EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rantsilan rauhanyhdistys

Rantsilan rauhanyhdistys eli Savalojan rauhanyhdistys on Siikalatvan Rantsilassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rantsilan rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Vanhoillislestadiolaisuuden juurruttua Rantsilaan ja toiminnan muututtua säännölliseksi, syntyi tarve järjestäytyä rauhanyhdistykseksi. Rantsilan Savalojan rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1926. Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat jälleen ja rauhanyhdistyksiä perustettiin kirkonkylälle (1946), Mankilankylälle (1949) ja Sipolankylälle (1954). Savalojan ensimmäinen seurahuone rakentui 1920-luvun loppuun mennessä. Rantsilan lestadiolaiset yhdistyivät yhden rauhanyhdistyksen alle ja rakensivat uuden seurahuoneen entiselle paikalle Savalojan kylälle. Uusi toimitalo vihittiin käyttöön 24. maaliskuuta 1983. == Lähteet == Luokka:Rantsila Luokka:Siikalatvan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Brynolf Algotsson

Brynolf Algotsson (1240-luku – 6. helmikuuta 1317) oli ruotsalainen pappi ja Skaran piispa vuosina 1278–1317. Hän uudisti hiippakuntaansa monin tavoin ja oli kuninkaallisen neuvoston jäsen Maunu Ladonlukon ja tämän alaikäisen pojan Birger Maununpojan holhoojahallituksen aikana. Brynolf Algotsson julistettiin 1400-luvun lopulla autuaaksi, ja hänen muistopäiväänsä juhlitaan ruotsalaisessa ja suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 16. elokuuta, päivämääränä jona hänen reliikkinsä asetettiin lippaaseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsin kirkon piispat ja arkkipiispat Luokka:Skaran hiippakunta Luokka:1240-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1317 kuolleet
Murron rauhanyhdistys

Murron rauhanyhdistys on Kempeleessä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Murron rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Murron rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1957 Rauhanyhdistyksellä ei ensin ollut omaa toimitaloa, vaan seuroja pidettiin kodeissa ja Murron rukoushuoneella. Murron rauhanyhdistyksen toimitalo valmistui vuonna 1987 yhdistyksen täyttäessä 30 vuotta. Rauhanyhdistyksen toiminta-alue on kahden kunnan rajalla Kempeleen Ketolanperältä Tyrnävän Murtoon ja Ojakylään saakka. == Lähteet == Luokka:Kempeleen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Henryk Bukowski

Henryk Michael Anton Bukowski (6. tammikuuta 1839 – 11. maaliskuuta 1900 Tukholma) oli puolalaissyntyinen ruotsalainen taide- ja antiikkikauppias, joka perusti nimeään kantavan Bukowskis-taidehuutokaupan. Hän kuului puolalaiseen Bóncz-aatelissukuun ja osallistui vuonna 1863 alkaneeseen Puolan kapinaan, minkä seurauksena hän joutui pakenemaan Ruotsiin. Bukowski oli myös innokas numismaatikko, ja hänen rahakokoelmansa oli omana aikanaan Ruotsin suurin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset yrittäjät Luokka:Puolalaiset aateliset Luokka:Taidekauppiaat Luokka:Ruotsalaiset numismaatikot Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Muhoksen rauhanyhdistys

Muhoksen rauhanyhdistys (aik. Muhoskylän rauhanyhdistys) on Muhoksella sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Muhoksen rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Lestadiolaisuus sai ensimmäiset kannattajansa Muhoksella 1860-luvun lopulla. Monien tietojen mukaan ensimmäiset lestadiolaiset tulivat uskoon vuonna 1869. 1870-luvulla lestadiolainen liike vakiintui Muhoksella ja seuroja pidettiin säännöllisesti. Seuroja pidettiin kodeissa, kouluilla, kirkoissa sekä useissa eri rakennuksissa ennen oman toimitalon valmistumista. Muhoksen rauhanyhdistys järjestäytyi virallisesti rauhanyhdistykseksi 7. maaliskuuta 1948. Muhoksen rauhanyhdistys osti ensimmäisen toimitalonsa vuonna 1959, mutta joutui myymään rakennuksen jo 1961. Rauhanyhdistys rakensi vuosina 1963–1964 uuden toimitalon, jota laajennettiin vuosina 1980–1981. Kylmälänkylässä toimi oma rauhanyhidstys vuosina 1958–1975, minkä jälkeen sen jäsenet liittyivät Muhoksen rauhanyhdistykseen. == Lähteet == Rauhanyhdistys Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset Rauhanyhdistys
Laitasaaren rauhanyhdistys

Laitasaaren rauhanyhdistys on Muhoksella sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Muhoksen rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Lestadiolaisuus sai ensimmäiset kannattajansa Muhoksella 1860-luvun lopulla. Monien tietojen mukaan ensimmäiset lestadiolaiset tulivat uskoon vuonna 1869. 1870-luvulla lestadiolainen liike vakiintui Muhoksella ja seuroja pidettiin säännöllisesti. Seuroja pidettiin kodeissa, kouluilla, kirkoissa sekä useissa eri rakennuksissa ennen oman toimitalon valmistumista. Laitasaaren rauhanyhdistys perustettiin 21. joulukuuta 1947. Laitasaaren rauhanyhdistys rakensi itselleen talon vuosina 1954–1955. Toimitaloa laajennettiin ja peruskorjattiin vuosina 1982–1983. == Lähteet == Rauhanyhdistys Rauhanyhdistys Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Saloisten rauhanyhdistys

Saloisten rauhanyhdistys on Raahen Saloisissa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Saloisten rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. Saloisten rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1913. Seuroja pidettiin alkuaikoina toimitalossa Haapajoella sekä kyläläisten kodeissa. Vanhojen tilojen käydessä ahtaaksi, Saloisten rauhanyhdistyksen toimitalo rakennettiin Uutelantien varteen vuonna 1981. == Lähteet == Luokka:Saloinen Luokka:Raahen seurakunnat Luokka:Raahen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Johanna Hiedler

Johanna Hiedler tai Hüttler (19. tammikuuta 1830, Spital - 8. helmikuuta 1906, Spital) oli Adolf Hitlerin isoäiti äidin puolelta. Hän vanhempansa olivat Johann Nepomuk Hiedler, joka oli Alois Hitlerin todennäköisen isä ja Adolfin isoisän veli, ja Eva Maria Decter, ja hän vietti koko elämänsä Spitalin kylässä (osa Weitraa) Waldviertelissä Ala-Itävallassa. Hän avioitui 5. syyskuuta 1848 maanviljelijä Johann Baptist Pölzlin (1825–1901), Johann Pölzlin ja Juliana (Walli) Pölzlin pojan, kanssa. Pariskunnalla oli yhteensä viisi poikaa ja kuusi tytärtä. Heidän yhdestätoista lapsestaan ​​vain kaksi poikaa ja kolme tytärtä eli aikuisiksi. Heidän kolmas tyttärensä ja seitsemäs lapsensa Klara syntyi 12. elokuuta 1860 heidän tilallaan Spitálissa. Hänen isänsä Johann Nepomuk Hiedler kuoli 17. syyskuuta 1888. Klaran tyttärestä tuli Alois Schicklgruberin kolmas vaimo. Tämä päätti 40-vuotiaana ottaa isäpuolensa sukunimen Hiedler, jonka virkamies kuitenkin kirjasi rekisteriin muodossa Hitler. Alois oli Maria Schicklgruberin avioton poika, joka meni naimisiin Johannan sedän Johann Georg Hiedlerin kanssa 10.5.1842. Alois väitti myöhemmin elämässä, että Johann Georg Hiedler ei ollut hänen isäpuolensa vaan hänen biologinen isänsä, ja vuonna 1876 hänet tunnustettiin virallisesti Johannin lailliseksi pojaksi. Tämä väite Aloisin isyydestä on kuitenkin edelleen paljon keskustelun aihe historioitsijoiden keskuudessa. Klaralla ja Aloisilla oli yhteensä kuusi lasta. Neljäs heistä oli Adolf Hitler (syntynyt 20. huhtikuuta 1889). Adolf kastettiin kaksi päivää syntymänsä jälkeen. Vain yksi Klaran jäljellä olevista lapsista (Paula, nuorin) eli aikuisikään. Klaran aviomiehellä Aloisilla oli vielä kaksi lasta toisesta avioliitostaan ​​(Franziska Matzelsbergerin kanssa), Alois Jr. ja Angela. Luokka:Adolf Hitlerin sukulaiset Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1906 kuolleet
Mauch

Mauch on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Johann Matthäus von Mauch (1792–1856), saksalainen arkkitehti ja kaivertaja * Karl Mauch (1837–1875), saksalainen tutkimusmatkailija * Monika Mauch, saksalainen sopraano
Tarot (elokuva)

Tarot on yhdysvaltalainen kauhuelokuva. Kaveriporukka rikkoo Tarot-luennan tärkeintä sääntöä, älä koskaan käytä jonkun toisen pakkaa. Tiedostamattaan he vapauttavat korteissa piilevänä olleen pahuuden. Yksi kerrallaan he kohtaavat kohtalon ja päätyvät kilpailuun kuolemaa vastaan. Elokuva perustuu Nicholas Adamsin vuoden 1992 romaaniin Horrorscope. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 31. toukokuuta 2024. Elokuva keräsi avausviikonloppunaan Suomessa 2 520 katsoja. == Juoni == Ryhmä yliopistoystäviä, Haley, Grant, Paxton, Paige, Madeline, Lucas ja Elise, vuokraavat kartanon Catskillsista Elisen syntymäpäivän kunniaksi. Haley ja Grantin äskettäisen eron aiheuttaman jännitteen vuoksi he päättävät rentoutua lukemalla horoskooppeja kellarista löytyneillä vanhoilla tarot-korteilla. Elise saa Ylipapittaren; Lucas saa Erakon; Madeline saa Hirtetyn; Paige saa Taikurin; ja Paxton saa Narri. Grant saa Paholaisen; Haley itse saa Kuolema-kortin. Seuraavana päivänä ryhmä palaa kampukselle, jossa Elise oleskelee yksin asuntolassaan. Sinä yönä Elise tutkii outoja ääniä ullakolla, ja hänen kimppuunsa hyökkää hirviömäinen versio Ylipapittaresta, joka lyö hänet kuoliaaksi ullakolle johtavilla tikkailla. Hänen kuolemaansa pidetään onnettomuutena, joka järkyttää muita. Haley paljastaa, että hän aloitti Tarotin lukemisen, kun hänen äitinsä taisteli sairautta vastaan, mutta kortit ennustivat aina hänen kuolemansa. Lucas kohtaa Erakon autatieasemalla ja kuolee junan alle. Jokainen kuolema vastaa tarot-lukemia, jotka ystävät saivat. Haley huomaa jokaisen kuoleman vastaavan tarot-tulkintoja. Epäillen pakan olevan jotenkin viallinen, he vierailevat Alma Astronin, tarot- asiantuntijan, luona, jonka he löysivät internetistä. Alma kertoo, että kortit kuuluivat astrologille, joka vuonna 1798 palveli unkarilaista kreiviä ja ennusti hänen tulevaisuutensa. Kun ennustus siitä, että hänen raskaana oleva vaimonsa ja lapsensa kuolisi synnytyksessä, kävi toteen, murheellinen kreivi määräsi kostona astrologin tyttären tapettavaksi. Raivostuneena surustaan astrologi kirosi kreivin ja hänen ystävänsä kuolemaan korteillaan, sitten hän tappoi itsensä ja kirosi pakan tappamaan kaikki, jotka sitä käyttävät. Kortit ovat vastuussa useista tarot-joukkomurhista, mukaan lukien Alman oma ystäväporukka. Alma oli ainoa selviytyjä, koska hän ei tehnyt luentaa itselleen. Alma kehottaa heitä tuhoamaan pakan, joka on edelleen Catskillsin kartanossa. Ajaessaan sinne ystävien auto hajoaa sillalle, ja Hirtetty hyökkää heidän kimppuunsa ja tappaa Madelinen hänen yrittäessään paeta. Kauhuissaan Paxton palaa kampukselle yksin, mutta Narri seuraa häntä ja hyökkää hänen kimppuunsa hississä. Haley, Grant ja Paige palaavat kartanoon, mutta eivät pysty polttamaan kortteja ja pyytävät Almalta apua. Alma kutsuu astrologin hengen, mutta astrologi tekee tulkinnan hänelle ja Miekkojen kuusi kortti tappaa hänet. == Arvosteluja == Ira Hurskainen, Episodi Mikko-Pekka Heikkinen, Helsingin Sanomat Jussi U. Pellonpää, FilmiFIN == Lähteet == Luokka:Vuoden 2024 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuelokuvat
Carl Johan Gyllenborg

Carl Johan Gyllenborg (10. maaliskuuta 1741 Tukholma − 5. huhtikuuta 1811 Tukholma), oli ruotsalainen kreivi, kuvernööri, juristi ja Vaasan hovioikeuden presidentti. == Elämäkerta == Gyllenborg syntyi vuonna 1741 Tukholmassa. Hän oli Riksrådetin kreivi Henning Adolf Gyllenborgin ja hänen ensimmäisen vaimonsa Maria Sophia Stierncronan (1716–1749) poika. Gylleborg pääsi opiskelemaan Uppsalan yliopistoon 31. toukokuuta 1748. Hänestä tuli Kansliakollegion kansleri vuonna 1755, Kauppakollegion auskultantti 1758, ja liittokansleri 5. joulukuuta 1758, kamariherra ja Ala-Burgrättenin presidentti 29. kesäkuuta 1763, hänestä tehtiin kuningattar Ulriika Eleonooran kamariherra 1764. Tukholman läänin kuvernöörinä Gyllenborg toimi vuosina 1771, 1772 ja 1778. Hän valmistui Södermanlandin lakisaagassa lakimieheksi 27. marraskuuta 1776, hänestä tehtiin Södermanlandin apulaiskuvernööri 1782 ja 1784.Gyllenbor nimettiin Vaasan hovioikeuden presidentiksi 20. toukokuuta 1789, hän erosi tehtävästään 8. lokakuuta 1791. Gyllenborgista tuli korkeimman oikeuden jäsen 19. toukokuuta 1800, ja hänet nimettiin uudelleen hovioikeuden presidentksi 12. kesäkuuta 1809. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset kreivit Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1811 kuolleet
Johann Matthäus von Mauch

Johann Matthäus von Mauch (1792–1856) oli saksalainen arkkitehti, kaivertaja ja taidemaalari. Hän oli Karl Friedrich Schinkelin oppilas. Hän oli Stuttgartin taideakatemian professori ja on kaivertanut ja julkaissut antiikin pylväsjärjestelmiä käsittelevän teoksen Die architektonischen Ordnungen der Griechen und Römer, jonka Richard Borrmannin toimittama ja laajentama 8. laitos ilmestyi 1905.Tietosanakirja 1909, osa 11, Hakusana: Mauch, Johann Matthäus von ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset arkkitehdit Luokka:Kaivertajat Luokka:Saksalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1792 syntyneet Luokka:Vuonna 1856 kuolleet
Kannuksen helluntaiseurakunta

Kannuksen helluntaiseurakunta on entinen Kannuksessa toiminut helluntaiseurakunta. Seurakunta toimi vuosina 1986–2023. Kannuksen helluntaiseurakunta yhdistyi Kannuksen baptistiseurakunnan kanssa Kannuksen Kotiseurakunnaksi vuonna 2023. Helluntaiseurakunnan toimintamuotoihin kuuluivat jumalanpalvelukset, Sanan ja rukouksen illat sekä erilainen lapsi- ja nuorisotyö. == Historia == Helluntaiherätys saapui Kannukseen ensimmäisen kerran vuonna 1927. Helluntailiike saapui Kannukseen Kälviän helluntaiseurakunnan työn kautta. Ensimmäiset kastetilaisuudet pidettiin Kannuksessa vuonna 1929. Kannuksen helluntalaiset toimivat Kälviän helluntaiseurakunnan alaisuudessa ja taloudellisen tuen piirissä aina vuoteeen 1984 saakka. Vuonna 1986 perustettiin Kannuksen helluntailähetys. Vuonna 1990 seurakuntaan kuului noin 90 jäsentä. == Katso myös == * Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista * Helluntaiherätys Suomessa == Lähteet == Luokka:Kannuksen seurakunnat Luokka:Suomen entiset helluntaiseurakunnat
Petter Silfversköld

Peter Silfverskiöld (8. helmikuuta 1691 Landskrona, Ruotsi – 8. helmikuuta 1758 Turku) oli oikeuskansleri 1742-1747 ja Turun hovioikeuden presidentti 1747–1758. Hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara. Petter Silversköld tunnustettiin Ruotsin kuninkaantoimesta Pohjantähden ritarikunnan ritarimerkillä vuonna 1748. == Lähteet == Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Ruotsin aateli Luokka:Vuonna 1691 syntyneet Luokka:Vuonna 1758 kuolleet
Kauko Mäkinen

Kauko Mäkinen -nimisiä henkilöitä ovat: * Kauko Mäkinen (1918–1990), suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja liikenneneuvos * Kauko Mäkinen (1927–1968), suomalainen jääkiekkoilija * Kauko Mäkinen (s. 1937), suomalainen hammaslääketieteen emeritusprofessori.
Johan von Carlsson

Johan Gustaf von Carlsson (15. marraskuuta 1743 Vårdinge, Ruotsi – 10. joulukuuta 1801 Kungsholm, Tukholma, Ruotsi) oli Vaasan hovioikeuden presidentti. Johan Gustaf von Carlsson syntyi 15. marraskuuta 1743 Långbrossa, Vårdingessa, ja kuoli 10. joulukuuta 1801 Tukholmassa. Hänet haudattiin Mälbyn puistoon. Hänen vanhempansa olivat Johan von Carlsson ja Maria Lovisin. Von Carlsson opiskeli Uppsalassa ja sai akateemisen todistuksen vuonna 1761. Hänen uransa alkoi sotilastoimistossa, missä hän toimi eri tehtävissä, mukaan lukien kanslistina ja pöytäkirjasihteerinä. Hänet nimitettiin valtiosihteeriksi vuonna 1781 ja oli mukana monissa komissioissa ja lautakunnissa, jotka käsittelivät mm. Gotlannin kalkintuotantoa ja meriupseerien päivärahoja. Hän toimi myös arkistonhoitajana ja sai useita kunniamerkkejä, mukaan lukien Ritarikunnan kunniamerkin ja Kuningas Majesteetin ritarikunnan kunniamerkin. Von Carlsson oli naimaton koko elämänsä ajan. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1743 syntyneet Luokka:Vuonna 1801 kuolleet
Garden Helsinki

Garden Helsinki on Helsingin Taka-Töölöön suunniteltu monitoimiareena. Se sijoittuisi Nordenskiöldinkadun varrelle Helsingin jäähallin ja Töölön pallokentän pohjoispuoliselle tontille, joka nykyisin toimii pysäköintialueena. Tapahtuma-areena harjoitusjäähalleineen ja pysäköintitiloineen sijoittuisi maan alle, ja sen katsojakapasiteetti olisi noin 15 500–19 000. Rakennuksen maanpäällisessä osassa voisi olla asuntoja, toimistojatiloja ja hotelli. Hanketta on suunniteltu vuodesta 2010, ja sitä suunnittelee Everin johtama Projekti GH -hankeyhtiö, jonka omistajayhtiöitä ovat HIFK-Hockey, Fincap sekä Friends Of Garden. Hankkeella on pitkään on ollut rahoitusongelmia, mutta keväällä Helsinki ilmoitti valmistelevansa kauppaa noin 2,5 hehtaarin kokoisesta tontista Nordenskiöldinkadun varresta. Samalla kaupunki ilmoitti, että nopeimmillaan areenan voisi ottaa käyttöön vuonna 2029. Koko hankkeen hinta-arvio on 800 miljoonaa euroa, josta rakentamisen osuus ilman tonttikustannuksia on 653 miljoonaa. Kaupunki aikoo samalla myydä Helsingin jäähallin. Kesäkuussa 2024 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti myydä tontin Projekti GH -yhtiölle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hankkeen sivut Luokka:Taka-Töölö Luokka:Helsingin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Emil Ramazanov

Emil Ramazanov on azerbaidžanilainen karateka, Azerbaidžanin maajoukkueen jäsen VKC Typesissä, 3-kertainen maailmanmestari (2011, 2013 (2 kertaa), 2015) ja Euroopan mestari (2016) karatessa (VKC), maailmanmestari Karate-do Mixfightissa (2011) == Elämä ja koulutus == Emil Ramazanov syntyi 23. huhtikuuta 1986 Bakussa. Vuosina 1993-1998 hän sai ensimmäisen koulutuksensa lukiossa 278 Bakussa. Vuosina 1998-2004 hän jatkoi opintojaan republikaanien olympiaurheilulukion jalkapalloosastolla. Hänen ensimmäinen valmentajansa oli Rahman Taghiyev. Vuosina 2004–2006 hän palveli Azerbaidžanin tasavallan asevoimissa. Hän on naimisissa. == Urheiluura == Emil on osoittanut suurta intohimoa urheiluun pienestä pitäen. ROIL-opintojensa aikana hän pelasi jalkapalloa ja voitti ja palkittiin kansallisissa mestaruuskilpailuissa eri ikäryhmissä. Joukkueissa, joissa hän pelasi pääasiassa hyökkääjänä, hän kantoi myös kapteenin käsivarsinauhaa ja oli monta kertaa maalintekijä. Vuodesta 2010 lähtien hän on harjoittanut ammattimaisesti VKC-tyyppistä karatea. Vuodesta 2017 lähtien hän on ollut "TT Fight Clubin" jäsen valmentajan Nureddin Guliyevin johdolla. Emil, kolminkertainen maailman- ja Euroopan mestari, on 3. Dan Black Belt. 22. joulukuuta 2015 hänelle myönnettiin Azerbaidžanin tasavallan nuoriso- ja urheiluministerin Azad Rahimovin määräyksen mukaan "Azerbaidžanin tasavallan urheilun mestari". == Aikajana == Saavutukset Ei: Kisa Historiaa Paikka Tyyppi-paino Mitali 1 WC 28–30.6.2013 Odessa, Ukraina VKC Go, 79 kg Kulta 2 WC 23.–24.4.2013 Bergamo, Italia VKC Go, 79 kg Kulta 3 WC 2015 Trieste, Italia VKC Go, 82 kg Kulta 4 AUKI 2016 Riika, Latvia VKC Go, 82 kg Kulta ==Lähteet== Luokka:Azerbaidžanilaiset karatekat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marmorityrskyahven

Marmorityrskyahven (Amphistichus rhodoterus) on tyrskyahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikan länsirannikolla. == Koko ja ulkonäkö == Marmorityrskyahven voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on soikea ja korkea. Kalan än väri selästä vihertävä ja muuten harmaa. Kyljissä on punertavan ruskeita tai vihertäviä pystyraitoja, jotka ovat kylkiviivan kohdalla rikkonaisia. Marmorityrskyahvenen pyrstöevä on haarautunut ja punainen. Myös perä- ja selkäevissä on punaista. == Levinneisyys ja elintavat == Marmorityrskyahventa tavataan Brittiläisestä Kolumbiasta Kaliforniaan. Laji elää hiekkapohjaisilla rannikkoalueilla. Se syö erityisesti pieniä äyriäisiä ja matoja, mutta myös pieniä kaloja. Marmorityrskyahvenet synnyttävät eläviä poikasia. Marmorityrskyahven on sekä vapaa-ajan että kaupallisen kalastuksen kohde. == Lähteet == Luokka:Huulikalamaiset
Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka

Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka on Niuvanniemen sairaalan yhteydessä vuoden 2024 alusta toiminut poliklinikka. Valtakunnallisena toimijana poliklinikka tarjoaa eri viranomaistahoille konsultaatiotukea, tekee riskiarvioita sekä tarjoaa konsultaatiota ja koulutuksia terveydenhuollon eri toimijoille, esimerkiksi väkivaltakäyttäytymisen kuntouttamisessa tai erilaisten psykiatristen häiriöiden tunnistamisessa ja kohtaamisessa. Petteri Orpon hallituksen periaatepäätöksellä tätä roolia vahvistetaan vuosina 2024-2027. THL:n ja sisäministeriön lisäksi Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka on yksi päävastuutahoista oikeuspsykiatrian roolin vahvistajana Suomen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa vuodesta 2024. Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka piti ensimmäisen valtakunnallisen koulutuksensa aiheesta 19.-20.8.2024 teemalla Ways in and radicalization - ways out and reintegration. Kouluttajana oli yksi alan johtavista asiantuntijoista, tohtori Tina Wilchen Christensen Aarhusin yliopistosta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Ahlgrén-Rimpiläinen, Aulikki ym. (2024). Oikeuspsykiatria. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. ISSN ISBN 978-952-408-207-5 [verkkojulkaisu]. Teoksen verkkoversio. * Valtioneuvosto (2024). Kansallinen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn ja torjunnan toimenpideohjelma 2024-2027. Valtioneuvoston periaatepäätös SM/2024/45. Teoksen verkkoversio. == Aiheesta muualla == * Lääkärilehden artikkeli: Entä kun potilas on väkivaltainen? 9.8.2021 * Ylen uutinen: Näin ääriliikkeet manipuloivat lapsia ja nuoria, 24.6.2024 Luokka:Kuopion sairaalat Luokka:Niuva Luokka:Oikeuspsykiatria
Malmö AI

Malmö Allmänna Idrottsförening lyhyemmin Malmö AI on ruotsalainen yleisurheiluseura. Seura on perustettu 1908, ja se toimii Malmössä. Sillä on noin 800 aktiivista jäsentä. Kultamitalien määrällä mitattuna seura on yleisurheilun Ruotsin-mestaruuskilpailujen menestynein. Kesäisin seuran jäsenet harjoittelevat Malmö stadionilla ja talvisin yleisurheiluhalli Atleticumissa. Olympialaisissa Ruotsia on edustanut 37 seuran yleisurheilijaa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset yleisurheiluseurat Luokka:Malmön urheilu Luokka:Vuonna 1908 perustetut urheiluseurat
Brudermühlstraßen metroasema

Brudermühlstraße on U3-linjan metroasema Münchenin metrossa. Se avattiin 28. lokakuuta 1989. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Candidplatzin metroasema

Candidplatz on U1-linjan metroasema Münchenin metrossa. Se avattiin 9. marraskuuta 1997. Asema on tunnettu sen seiniä koristavasta taideteoksesta, joka muodostaa sateenkaaren. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Wettersteinplatzin metroasema

Wettersteinplatz on U1-linjan asema Münchenin metrossa. Se avattiin 9. marraskuuta 1997. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Dülferstraßen metroasema

Dülferstraße on U2-linjan metroasema Münchenin metrossa. Se avattiin 20. marraskuuta 1993 ja oli U2-linjan pääteasemana vuosina 1993–1996, kunnes jatke Feldmochingiin avattiin. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Gourdon (Lot)

Gourdon () on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 43 kilometriä Cahorsin kaupungista pohjoiseen. Gourdon on Lotin departementin aliprefektuuri. pienoiskuva|vasen|Notre-Dame des Cordeliersin kirkko Notre-Dame des Cordeliersin kirkko on valmistunut vuonna 1287. Se oli alun perin osa Gourdonin herran vuonna 1251 perustamaa fransiskaaniluostaria. Ranskan uskonsotien aikana 1500-luvulla kirkko ja luostarirakennukset tuhoutuivat. 1700-luvun lopulla Ranskan suuren vallankumouksen aikana luostari muutettiin kasarmiksi. Ensimmäisen keisarikunnan aikana kirkko tuli jälleen seurakunnan käyttöön, ja uusi kellotorni rakennettiin vuosina 1896-1897. Vuonna 1929 kirkko nimettiin historialliseksi muistomerkiksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lotin kunnat
Forstenrieder Alleen metroasema

Forstenrieder Allee on Münchenin metron U3-linjan metroasema, joka avattiin 28. lokakuuta 1989. Se sijaitsee Züricher Straßen alla Forstenrieder Alleella. Ennen U3:n jatkamista Fürstenried Westiin vuonna 1991 se oli linjan eteläinen pääteasema. Asemalle pääsee kuuden sisäänkäynnin kautta, joista kaksi sijaitsee aseman itäpäässä ja neljä länsipäässä. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Hukkajoki (joki)

Hukkajoki on joki Suomussalmella Ala-Hukkanen- ja Leväjärvi-nimisten järvien välillä. Se on osa 35 km pitkää Naamankajoki–Hukkajoki–Tervajoki–Elätinjoki- kokonaisuutta. Se on yksi harvoista perkaamattomista joista kunnan alueella ja on ollut tunnettu elinvoimaisesta jokihelmisimpukkapopulaatiostaan. Elokuussa 2024 Hukkajoessa kuoli jopa tuhansia jokihelmisimpukoita, kun joen yli ajettiin Stora Enson toimeksiantoon liittyen metsätyökoneilla. Tapauksessa epäillään törkeää luonnonsuojelurikosta. == Lähteet == Luokka:Suomen joet Luokka:Suomussalmen luonto
Vapahtajan kirkko (Farsund)

Vapahtajan kirkko () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1905. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Farsund
Spindin kirkko

Spindin kirkko () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1776. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Farsund
Vansen kirkko

Vansen kirkko () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko, jonka vanhimmat osat on rakennettu 1000-luvulla. Kirkko paloi vuonna 1872, ja nykyinen ulkoasu on vuodelta 1920. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Farsund
Vestbygdan kappeli

Vestbygdan kappeli () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1909. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Farsund
Bukowskis

Bukowski Auktioner AB on ruotsalainen taidehuutokauppaa harjoittava yritys, jonka perusti vuonna 1870 puolalaissyntyinen Henryk Bukowski. Sillä on toimintaa Ruotsin lisäksi Suomessa, Norjassa ja Tanskassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset yritykset Luokka:Taidehuutokauppakamarit
Six (EP)

Six on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen EP-levy. Se ilmestyi yhtyeen puhaltajan Juhani Aaltosen syntymäpäivänä 12. joulukuuta 2005 internetissä ja 8. tammikuuta myös CD-levynä. Levyn kaikki kolme kappaletta julkaistiin myöhemmin 2006 myös studioalbumilla Six Complete. == Kappaleet == # # # == Kokoonpano == * Jukka Tolonen – kitarat * Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet * Juhani Aaltonen – saksofoni * Heikki Virtanen – bassokitara * Vesa Aaltonen – rummut == Lähteet == Luokka:Tasavallan Presidentin albumit Luokka:Vuoden 2005 EP:t
Mehiläinen (lehti)

Mehiläinen on ollut viiden suomalaisen lehden nimi: * Mehiläinen, 1836–1837 ja 1839–1840 ilmestynyt Elias Lönnrotin julkaisema lehti * Mehiläinen, 1859–1863 ilmestynyt Rietrikki Polénin julkaisema lehti * Mehiläinen, 1916–1939 ilmestynyt aikakauslehti * Mehiläinen, mehiläisalan ammattilehti vuodesta 1984 * Mehiläinen, Elannon henkilökuntalehti 1993–2003 ** Elannon mehiläinen, Mehiläinen-henkilökuntalehden edeltäjä 1936–1992 == Lähteet ==
Bruun Rasmussen

Bruun Rasmussen Kunstauktioner on tanskalainen taidehuutokauppaa harjoittava yritys, jonka perusti Arne Bruun Rasmussen vuonna 1948. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskalaiset yritykset Luokka:Taidehuutokauppakamarit
Farsund (taajama)

Farsund on taajama Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 3 472 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Farsund
Henrik Hauch

Henrik Hauch (6. syyskuuta 1876 Sønder Nissum – 17. elokuuta 1957 Hellerup) oli tanskalainen Venstren poliitikko, joka oli kansanedustaja vuosina 1918–1953 ja toimi Tanskan maatalousministerinä 1950–1951. ==Lähteet== Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Carl Bonde af Björnö

Carl Bonde af Björnö (11. syyskuuta 1741, Spånga, Tukholma, Uppland, Ruotsi – 4. elokuuta 1791, Sävstaholms slott, Vingåker, Södermanland, Ruotsi) oli Vaasan hovioikeuden presidentti. Hän oli ruotsalainen kreivi, valtaneuvos ja marsalkka. Hänen vanhempansa olivat Gustaf Carlsson Bonde af Björnö (1682–1764) ja Fredrika Viveka Trolle. Hänen puolisonsa oli Ebba Margareta Bonde af Säfstaholm ==Lapset== Lähde: * Vivika Bonde af Björnö * Ulrika Eleonora Carlsdotter Bonde af Björnö * Gustaf Trolle-Bonde * Fredrik Ulf Bonde af Björnö * Grevinna Ebba Charlotta Carlsdotter Bonde af Björnö * Fredrika Bonde af Björnö * Hedvig Carlsdotter Bonde af Björnö * Brita Sigrid Carlsdotter Bonde af Björnö == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset kreivit Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Ruotsin hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1791 kuolleet
Hauch

Hauch on seuraavien tanskalaisten henkilöiden sukunimi: * Carsten Hauch (1790–1872), kirjailija * Henrik Hauch (1876–1957), poliitikko
Bibliotekarforbundet

Bibliotekarforbundet (lyh. BF) on norjalainen kirjastonhoitajien ammattiliitto. Se kuuluu Unio-keskusjärjestöön. Bibliotekarforbundetilla oli noin 1 600 jäsentä vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Liiton verkkosivut Luokka:Norjalaiset ammattiliitot Luokka:Kirjastotoimi
Josias Cederhielm

Josias Cederhielm (4. toukokuuta 1673 – 23. syyskuuta 1729) oli ruotsalainen vapaaherra ja virkamies. Hän työskenteli Kaarle XII:n kenttäkansliassa Suuren Pohjan sodan aikaan ja joutui sotavangiksi Venäjälle Pultavan taistelun seurauksena. Hän palasi Ruotsiin 1722, ja seuraavana vuonna hänestä tuli valtaneuvoston jäsen. Cederhielm kuului niin sanottuun Holsteinilaiseen puolueeseen, ja hänet lähetettiin diplomaatiksi Pietariin. Holsteinilaisten kärsittyä poliittisen tappion vuonna 1727 Cederhielm joutui eroamaan valtaneuvostosta. Hänen muistiinpanonsa ja kirjeensä ovat olleet historioitsijoille tärkeä lähde tuon ajan Ruotsin tapahtumiin. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Ruotsalaiset virkamiehet Luokka:Ruotsalaiset diplomaatit Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1673 syntyneet Luokka:Vuonna 1729 kuolleet
Lestijärven helluntaiseurakunta

Lestijärven helluntaiseurakunta (aik. Lestijärven Betania-seurakunta) on Lestijärven toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1959. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Lestijärven keskustassa Lestintiellä. == Historia == Helluntaiherätyksen ensimmäiset saarnaajat saapuivat vuonna 1934. Vuonna 1938 puhujia vieraili paikkakunnalla jo useammienn ja juhannuksen alla pidettiin Yli-Lestin työväentalolla ensimmäiset helluntaiherätyksen kesäjuhlat. Syksyllä 1950 perustettiin Lestijärven helluntaiseurakunta, joka tunnettiin vuodesta 1958 nimellä Betania-seurakunta. Seurakunnan perustaminen vakiinnutti toimintaa ja jäseniä liittyi seurakuntaan myös Perhon ja Kinnulan puolelta. Helluntaiseurakunnalla on sijainnut rukoushuone myös Reisjärvellä. 1950-luvun lopulla seurakunnan saarnaajana toimi Niilo Yli-Vainion veli Lauri. 1960-luvulla seurakunnalla oli yhteinen lähetystyöntekijä Kälviän helluntaiseurakunnan kanssa Keniassa. == Katso myös == * Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista * Helluntaiherätys Suomessa == Lähteet == Luokka:Lestijärven seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys

Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys on Toholammilla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Lestadiolaisuus sai vakiintunutta kannatusta Toholammilla 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Suuntaukseen kuuluivat muun muassa pitäjän tunnetut henkilöt kuten kanttori H. W. Pöyhtäri sekä maanviljelijä Aleksi Kivelä. Lestijärvelle lestadiolaisuus saapui 1920-luvulla. Pikkuesikoisuuden kriisi kosketti 1930-luvulla kosketti myös Toholampia, sillä Pöyhtärillä oli kiinteät sukuyhteydet himankalaiseen Sakari Ainaliin. Toholampilaisten irtautuessa vanhoista johtajistaan he kiinnittyivät keskusyhdistykseen. Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys perustettin vuonna 1947. Rauhanyhdistyksen toimitalo on rakennettu vuonna 1982. Lestijärvellä lestadiolaisuuden kannatus on keskittynyt pääosin Syrin kylälle. == Lähteet == Rauhanyhdistys Rauhanyhdistys Rauhanyhdistys Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Sopotin rautatieasema

Sopotin rautatieasema () on Puolan pohjoisosassa, Pommerin voivodikunnan Kolmoiskapungissa toimiva vilkas rautatieasema. Asema sijaitsee Sopotin keskustassa. Nykyinen rautatieasema palvelee 2010-luvulla valmistuneessa Sopot Centrum -kauppakeskuksessa, jossa sijaitsee myös Sopotin kaupunginkirjasto. Vuonna 2023 Sopotin rautatieaseman laitureitten kautta kulki päivittäin keskimäärin 25 300 matkustajaa (eli 9,2 milj. matkustajaa vuodessa). Tämän perusteella asema oli Puolan 11. vilkkain matkustajaliikenteen rautatieasema. Merkittävä osa Gdynian päärautatieaseman matkustajamäärästä selittyy runsaalla paikallisjunaliikenteellä kolmoiskaupungin (Gdańsk, Gdynia ja Sopot) monien rautatieasemien ja seisakkeiden välillä. == Katso myös == * Gdańskin päärautatieasema * Gdynian päärautatieasema == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * PKP Trójmiasta - Kolmoiskaupunki Gdańsk-Gdynia-Sopotin ja lähiseudun alueellisia junavuoroja (trojmiasto.pl) * Sopotin rautateaseman aikatauluja (portalpasazera.pl) Luokka:Puolan rautatieliikennepaikat Rautatieasema
Fredrik von Post

Fredrik von Post (1726 Uppland, Ruotsi – 11. huhtikuuta 1805 Enköping, Uppsala, Ruotsi) oli von Post -sukuun kuulunut lakimies ja poliitikko, joka toimi Ruotsissa Svean hovioikeuden askultanttina ja Turun hovioikeuden presidenttinä. Hän kuoli 1805 Stora Bärbyssä ja hänet haudattiin Upsalassa 22. huhtikuuta 1805 Girestan kirkkoon. == Lähteet == Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Vuonna 1726 syntyneet Luokka:Vuonna 1805 kuolleet
Germund Karl Cederhjelm

Germund Karl Cederhjelm (23. toukokuuta 1717 – 31. lokakuuta 1789) oli ruotsalainen valtiopäivämies, kuvernööri, kamariherra ja Turun hovioikeuden presidentti. Cederhjelmistä tuli Turun hovioikeuden presidentti vuonna 1780 ja hän erosi tehtävästä 1788. == Lähteet == Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Vuonna 1717 syntyneet Luokka:Vuonna 1789 kuolleet
Tuulin diskografia

Tämä on suomalaisen laulajan Tuulin diskografia. == Albumit == Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Salaisuudet *Julkaistu: 21. syyskuuta 2012 *Levy-yhtiö: Warner Music Finland *Formaatti: CD / digitaalinen #3 23 100+ (Platinaa) W1ndy Season *Julkaistu: 11. elokuuta 2023 *Levy-yhtiö: Liiga Music *Formaatti: LP / digitaalinen 3 Kuivaa kyyneleet *Julkaistu: 4. lokakuuta 2024 *Levy-yhtiö: Liiga Music 7 == EP:t == Nimi Julkaisutiedot Covers EP Vol. 1 *Julkaistu: 26. heinäkuuta 2017 *Formaatti: digitaalinen *Levy-yhtiö: Warner Music Finland Covers EP Vol. 2 *Julkaistu: 20. syyskuuta 2017 *Formaatti: digitaalinen *Levy-yhtiö: Warner Music Finland == Singlet == Nimi Vuosi Listasijoitukset Albumi Singlelista Latauslista Radio- lista ”Salaisuudet” 2012 – – – Salaisuudet ”Paljon onnea vaan” – 30 – ”Enää ei oo kiire” – – – ”Nuoruus on ikuinen” 2014 – – – ”Kaksoisolento” 2015 – – – ”Nimet listalla” (feat. Mikael Gabriel) 16 26 – "Justin" (feat. Daniel Okas) 2016 – – – ”Solo” 2017 – – – ”Windy Season” (feat. Costi) 2023 3 – – W1ndy Season ”OnlyFans” (feat. Ibe) 5 – – ”Bikineis” (feat. Cledos) 17 – 62 ”Redflag” 31 – ”Bad Body” 29 – – ”Kevlar” 2024 5 – – Kuivaa kyyneleet ”Sytkäri” (feat. Ahti) 8 – – ”Lähellä" 29 – 42 ”Yliajattelen sua" 23 – – ”Ekaa kertaa" 13 – – == Vierailjana == * DJ The Second Level feat. Tuuli ja Sebastian Noto: ”Sorry” (2018) * Mikael Renwall & Tuuli: ”Meidän kesä” (2020) * Uniikki feat. Tuuli: "Ehjää" (2020) * Tinze feat. Lukas Leon ja Tuuli: "Hurrikaani" (2021) * Uniikki feat. Tuuli ja ONEVIOLIN: "Karuselli" (2021) * Costi feat. Tuuli: "Naamio" (albumilta: "Coast to Costi") (2023) * Alina Burnet feat. Tuuli: ”Mitä se maksaa” (2023) * Jore & Zpoppa feat. Tuuli: ”Heikkouteni” (2024) * T Swoop feat. Tuuli: "Sun aika" (2024) == Musiikkivideot == * Salaisuudet (ohj. Tuukka Temonen) * Paljon onnea vaan (ohj. Hannu Aukia) * Enää ei oo kiire * Nuoruus on ikuinen (ohj. Hannu Aukia) * Kaksoisolento (ohj. Hannu Aukia) * Nimet listalla feat. Mikael Gabriel * Justin feat. Daniel Okas * Heikkouteni (Jore & Zpoppa) feat. Tuuli * Lähellä == Lähteet == Luokka:Diskografiat
Varaha (Vishnun inkarnaatio)

Varaha (, ’villisika’) on hindujumalan Vishnun avataara, intialaisen villisian muodossa. Varaha on listattu kolmanneksi Dashavatarassa, Vishnun kymmenessä tärkeimmässä avataarassa. Varaha liittyy legendaan maan nostamisesta kosmisesta valtamerestä. Kun asura Hiranyaksha varasti maan ja piilotti sen ikivanhoihin vesiin, Vishnu ilmestyi Varahan muodossa pelastamaan sen. Varaha tappoi Hiranyakshan ja nosti maan valtamerestä hampaillaan palauttaen Bhumin paikkaansa universumissa. Varaha on kuvattu karjuna tai antropomorfisessa muodossa, villisian pään ja ihmisruumiin kanssa. Hänen puolisoansa Bhumia kuvataan yleensä jumalattarena, jonka Varaha nosti. Luokka:Vishnun muodot
Leppävirran rauhanyhdistys

Leppävirran rauhanyhdistys on Leppävirralla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Leppävirran rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. == Historia == Leppävirran rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1926. Yhdistys rakensi vuosina 1983–1986 toimitalon Leppävirran kirkonkylälle. Leppävirran rauhanyhdistykseen kuuluu noin 100 aikuisjäsentä. Rauhanyhdistyksen maallikkojohtajana on tullut tunnetuksi muun muassa Herman Savolainen. == Lähteet == Rauhanyhdistys Rauhanyhdistys Luokka:Vanhoillislestadiolaiset rauhanyhdistykset
Donetskin ooppera- ja balettiteatteri

thumb|Donetskin ooppera- ja balettiteatteri Donetskin ooppera- ja balettiteatteri, viralliselta nimeltään A. Solovjanenkon mukaan nimetty Donetskin akateeminen valtiollinen ooppera- ja balettiteatteri (, ), on Donetskissa Ukrainassa sijaitseva oopperatalo, jossa toimii myös balettiseurue.Donetsk Opera and Ballet Theater Encyclopedia of Ukraine 2014, viitattu 27.8.2024 Vuonna 1932 perustettiin Donetskin kiertävä musikaaliteatteri Luhanskin oopperan ja Dnipropetrovskin akateemisen ooppera- ja balettiteatterin pohjalta. Vakituinen teatterirakennus rakennettiin vuosina 1935–1944 arkkitehti Ljudvig Kotovskyin johdolla. Vuonna 1941 teatterin nimeksi otettiin Donetskin venäläinen ooppera- ja balettiteatteri. Vuonna 1948 teatterin yhteyteen perustettiin balettikoulu, ja vuonna 1977 teatterille myönnettiin akateemisen teatterin asema. Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1999, jolloin teatteri omistettiin Anatoli Solovjanenkolle. Solovjanenko itse kuului aikoinaan teatterin kuuluisimpiin laulajiin. Donetskin ooppera- ja balettiteatterin ohjelmisto on historiallisesti koostunut enimmäkseen venäläisistä ooppera- ja balettiklassikoista sekä neuvostoliittolaisten säveltäjien teoksista. Vuonna 2014 Donetskin ooppera- ja balettiteatterille myönnettiin Ševtšenkon palkinto Richard Wagnerin oopperan Lentävä hollantilainen tuotannosta. == Lähteet == Luokka:Donetskin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ukrainan musiikki Luokka:Ukrainan teatteri
Mikkelin vapaaseurakunta

Mikkelin vapaaseurakunta on Mikkelissä toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1906. Seurakunnan pastori on Mikko Ohra-aho. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Mikkelin keskustassa Savilahdenkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat sunnuntaitilaisuuksien lisäksi rukoushetket, päiväpiirit, perhetilaisuudet ja pienryhmät. Seurakunnan diakoniatyötä tehdään ViaDian Mikkelin osaston kautta == Historia == Vapaakristillinen liike on toiminut Mikkelin seudulla 1800-luvun lopulta lähtien. Mikkelissä vieraili alkuaikoina useita saarnaajia. Vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1906. Vapaaseurakunnan rukoushuone Bethel valmistui vuonna 1911. Vapaaseurakunta liittyi vuonna 1923 järjestäytyneeseen Suomen Vapaakirkkoon. == Katso myös == * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Vapaaseurakunta Luokka:Suomen vapaaseurakunnat
Kuopion vapaaseurakunta

Kuopion vapaaseurakunta on Kuopiossa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1909. Seurakunnan johtaja ja pastori on Tapio Annala. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kuopion Peipposessa Kemilänrinteellä. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat viikottaiset rukousillat, jumalanpalvelukset, kuorotoiminta sekä ikäryhimmille suunnatut työmuodot kuten pyhäkoulut ja varhaisnuorten illat. Lisäksi seurakunta järjestää lasten- ja nuortentapahtumia, avioliittotyötä sekä naisten- ja miestenpäiviä. == Historia == Vapaakristillisyys saapui Kuopioon ensimmäisen kerran 1800-luvun lopulla. Kuopion vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1909. Vapaaseurakunnan ensimmäinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1968. Vapaaseurakunnan nykyinen kirkko rakentui Kemilänrinteelle. == Toimitilat == Kuopion vapaakirkko valmistunut vuonna 1989. Vapaakirkon pinta-ala on 2 090 neliömetriä ja kirkkosalissa on istumapaikkoja 600 henkilölle. Vapaakirkon suunnittelija on arkkitehti Veikko Gröhn. == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Vapaakirkollisuus Suomessa * Suomen Vapaakirkko == Lähteet == Vapaaseurakunta Luokka:Suomen vapaaseurakunnat
Erik Sparre

Erik Sparre (24. marraskuuta 1618 Strömsholmin linna – 12. lokakuuta 1673) oli Ruotsalainen Kronobergin läänin paroni ja Ruotsin kuninkaan riksråd, neuvonantaja. == Historia == Erikin oli Lars Sparre af Rossvikin ja Märta Banérin poika, vuonna 1650 Erik meni naimisiin Tukholmassa Tre Kronor Barbro Flemingin kanssa. Heillä syntyi kaikkiaan seitsemän lasta. Sparre oli kamariherra vuodesta 1644, paroni vuodesta 1647. Erik Sparre oli Hälsinglandin, Gästriklandin, Härjedalenin ja Ångermanlandin maaherra sekä Hudiksvallin läänin lääninherra vuodesta 1651. Jälkimmäisen tehtävän hän jätti vuonna 1655. Hän oli neuvonantaja ja hovivaltuutettu Svean hovioikeudessa vuodesta 1654. Hän oli Turun hovioikeuden presidentti vuodesta 1658. Erik Sparre kuoli 54-vuotiaana, hautajaiset pidettiin Tukholmassa Riddarholmin kirkossa. == Lähteet == * Anna-Stina Strandin Freij, Stormaktstidens spår i Ytterjärna kyrka, Södermanland, 2005. Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Paronit Luokka:Vuonna 1618 syntyneet Luokka:Vuonna 1673 kuolleet
Klordimeformi

Klordimeformi (C10H13N2Cl) on amidiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty maataloudessa akarisidina eli punkkimyrkkynä sekä hyönteismyrkkynä. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa klordimeformi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin muun muassa metanoliin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja kloroformiin. Aine on myrkyllistä ja voi aiheuttaa iho-, munuais- tai virtsatulehduksen. Klordimeformi on todennäköisesti karsinogeenista. Sen myrkyllisyys hämähäkkieläimille ja hyönteisille perustuu oktopamiinireseptorin toiminnan estymiseen.Robert L. Metcalf: "Insect Control Technology", teoksessa Kirk- Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 27.8.2024 Klordimeformia valmistetaan 4-kloori-o-toluidiinin ja dimetyyliformamidin ja fosgeenin reaktiotuotteen välisellä reaktiolla. Klordimeformia on käytetty punkkien torjuntaan hedelmä- ja vihannesviljelmillä sekä puuvillaa tai riisiä vaurioittavien perhosten torjuntaan.Robert L. Metcalf & Abraham Rami Horowitz: "Insect Control, 2. Individual Insecticides", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2014. Yhdisteen käyttö kasvinsuojeluaineena ei ole ollut hyväksyttyä Euroopan unionin alueella vuodesta 2009. == Lähteet == Luokka:Torjunta-aineet
The Lost 1971 Studio Session

The Lost 1971 Studio Session on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen tammikuussa 2023 julkaistu livealbumi. Yleisradion arkistoista löytynyt äänitys on peräisin syksyltä 1971, ja se on yhtyeen viimeinen studiosessio alkuperäissolisti Frank Robsonin kanssa. Albumin julkaisi Svart Records vinyylilevynä ja CD-levynä. Äänityksen ensimmäinen osa julkaistiin alkujaan 6. tammikuuta 1972 Ylen rinnakkaisohjelman Poppia-lähetyksessä, ja toinen osa 2. huhtikuuta 1972 Äänilevykonsertti-ohjelmassa. == Kappaleet == === Vinyyli 1 === # # === Vinyyli 2 === # # == Kokoonpano == * Jukka Tolonen – sähkökitara (1-3), piano (4) * Frank Robson – laulu (2) * Pekka Pöyry – huilu (1), alttosaksofoni (2,3), lehmänkello (2), urut (4) * Måns Groundstroem – bassokitara * Vesa Aaltonen – rummut == Lähteet == Luokka:Tasavallan Presidentin albumit Luokka:Vuoden 2023 konserttitallenteet
Kuopion metodistiseurakunta

Kuopion metodistiseurakunta on Kuopiossa toimiva metodistiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1910. Seurakunnan pastori on Elisa Brander. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kuopion keskustassa Puusepänkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Metodistikirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat ehtoollishetket, iltakirkot, Olkkari-hetket, rukous- ja laulutoiminta sekä teemaillat. Lisäksi seurakunta osallistuu yhteiskristilliseen Savon torilähetykseen. == Historia == Kuopion metodistiseurakunta on perustettu vuonna 1910 ja se on ainoa Savon alueella toimiva metodistiseurakunta. Seurakunnan kirkko toimi vuosina 1915–1981 osoitteessa Haapaniemenkatu 40. Seurakunnan nykyinen kirkko Puusepänkadulla vihittiin käyttöön huhtikuussa 1986. == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Metodismi Suomessa * Suomen Metodistikirkko == Lähteet == Metodistiseurakunta Luokka:Suomen metodistiseurakunnat
Anni Valtonen

Anni Valtonen (s. 1970 Joutseno) on suomalainen toimittaja, kriitikko ja tietokirjailija. Valtonen on työskennellyt Fingo ry:n kustantamassa Maailman Kuvalehdessä vuodesta 2009 ja sen päätoimittajana vuodesta 2015. Valtonen valmistui vuonna 1998 Tampereen yliopistosta pääaineenaan Suomen kirjallisuus. Hän aloitti toimittajan työnsä samana vuonna Aamulehden kulttuuritoimituksessa. Vuodesta 2000 Valtonen työskenteli Helsingin Sanomien kulttuuritoimituksessa erityisenä vastuualueenaan tanssitaide. Tätä nykyä Valtonen kirjoittaa Helsingin Sanomiin kirjallisuusarvosteluja. Valtonen on julkaissut kolme tietokirjaa. Valtonen on asunut Latinalaisessa Amerikassa ja sittemmin Helsingissä. Hänellä on kaksi lasta. == Teokset == * Uusia suomalaisia, Like, 2014 ISBN 978-952-01-1084-0 * Elämäni Kolumbia, Like 2020 ISBN 978-951-1-35544-1 * Mikko Valtonen - Elämän eränkävijä, Omakustanne 2022 ISBN 978-952-94-6392-3 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset kriitikot Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anders Lennartsson Torstenson

Anders Lennartsson Torstenson (20. tammikuuta 1641 Stralsund, Mecklenburg- Vorpommern, Saksa – 8. marraskuuta 1686 Tukholma, Ruotsi) oli Turun hovioikeuden presidentti vuosina 1685–1686. Anders Torstenson kuoli vuonna 1686 ollessaan 45-vuotias. Hänen hautajaisensa pidettiin Tukholmassa Riddarholmenin kirkossa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset henkilöt Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1641 syntyneet Luokka:Vuonna 1686 kuolleet
Johan Lagerflycht

Johan Lagerflycht (19. huhtikuuta 1701 Turku - 11. heinäkuuta 1774) oli Turun hovioikeuden presidentti Johan kuoli vuonna 1774, hänet on haudattu Turun Maarian kirkkoon. == Lähteet == Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1701 syntyneet Luokka:Vuonna 1774 kuolleet
Feldmochingin metroasema

Feldmoching on Münchenin metron U2-linjan pääteasema, se avattiin 26. lokakuuta 1996. Vuoden 2009 lopusta lähtien suora pääsy samannimisen S-Bahn- aseman molemmille laitureille on ollut mahdollista. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Fürstenried Westin metroasema

Fürstenried West on metroasema Münchenin metrossa joka avattiin 1. kesäkuuta 1991, se on U3 -linjan pääteasema. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat