) on ajoneuvoliikenteelle tarkoitettu turvallisuuskeskus uudessa World Trade Centerissä New Yorkissa. Sen sisäänkäynti sijaitsee Liberty Streetillä, National September 11 Memorial & Museumin eteläreunalla. Turvallisuuspiste toimii koko WTC-kompleksin alueelle kulkevan ajoneuvoliikenteen sisäänkäyntinä. Tarkastuksen jälkeen liikenne pääsee tunneleita pitkin muualle alueelle, suoraan rakennusten alle. Rakennuksen katolla on Liberty Park -puisto. Uusi Five World Trade Center tullaan rakentamaan VSC:n lähelle, entisen Deutsche Bank Buildingin paikalle. == Lähteet == Luokka:Manhattanin rakennukset ja rakennelmat
Lotta Toivanen

Lotta Toivanen (s. 1965) on suomalainen kääntäjä, joka suomentaa erityisesti ranskasta. Hän on suomentanut yli 60 teosta. Toivanen asui ylioppilaskirjoitusten jälkeen pari vuotta Pariisissa ja valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1995 pääaineenaan romaaninen filologia. Hän teki kaupallisia käännöstöitä ja toimi av- ja EU-kääntäjänä ennen ryhtymistään päätoimiseksi kirjallisuuden suomentajaksi. Toivanen on suomentanut muun muassa Édouard Louis’n, Annie Ernaux’n ja Michel Houellebecqin teoksia. Toivanen sai vuonna 2011 Gummeruksen tunnustuspalkinnon ansioituneesta työstä erityisesti ranskankielisen kirjallisuuden suomentajana. Vuonna 2020 Toivanen sai J. A. Hollon palkinnon Éric Vuillardin teoksen Päiväkäsky suomennoksesta. Vuonna 2021 hänelle myönnettiin Helsingin yliopiston Maurice de Coppet -palkinto Vuillardin teoksen 14. heinäkuuta suomennoksesta. Toivanen on ollut myös Jarl Hellemann -palkintoehdokkaana vuosina 2019 (Leïla Slimani: Kehtolaulu), 2022 (Annie Ernaux: Vuodet) ja 2023 (Annie Ernaux: Isästä/Äidistä). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lotta Toivanen Kirjasampo.fi:ssä Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iivari Fröjdman

Ivar Waldemar Fröjdman (17. elokuuta 1880 – 28. heinäkuuta 1954 Helsinki)Kuolinilmoitus, Waldemar Fröjdman, Hufvudstadsbladet, 1954, No 201, sivu 2, julkaistu 30.7.1954 oli suomalainen varatuomari ja kilparatsastaja. Iivari Fröjdman oli ratsastuksen saralla aktiivinen sekä kilpailijana että yhdistystoimijana. Fröjdman harrasti aluksi maasto- ja matkaratsastusta, mutta kilpailutoiminnan vilkastuttua 1920-luvun loppupuolella hän alkoi kilpailla koulu- ja esteratsastuksessa sekä laukkaradoilla. 1930-luvulla hän oli menestyksekkäimpiä ratsastajia maamme kiitolaukkakilpailuissa. Fröjdman osti Suomeen useita laadukkaita hevosia kuten englannintäysiveriset Lemon Yellow ja Nickolina. Fröjdman toimi myös kilpailutuomarina koulu- ja esteratsastuksessa sekä laukkakilpailuissa ja ratsastusmerkkikokeissa. Fröjdman oli perustamassa vuonna 1911 Suomen Kenttäratsastusseuraa, joka oli Suomen ensimmäinen ratsastusseura. Hän oli mukana Suomen Ratsastajainliiton perustamisessa vuonna 1920 ja toimi liiton puheenjohtajana vuosina 1923–1924. Fröjdman oli myös vuonna 1930 perustetun Helsingin Ratsastajien (HR) perustajajäsen. Hän toimi HR:n puheenjohtajana vuosina 1946–1947. Fröjdman putosi hevosen selästä Helsingin Ratsastajien Skatan kesäleirillä 25. heinäkuuta 1954. Onnettomuus johti kuolemaan 28. heinäkuuta. Fröjdman on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Iivari Fröjdman : Totalisaattori. Vedonlyönti hevosurheilun edistäjänä, Suomen Kuvalehti, 23.02.1924, nro 8, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset esteratsastajat Luokka:Suomalaiset kouluratsastajat Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Rämepuron kaivos

Rämepuron kaivos on Ilomantsin Hattuvaarassa sijaitseva Endomines Oy:n suljettu kultakaivos, joka oli toiminnassa vuosina 2013–2016. Kaivoksen avolouhoksesta louhittiin tänä aikana malmia 169 080 tonnia ja sivukiveä 866 917 tonnia. Kaivoksen malmi vietiin murskattavaksi ja rikastettavaksi Pampalon kaivoksen rikastuslaitokselle. Rämepuro kuuluu niin sanotun Karjalan Kultalinjan esiintymiin.Kaivoksien ympäristöongelmat Suomessa-blogi 25.3.2020 : Pampalon kultakaivos – RämepuroPampalon kultakaivos laajenee Rämepuron louhoksella, Yle Uutiset 9.5.2014Ympäristöhallinnon verkkopalvelu : Karjalan Kultalinjan kaivoshankkeet, Ilomantsi Rämepuron kultaesiintymä löytyi 1980-luvun puolivälissä malminetsinnän tuloksena. Alunperin kaivosoikeudet sai 1993 Outokumpu Finnmines Oy, vuonna 2003 ne siirrettiin Polar Mining Oy:lle ja 2006 Endomines Oy:lle. Kaivoksen toiminta päättyi helmikuussa 2016 ja tämän jälkeen kaivoksen avolouhos alkoi täyttyä vedellä kun veden pumppaus louhoksesta lopetettiin. Sivukivialueet maisemoitiin elo-marraskuussa 2016 ja maisemointi-istutuksia tehtiin niillä vuonna 2018. Louhoksesta alkoi valua ylivuotona hapanta metallipitoista vettä keväästä 2017 alkaen koska ympäröiviltä soilta kulkeutuu louhokseen koko ajan pohjavettä. Sivukivikasalta tulee erittäin hapanta (pH 3,3) ja metallipitoista vettä, jota pumpataan jätealtaisiin. Jätealtaassa veden pH:ta nostetaan sammutetun kalkin avulla jolloin vedessä olevat metallit saostuvat altaan pohjaan. Sivukivialueen ympärillä on kokoojaojat joilla kootaan alueelta tulevaa suotovettä. Kaivoksen sulkemisen jälkeen 700 metrin päässä sijaitsevan talon kaivon vesi muuttui juomakelvottomaksi veden sisältämän kuparin, lyijyn ja arseenin takia.Lupa saastuttaa? Näin Pampalon kultakaivos sai laillisesti sotkea lähiseutuaan Pohjois-Karjalassa, Seura 25.6.2019 == Lähteet == Luokka:Ilomantsi Luokka:Hattuvaara Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Kultakaivokset
Aki Mikkola

Aki Mikkola (s. 28. toukokuuta 1969 Heinola) on suomalainen tutkija ja professori, joka on erikoistunut laskennalliseen dynamiikkaan ja erityisesti monikappaledynamiikkaan. Mikkola valmistui Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta tekniikan tohtoriksi vuonna 1997. Hän on työskennellyt konetekniikan professorina LUT yliopistossa vuodesta 2002 lähtien. Mikkola valittiin vuoden professoriksi vuonna 2023. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Lappeenrannan teknillisen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hoskon kaivos

Hoskon kaivos on Ilomantsin Pihlajavaarassa sijaitseva Endomines Oy:n kultakaivos, jonka tuotanto alkaa vuonna 2024. Kaivoksen malmi viedään rikastettavaksi Pampalon kaivoksen rikastuslaitokselle. Hosko kuuluu niin sanotun Karjalan Kultalinjan esiintymiin. Hoskon esiintymän taloudellisesti hyödynnettäviksi malmivaroiksi arvioidaan noin 300 000 tonnia. Kaivos toteutetaan 2 hehtaarin kokoisena avolouhoksena, jonka suurin syvyys tulee olemaan 80 metriä. Kaivoksien ympäristöongelmat Suomessa-blogi 25.3.2020 : Pampalon kultakaivos – RämepuroKullantuotanto Karjalan kultalinjalla Ilomantsissa kasvaa ja siirtyy uudelle alueelle, Yle Uutiset 24.5.2023Ympäristöhallinnon verkkopalvelu : Karjalan Kultalinjan kaivoshankkeet, Ilomantsi Geologian tutkimuskeskus suoritti kullan etsintää alueella 1986-1995. 1990-luvun lopulla Hoskon alueelle tehtiin tutkimuskaivanto ja koelouhos. Vuonna 2013 Hoskosta louhittiin koeluontoisesti 400 tonnia malmia. Louhoksen kuivatusvedet ja läjitysalueilta tulevat suoto- ja valumavedet johdetaan tasaus- ja käsittelyaltaisiin, joissa vedessä erotetaan kiintoaines ja veteen liuenneet metallit. Vesi johdetaan sitten pintavalutuskentän kautta vesistöön. Louhoksesta pois pumpattavan pohjaveden määräksi on arvioitu noin 600 000 kuutiometriä vuodessa. Hoskon alueella esiintyy runsaasti arseenia maa-ja kallioperässä ja arseenin luontainen taustapitoisuus pintavesissä on valtakunnallisesti verrattuna korkea 4 µg/litra. Hoskon malmi on hyvin arseeni- ja rikkipitoista. == Lähteet == Luokka:Ilomantsi Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Kultakaivokset
Jenna Kokkonen

Jenna Melisa Julia Kokkonen (s. 28. elokuuta 2001 Lieksa) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Joensuun Katajaa ja hänen valmentajanaan toimii Vesa Heinonen. Vuoteen 2024 asti hän edusti Kajaanin Kipinää. Kalevan kisoista Kokkonen on saavuttanut pronssia 200 metrin juoksusta vuonna 2022. SM-mitalin myötä hänet valittiin varajuoksijaksi Suomen pikaviestijoukkueeseen Münchenin EM-kisoihin.Kajaanilainen pikajuoksija Jenna Kokkonen löydettiin koulujen välisistä yleisurheilukisoista – nyt 21-vuotias valittiin EM-kisoihin Müncheniin naisten pikaviestiin varajuoksijaksi Lisäksi Kokkonen oli mukana Suomen pikaviestijoukkueessa alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2019.Kajaanin Kipinän Jenna Kokkonen juoksee yleisurheilun EM-kisoissa, mutta ei lupaa mitalia Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 2024 hopeaa 60 metrillä ja pronssia 200 metrillä. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2022. Ennätyksikseen Kokkonen on juossut 60 metrillä 7,45 (2024), 100 metrillä 11,61 (2024) ja 200 metrillä 23,87 (2024). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vasarakankaan kaivos

Vasarakankaan kaivos on Polvijärvellä Sotkuman kylässä noin kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta sijaitseva Oy Lohja Ab:n entinen talkkikaivos, joka oli toiminnassa vuosina 1977-1981. Kaivos koostui kahdesta erillisestä louhoksesta (päälouhos ja länsilouhos), joista louhittiin yli miljoona tonnia talkkimalmia ja 730 000 tonnia sivukiveä. Louhosten yhteispinta-ala oli 5,3 hehtaaria ja louhinta tapahtui suureksi osaksi päälouhoksessa. Talkkimalmi rikastettiin Vuonoksen tehtaalla. Nykyisin louhokset omistaa Mondo Minerals Oy. Lohja Oy:n kaivostoiminnat myytiin Finnminerals Oy:lle vuonna 1984 ja Finnminerals Oy muutti nimekseen Mondo Minerals Oy vuonna 1998. Mondo Minerals Oy on suunnitellut avaavansa kaivoksen uudelleen. Mondo Mineralsilla on ennestään Polvijärvellä Horsmanahon ja Pehmytkiven louhokset. Jos päälouhos avataan uudelleen kaivos voisi toimia kymmenen vuotta. Vuotuinen talkkimalmin louhinta olisi 250 000–300 000 tonnia.Kaivoksien ympäristöongelmat Suomessa- blogi 7.3.2018 : Vasarakankaan kaivosYmpäristöhallinnon verkkopalvelu : Vasarakankaan kaivos, Polvijärvi Vasarakankaan vanhat louhokset ovat täyttyneet vedellä. Veden metallipitoisuudet ovat kuitenkin pieniä arseenia ja nikkeliä lukuunottamatta. Läjitysalueen sivukiviaines on rikkipitoista ja se happamoittaa vesiä. Pohjaveden mangaani- ja alumiinipitoisuudet ovat korkeita. == Lähteet == Luokka:Polvijärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kaivokset
Juuso Toivonen

Juuso Valtteri Toivonen (s. 9. maaliskuuta 2000 Peräseinäjoki) on suomalainen kymmenottelija. Hän edustaa Ähtärin Urheilijoita ja hänen valmentajinaan toimivat Erkki Toivonen, Mikko Latvala ja Jesse Jokinen. Lajivalmentajina mukana ovat olleet myös Ahti Arokallio ja Antti Haapakoski. Kalevan kisoista Toivonen on saavuttanut kymmenottelun hopeaa vuonna 2022 sekä ollut neljäs 2021, 2023 ja 2024. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on voittanut seitsenottelussa kultaa vuosina 2022 ja 2023 ja saanut hopeaa 2024. Toivonen on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2018 ollen kymmenes ja alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2019 ollen 15:s. Myös Juuso Toivosen pikkuveli Ville on kymmenottelija.Ähtärin kaupunki uusi sponsorisopimuksen Team Toivosen kanssa == Henkilökohtaiset ennätykset == *100 metriä: 11,04 (2022) *400 metriä: 50,46 (2022) *1500 metriä: 4.30,33 (2016) *110 metrin aidat: 15,36 (2023) *Korkeushyppy: 1,98 (2018) *Seiväshyppy: 5,12 (2021) *Pituushyppy: 7,18 (2021) *Kuulantyöntö: 12,43 (2024) *Kiekonheitto: 37,24 (2021) *Keihäänheitto: 56,79 (2018) *Kymmenottelu: 7408 (2021) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Markku Aalto (kirjailija)

Markku Aalto (s.1970) on helsinkiläinen kirjailija ja kirjankustantamo Tammen tietokirjallisuuden kustantaja sekä kulttuurilehti Särön runousvastaava. Hän valmistui filosofian maisteriksi 2001 Helsingin yliopistosta, jossa hänen pääaineensa oli teoreettinen filosofia. Aalto palkittiin ansioituneelle kustannustoimittajalle myönnettävällä Alvar Renqvist -palkinnolla 2011. ==Teokset== ===Runokokoelmat=== * * * * * * * * * ===Romaanit=== * * * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt