EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vestas HVK 10

Vestas HVK 10 oli tanskalaisen Vestasin ensimmäinen tuulivoimalaitos, jonka Vestas lisensioi Herborg Vindkraftilta (HVK) vuonna 1979. Laitteen oli kehittänyt Henrik Stiesdal (s. 1957), joka oli tuolloin vielä opiskelija ja Karl Erik Jørgensen (k. 1982), joka aikaisemmin oli rakentanut yhden tuulivoimalan. Tanskassa oli 1970-luvulla paljon harrastusluontoista tuulivoimaloiden rakentamista, varsinkin vuoden 1973 öljykriisin jälkeen. Tanskassa ei juuri ole muita energian lähteitä ole kuin melko jatkuvasti puhaltava tuuli. Useimmiten harrastelijoiden tavoitteena oli kehittää sähköenergian tuotantoa yhdelle talolle tai maatilalle. Stiesdalin ja Jørgensenin perustama Herborg Vindkraft sai ensimmäisen tuulivoimalansa rakennettua vuonna 1978. Stiesdahl oli lisännyt tuuliturbiiniin kolmannen siiven. Aloitteleva yritys nimeltä Økær oli valmistanut tuuliturbiinin siivet lasikuidusta. Kokeiluversio oli hajonnut tuulessa, joten laitteen siipien kärkiin kehitettiin ilmajarrut. Nämä osoittautuivat liian meluisiksi, joten ne korvattiin myöhemmin sisäisillä jarruilla. Tuulivoimalan tuuliturbiinin halkaisija oli 10 metriä ja sen kapasiteetti oli aluksi 22 kilowattia ja lopuksi 30 kilowattia. Voimalan torni oli ristikkorakenteinen, mutta myöhemmin siirryttiin käyttämään putkimaista tornia. Tätä mallia myytiin 3 kappaletta, mutta se toimi samalla suuremman mallin HVK 15 pohjana. Siinä tuuliturbiinin halkaisija oli 15,6 metriä ja kapasiteetti 55 kilowattia. Siivet valmisti AeroStar. Tätä mallia myytiin 179 kappaletta, josta suuri osa Yhdysvaltoihin Kaliforniaan. Tämän jälkeen seuraavia yhtiön malleja nimettiin V-kirjaimella eli esimerkiksi V15 ja V16. == Lähteet == Luokka:Tuulivoimalaitos
Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu

Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu (lyh. EKLU) on Etelä-Karjalan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Etelä-Karjalan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Etelä-Karjalan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Etelä-Karjalassa. Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu on perustettu vuonna 1998. Järjestön toimisto sijaitsee Imatralla. Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Etelä-Karjala
Etelä-Savon Liikunta

Etelä-Savon Liikunta (lyh. ESLi) on Etelä-Savon alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Etelä-Savon alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Etelä-Savon liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Etelä-Savossa. Etelä-Savon Liikunta on perustettu vuonna 1998. Järjestön toimisto sijaitsee Mikkelissä. Etelä-Savon Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Etelä-Savo
ECO-koodit

ECO-koodi (lyhennys sanoista "Encyclopaedia of Chess Openings") viittaa luokitusjärjestelmään shakkiavauksille ja niiden avausteorialle. Se on järjestelmä, joka luokittelee shakkiavaukset koodien avulla. ECO-koodi koostuu kirjaimesta (A-E) ja numerosta (00–99). Kirjain viittaa shakkiavauksen pääryhmään, kuten ECO-koodi A käsittää 1. d4-avausmuunnelmat, ECO-koodi B 1. e4-avausmuunnelmat, ja niin edelleen. Numerot tarkentavat avausten tiettyjä muunnelmia ja jatkosarjoja. ECO-koodit ovat hyödyllisiä pelaajille ja tutkijoille, jotka voivat käyttää niitä avausten ja niiden muunnelmien tunnistamiseen ja viittaamiseen avauskirjallisuudessa, turnauksissa ja avausvalmistelussa. ==Katso myös== * Encyclopaedia of Chess Openings * Shakki Luokka:Shakkitermit
Hämeen Liikunta ja Urheilu

Hämeen Liikunta ja Urheilu (lyh. HLU) on Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Kanta-Hämeessä ja Pirkanmaalla. Hämeen Liikunta ja Urheilu on perustettu vuonna 1993. Järjestön toimisto sijaitsee Tampereella. Hämeen Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Kanta-Häme Luokka:Pirkanmaa
Kainuun Liikunta

Kainuun Liikunta (lyh. KL) on Kainuun alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Kainuun alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Kainuun liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Kainuussa. Kainuun Liikunta on perustettu vuonna 1995. Järjestön toimisto sijaitsee Kajaanissa. Kainuun Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Kainuu
Keski-Pohjanmaan Liikunta

Keski-Pohjanmaan Liikunta (lyh. Kepli) on Keski-Pohjanmaan ja Kalajokilaakson alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Keski-Pohjanmaan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Keski-Pohjanmaan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Keski-Pohjanmaalla. Keski-Pohjanmaan Liikunta on perustettu 10. marraskuuta 1997. Järjestön toimisto sijaitsee Kokkolassa. Keski-Pohjanmaan Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Keski-Pohjanmaa
Kymenlaakson Liikunta

Kymenlaakson Liikunta (lyh. Kymli) on Kymenlaakson alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Kymenlaakson alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Kymenlaakson liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Kymenlaaksossa. Kymenlaakson Liikunta on perustettu vuonna 1998. Järjestön toimisto sijaitsee Kouvolassa. Kymenlaakson Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Kymenlaakso
Lapin Liikunta

Lapin Liikunta (lyh. LAPLI) on Lapin alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Lapin alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Lapin liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Lapissa. Lapin Liikunta on perustettu 8. huhtikuuta 1995. Järjestön toimisto sijaitsee Rovaniemellä. Lapin Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Lapin maakunta
Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu

Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu (lyh. PLU) on Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla. Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu on perustettu vuonna 1994. Järjestön toimisto sijaitsee Seinäjoella. Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Etelä-Pohjanmaa Luokka:Pohjanmaan maakunta
Pohjois-Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu

Pohjois-Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu (lyh. POPLI) on Pohjois-Pohjanmaan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Pohjois-Pohjanmaan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Pohjois-Pohjanmaan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Pohjois- Pohjanmaalla. Pohjois-Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu on perustettu vuonna 1995. Järjestön toimisto sijaitsee Oulussa. Pohjois-Pohjanmaan Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Savon Liikunta

Pohjois-Savon Liikunta (lyh. PSL) on Pohjois-Savon alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Pohjois-Savon alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Pohjois-Savon liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Pohjois-Savossa. Pohjois-Savon Liikunta on perustettu 7. lokakuuta 1997. Järjestön toimisto sijaitsee Kuopiossa. Pohjois- Savon Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Pohjois-Savo
Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu

Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu (lyh. PHLU) on Päijät-Hämeen alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Päijät-Hämeen alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Päijät-Hämeen liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Päijät-Hämeessä. Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu on perustettu 27. toukokuuta 1997. Järjestön toimisto sijaitsee Lahdessa. Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikunnan aluejärjestöt Luokka:Päijät-Häme
130 (luku)

130 (satakolmekymmentä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 129 ja seuraa luku 131. == Matematiikassa == * 130 on yhdistetty luku. * 130 on vajaa luku. * 130 on onnellinen luku. * 130 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä. * 130 on Harshad-luku viisijärjestelmässä (10105). * 130 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä. * 130 on palindromi kolmijärjestelmässä (112113), nelijärjestelmässä (20024) ja oktaalijärjestelmässä. * 130 kuuluu ”kakkulukuihin” (), koska kuutio voidaan jakaa yhdeksällä tasolla enintään 130 osaan. * 130 kuuluu Erdősin–Woodsin lukuihin. * 130 ensimmäisen alkuluvun summa on alkuluku. * 130 voidaan muodostaa kahden eri positiivisen neliöluvun summana kahdella tavalla: 11^2+3^2 tai 9^2+7^2. * 130 on pienin luku, joka voidaan muodostaa neljän positiivisen neliöluvun summana (vähintään) kahdeksalla tavalla. (vähintään 8 tapaa) (tasan 8 tapaa) == Luonnontieteissä == * Ksenon-130 on ksenonin vakaa isotooppi. * 130 Elektra on asteroidi. == Kulkuneuvoissa == * Fiat 130 on henkilöauto. * ZIL-130 on neuvostoliittolainen kuorma-auto. * Lockheed C-130 Hercules on rahtilentokone. == Muissa yhteyksissä == * Seututie 130 kulkee Vantaan ja Tampereen välillä. * Nokia 130 on matkapuhelin. * 130 päivää on kirja. * Aviogenexin lennolla 130 kuoli 78 ihmistä. * Baikal Airlinesin lennolla 130 kuoli 125 ihmistä. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Dansk Melodi Grand Prix 1982

Dansk Melodi Grand Prix 1982 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1982. Kilpailuun lähetettiin yhteensä 566 ehdotuskappaletta, joista raati, jonka muodostivat Jørgen Mylius, Claus Hagen-Pedersen, Peder Kragerup, Allan Botchinsky ja Michael Juul Sørensen, valitsi kymmenen finaalikappaletta. Finaali pidettiin 13. maaliskuuta Tanskan yleisradioyhtiö DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti kappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti yhtye Brixx kappaleella "Video-video". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Brixx "Video-video" Jens Brixtofte 55 1 2 Tommy Seebach Band "Hip hurra - det' min fødselsda'" Tommy Seebach, Keld Heick 47 2 3 Jacob Groth Band & Lise Dandanell "På træk" Jacob Groth, Rumle Hammerich 16 9 4 Fenders "Det' løgn" Helge Engelbrecht 37 4 5 Carsten Elmer & Jørgen Klubien "Marie" Carsten Elmer, Jørgen Klubien 21 7 6 Käte & Per "I denne verden" Käte Sievert, Per Damgaard 21 7 7 Jannie Høeg "Elske" Ralph Levitan, Poul-Henrik Trampe 22 6 8 Taxie "Drømmene en forbi" Ivan Pedersen, Peter Grønbæk 7 10 9 Anne Karin "Når man kun er atten år" Torben Lendager, Henrik H. Lund 46 3 10 Peter Belli "Spejldans" Karsten Vogel 23 5 Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Numero Kappale Länsi-Jyllanti Itä-Jyllanti Fyn, Lolland, Falster & Bornholm Sjælland Kööpenhamina Yht. 1 "Video-video" 12 12 7 12 12 55 2 "Hip hurra - det' min fødselsdag" 8 10 12 10 7 47 3 "På træk" 2 3 4 2 5 16 4 "Det' løgn" 5 7 10 7 8 37 5 "Marie" 4 3 2 6 6 21 6 "I denne verden" 7 6 5 1 2 21 7 "Elske" 6 4 3 5 4 22 8 "Drømmene er forbi" 1 1 1 3 1 7 9 "Når man kun er atten år" 10 8 6 10 12 46 10 "Spejldans" 3 5 8 4 3 23 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1982.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1982.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1982 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Polyvinyylifluoridi

Polyvinyylifluoridi eli PVF on polyolefiineihin kuuluva polymeeri. Sen valmistuksessa käytettävä monomeeri on vinyylifluoridi. Polyvinyylifluoridilla on useita käyttökohteita. ==Ominaisuudet== Polyvinyylifluoridi on rakenteeltaan polyvinyylikloridia muistuttava. Polyvinyylifluoridin tavanomainen molekyylimassa on 143 000–165 000 g/mol. Sen sulamispiste on 178–210 °C. Valmistuslämpötila vaikuttaa sulamispisteeseen. Sulana polymeerillä on taipumus hajota ja vapauttaa vetyfluoridia. Polyvinyylifluoridille tapahtuu kaksi lasisiirtymää, joista ensimmäinen tapahtuu -20 – -15 °C:n lämpötilassa ja toinen 40–50 °C:n lämpötilassa. Polymeeri on termoplastista. Yhdisteen tiheys on 1,38–1,72 g/cm3. Kiteisyysaste on 20–60 %. Polymeeri on veteen liukenematon ja liukenee ainoastaan kuumiin poolisiin oraanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin ja muihin ketoneihin, dimetyyliformamidiin ja dimetyylisulfoksidiin. Polyvinyylifluoridi kestää hyvin useiden kemikaalien, sään ja UV-säteilyn vaikutuksia. Kaasut diffundoituvat polyvinyylifluoridin läpi vain vähäisessä määrin.Sina Ebnesajjad: "Poly (Vinyl Fluoride)", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2001.Klaus Hintzer, Tilman Zipplies, D. Peter Carlson & Walter Schmiegel: "Fluoropolymers, Organic", teoksessa Ullmann’s Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2014. == Valmistus ja käyttö == Polyvinyylifluoridia valmistetaan radikaalipolymeroinnilla vinyylifluoridista 50–150 °C:n lämpötilassa. Radikaali-initiaattoreina reaktiossa käytetään peroksideja tai atsoyhdisteitä. Varhaisimmissa tuotantoprosessissa liuottimena käytettiin tolueenia, mutta nykyaiset prosessit tapahtuvat suspensiona vedessä. Katalyyttinä voidaan käyttää tetrabutoksiboraania, jolloin polymerointi tapahtuu alemmassa lämpötilassa. Polyvinyylifluoridia käytetään erityisesti kalvoina, mutta siitä valmistetaan lisäksi kuituja ja kappaletavaroita. Sopiva käyttölämpötila on -180–150 °C. Koska polymeeri vapauttaa vetyfluoridia sulana, käytetään tuotteiden valmistuksessa erityisiä liuotinmenetelmiä. Esimerkiksi kalvoja valmistetaan ekstruusiolla ja liuotin haihdutetaan pois. Polyvinyylifluoridia käytetään esimerkiksi metallien, paperin, puun ja muiden polymeerinen pinnoittamiseen suojaavalla kerroksella. Käyttöä näillä on muun muassa autoissa, lentokoneiden sisätiloissa ja putkissa. Polyvinyylifluoridikalvoja käytetään myös aurinkokennoissa, koska se ei absorboi sähkömagneettista säteilyä. == Lähteet == Luokka:Polymeerit
Pasi Klemettinen

Pasi Klemettinen (s. 1963 Imatra) on suomalainen perinteentutkija ja tietokirjailija. Klemettinen valmistui ylioppilaaksi 1983 Kaustisen musiikkilukiosta. Hänen pääinstrumenttinsa oli alttoviulu, jota hän soitti jo lukiota edeltävänä aikana Imatran kaupunginorkesterissa. Ennen akateemista urapolkua hän suoritti Joutsenon opiston kulttuurisihteerilinjan vuosina 1984–1986. Klemettinen opiskeli Joensuun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1992, lisensiaatiksi 1995 ja tohtoriksi 1997. Hänen oppiaineitaan olivat perinteentutkimus, kulttuuriantropologia ja musiikkitiede. Väitöskirjaa hän valmisteli professori Anna-Leena Siikalan johtamassa Uralilainen mytologia -hankkeessa, jonka rahoitti Suomen Akatemia. Väitöskirja käsittelee kansanomaisia paholais- ja noituuskäsityksiä Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan tarinaperinteessä. Klemettinen työskenteli 1990-luvulla eri työtehtävissä Joensuun yliopiston humanistisessa tiedekunnassa. Joensuun perinnearkiston erikoistutkijana hän järjesti kilpakirjoituksen karhunkaatajille ja haastatteli heitä eri paikkakunnilla Pohjois-Karjalassa. Joensuun laulujuhlilla hän esiintyi Kontiolahdella järjestetyissä rituaalisissa karhunpeijaisissa vuosina 1996–1997. Lisäksi hän käsikirjoitti ja suunnitteli karhuperinteiden ympärille kietoutuvan näyttelyn ja multimedian. Vuosina 2000–2021 Klemettinen työskenteli eri tehtävissä Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa Helsingissä. Arkistossa hän paneutui erityisesti vanhojen perinnekokoelmien digitointiin, kuvailuun tietojärjestelmiin ja käytettävyyden edistämiseen yhteistyöhankkeissa. Klemettinen siirtyi syksyllä 2021 vapaaksi tietokirjailijaksi, joka hyödyntää teoksissaan laajaa tietämystään suomalaisesta kansanperinteestä. Hänen kiinnostuksen kohteita ovat muun muassa kansanusko, uskomustarinat, mytologiat, myytit, rituaalit ja pahat uskomusolennot. == Teokset == * Mellastavat pirut – Tutkimus kansanomaisista paholais- ja noituuskäsityksistä Karjalan Kannaksen ja Laatokan Karjalan tarinaperinteessä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997 (väitöskirja). ISBN 951-746-012-0 (painettu). * Karjalan räyhähenget. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2018 / 2022. ISBN 978-952-222-963-2 (painettu kovakantinen). ISBN 978-951-858-464-6 (painettu pehmeäkantinen). * Hätäkös tässä matalassa kaivossa – Sutkauksia ja sananparsia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2019. ISBN 978-951-858-050-1 (painettu). * Kansanuskon yöpuoli – Hiidet, manalaiset ja muut demonit. SKS Kirjat, 2022. ISBN 978-951-858-107-2 (painettu). ISBN 978-951-858-370-0 (e-kirja). * Karhu – Pohjoisten kansojen myyttejä. SKS Kirjat, 2023. ISBN 978-951-858-345-8 (painettu). ISBN 978-951-858-495-0 (äänikirja). ISBN 978-951-858-531-5 (e-kirja). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset folkloristit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marína Sátti

Marína Sátti (, s. 26. joulukuuta 1986 Ateena, Kreikka) on kreikkalainen laulaja, lauluntekijä ja musiikin tuottaja. Hänen musiikkiaan luonnehditaan sekoitukseksi perinteistä kreikkalaista, arabialaista ja balkanilaista musiikkia yhdistettynä urbaaniin poppiin. Sátti edusti Kreikkaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Hänen kilpailukappaleensa on nimeltään ”Zári” (Ζάρι) Hän tuli kilpailun finaalissa 11. sijalle saatuaan yhteensä 126 pistettä, joista 85 yleisöltä ja 41 tuomareilta. == Elämä == Sátti syntyi 26. joulukuuta 1986 Ateenassa. Hänen isänsä on Sudanin arabi ja äitinsä kreikkalainen kotoisin Kreetan Iraklionista. Hänen vanhempansa tapasivat opiskellessaan lääketieteellisessä tiedekunnassa Ateenassa. Sátti varttui Iraklionissa ja lapsena hän kävi usein kesäisin Sudanissa perheensä kanssa. Sáttilla on Englannissa asuva veli sekä siskopuoli isänsä myöhemmästä avioliitosta, kun tämä oli muuttanut pysyvästi Sudaniin ja myöhemmin Egyptiin. Sátti aloitti pianonsoiton opiskelun varhaisessa iässä ja klassisen laulun opiskelun yläkouluiässä. Sátti opiskeli kolme vuotta arkkitehtuuria Ateenan kansalliseen teknilliseen korkeakouluun, mutta ei kuitenkaan valmistunut opinnoista. Vuonna 2008 ollessaan baritoni Pános Dímaksen oppilaana, Sátti suoritti ensimmäisen asteen tutkinnon lyyrisestä monodiasta ansaiten myös monia palkintoja. Seuraavana vuonna hän suoritti toisen asteen tutkinnon edistyksellisistä klassisista opinnoista opiskellen samalla jazzmusiikkia Fílippos Nákas -konservatoriossa. Vuosina 2009–2012 hän suoritti tutkinnon Berklee College of Music -musiikkiopistossa jazzmusiikkin säveltämisessä sekä nykyaikaisessa lauluntekemisessä ja tuotannossa. Hänen opettajinaan olivat muun muassa Jamie Haddad ja Danilo Pérez. Maaliskuussa 2024 julkaistiin hänen euroviisuedustuskappaleensa ”Zári”. Hän tuli kilpailun finaalissa 11. sijalle saatuaan yhteensä 126 pistettä, joista 85 yleisöltä ja 41 tuomareilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset laulajat Luokka:Kreikan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dansk Melodi Grand Prix 1981

Dansk Melodi Grand Prix 1981 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1981. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna viidelle Tanskan yleisradioyhtiö DR:n kutsumalle säveltäjälle. Kilpailu pidettiin 28. helmikuuta Valencia-Varieteen -ravintolassa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsi noin 120-henkinen maallikkoraati. Kilpailun voitti duo Tommy Seebach & Debbie Cameron kappaleella "Krøller eller ej". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Hans Mosters Vovse "King Kong Boogie" Allan Mortensen 375 2 2 Anniqa "Sikken dejlig dame" Torben Lendager, Henrik H. Lund 359 3 3 Tommy Seebach & Debbie Cameron "Krøller eller ej" Tommy Seebach, Keld Heick 441 1 4 Theis Jensen "Satchmo" Theis Jensen, Niels Jørgen Steen 210 5 5 Carsten Elmer & Jorgen Klubien "En tragisk komedie" Kasper Winding, Michael Elo 283 4 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1981.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1981.html ==Aiheesta muualla== *Karsintafinaalin viimeiset 18 minuuttia DR:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1981 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Dansk Melodi Grand Prix 1980

Dansk Melodi Grand Prix 1980 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1980. Kilpailu pidettiin kutsukilpailun ja avoimen kilpailunn yhdistelmänä. Edellisvuoden Dansk Melodi Grand Prix'n kärkikuusikon säveltäjät kutsuttiin mukaan, ja heistä neljä lähetti kappaleen kilpailuun. Lisäksi pidettiin avoin sävellyskilpailu, johon lähetettiin 836 kappaletta. Avoimesta sävellyskilpailusta valittiin kahdeksan finalistia, joten finalisteja oli yhteensä 12. Finaali pidettiin 29. maaliskuuta Falkonér-rakennuskompleksin teatterissa. Finaalissa voittajan valitsi 11-henkinen maallikkoraati, jonka jäsenistä kukin antoi jokaiselle kappaleelle arvosanan välillä 0–9. Kilpailun voitti yhtye Bamses Venner kappaleella "Tænker altid på dig". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Vivian Johansen "Jeg er fængslet af dig" Ole Høyer, Sigurd Eriksen 39 11 2 Tommy P. "Syng en sang om evig fred" Tommy P. 57 8 3 The Lollipops "Nu er det morgen" Torben Lundgren 61 5 4 Susanne Breuning "Mozart Jensen" Simon Rosenbaum 39 11 5 Bamses Venner "Tænker altid på dig" Flemming Jørgensen, Bjarne Gren Jensen 84 1 6 Grethe Ingmann "Hej, hej, det swinger" Leif Pedersen, Karlo Staunskær 69 3 7 Daimi Gentle "Fri mig" Michael Elo 43 10 8 Birthe Kjær & Henning Vilén "Du og jeg" Mabel 77 2 9 Olsen Brothers "Laila" Jørgen Olsen 61 5 10 McKinleys "Robin Hood" Ralph Levitan, Fini Jaworski 47 9 11 Hans Mosters Vovse "Swingtime igen" Allan Mortensen 65 4 12 Lecia & Lucienne "Bye-bye" Tommy Seebach, Keld Heick 59 7 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1980.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1980.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1980 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Jenna Kostet

Jenna Kostet (s. 1984 Turku) on suomalainen kansatieteilijä, neulesuunnittelija ja kirjailija, joka on julkaissut romaaneja ja tietokirjoja. Hän on opiskellut kansatiedettä ja folkloristiikkaa Turun yliopistossa. Kostet on työskennellyt Turun linnassa erityisesti museokaupassa. Kostet löytää inspiraation erityisesti luonnosta ja historiasta. Yksi hänen suosituimmista neuletöistään on Suolaulu-paita. Kostetin suosituin kirjallinen teos on neulomisohjeita käsittelevä Neulottu Kalevala, joka julkaistiin vuonna 2022. Inspiraatio kirjaan tuli nimensä mukaisesti Kalevala, jossa Kostetia kiehtoo etenkin perinteisistä rooleista riippumattomat naishahmot. Kalevala-intohimonsa myötä Kostet suunnitteli lisäksi siihen perustuvan neulemalliston. == Teoksia == === Romaanit === * Lautturi (2014) * Marrasyöt (2015) * Pikimusta, sysipimeä (2017) * Linnunluisia (2020) * Margaretan synti (2021) * Punainen noita (2024) === Muut kaunokirjalliset teokset === * Kalana olemisesta (2013) * Milli, mölli ja surunmaalaaja (2020) === Neulekirjat === * Neulottu Kalevala (2022) === Tietokirjat === * Yks raitti kaks kyllää (2019) * Kuuden Katariinan jäljllä (2023) Lähde: == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karhu – Pohjoisten kansojen myyttejä

Karhu – Pohjoisten kansojen myyttejä on vuonna 2023 julkaistu tietokirja, jonka on kirjoittanut perinteentutkija Pasi Klemettinen ja joka käsittelee karhua pohjoisten kansojen pyyntikulttuureissa, karhuun liittyviä uskomuksia, karhurituaaleja ja karhumyyttejä, jotka juontavat juurensa kaukaa kivikaudelta. Teos käsittelee karhun paikkaa ihmisen mielenmaisemassa. Klemettinen etsii kirjassa karhun jättämiä jälkiä useiden eri kulttuurien mytologioista. Teos esittelee esimerkiksi suomalaisten karhunpeijaisia ja Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen perinteitä ja Kaukoidän uhriseremonioita. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset biologian tietokirjat Luokka:Vuoden 2023 kirjat
Finlands Svenska Gymnastikförbund

Finlands Svenska Gymnastikförbund (lyh. FSG) on voimistelun Suomen ruotsinkielinen kattojärjestö. Järjestön toiminnan tarkoitus on levittää tietoa ja herättää kiinnostusta voimisteluun ja liikuntakasvatukseen. Järjestö on perustettu vuonna 1896. Järjestöön kuuluu 13 560 jäsentä ja 42 jäsenyhdistystä. == Historia == Kaksikielinen Suomen Naisten Liikuntakasvatusliitto (SNLL) perustettiin vuonna 1896 maan ensimmäiseksi voimistelun ja urheilun keskusjärjestöksi. Vuonna 1917 liitto jaettiin kielellisistä syistä suomenkieliseen ja ruotsinkieliseen jaostoon. Jaostoista tuli itsenäisiä liittoja vuonna 1921, jolloin ruotsinkielinen otti nimekseen Svenskt förbund för fysisk fostran för Finlands kvinnor, vuodesta 1937 alkaen Finlands svenska kvinnogymnastikförbund. Vuonna 1981 liiton nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa, kun vuodesta 1951 omassa liitossaan toimineet suomenruotsalaiset miesten voimisteluseurat liittyivät yhteiseen liittoon. == Lähteet == Finlands Svenska Gymnastikförbund Luokka:Suomen voimistelu Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt
Finlands Svenska Orienteringsförbund

Finlands Svenska Orienteringsförbund (lyh. FSO) on suunnistuksen Suomen ruotsinkielinen kattojärjestö. Järjestön toiminnan tarkoitus on edistää ruotsinkielistä suunnistusurheilua Suomessa. Järjestö on perustettu vuonna 1945. Järjestöön kuuluu 26 jäsenyhdistystä. == Lähteet == Finlands Svenska Orienteringsförbund Luokka:Suomen suunnistus Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt
Kansanuskon yöpuoli – Hiidet, manalaiset ja muut demonit

Kansanuskon yöpuoli – Hiidet, manalaiset ja muut demonit on vuonna 2022 julkaistu tietokirja, jonka on kirjoittanut perinteentutkija Pasi Klemettinen ja joka käsittelee suomalaisen kansaperinteen ja kansanuskon vähän tunnettuja olentoja, joita pidettiin pahoina, inhottavina tai kammottavina. Kansanuskon yöpuoli – Hiidet, manalaiset ja muut demonit esittelee yli 70 suomalaisen kansanperinteen haltiaa ja hirviötä, kuten Iku-Turson. Tuohon joukkoon kuuluu demoneita ja hirviöitä sekä eläimiä ja vainajia. Tavallisesti niitä tuli karttaa, mutta joskus pahalaisten apuun myös turvauduttiin. Toisaalta teoksessa esitteltyjä olentoja voi pitää varsin harmittomia, mutta vanhan kansan uskomuksissa niillä on myös pimeä puoli. Esimerkiksi ihmisen parhaaksi ystäväksi ylistetty koira esiintyy useiden kansojen mytologioissa kuoleman valtakunnan portinvartijana tai paholaisen koirana. Klemettinen selvittää kirjassa, miten ja mistä hiidet, manalaiset ja muut myyttiset olennot ovat tulleet suomalaisten perinteisiin. Teos sisältää runsaasti vanhoja taikoja, loitsuja ja myyttejä aina Suomenlahden ulkosaaristosta Pohjoiselle jäämerelle Ruijaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2022 kirjat
Ari-Pekka Koivisto

Ari-Pekka Koivisto (s. 18. marraskuuta 1964 Kankaanpää) on suomalainen juristi, joka on toiminut valtakunnansyyttäjänä vuodesta 2022 alkaen. == Elämä ja ura == Koivisto valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1990. Hänellä on myös varatuomarin arvo. Koivisto on työskennellyt Uudenmaan lääninhallituksen poliisi- ja rikostarkastajana 1995–1996, Vaasan talousrikossyyttäjänä 1997–2002, valtionsyyttäjänä 2003–2011, Rajavartiolaitoksen esikunnassa oikeudellisen osaston päällikkönä 2011–2020 sekä oikeusministeriön kriminaalipolitiikka- ja rikosoikeusosaston osastopäällikkönä vuosina 2020–2022. Lisäksi vuonna 1994 Koivisto toimi sotilaslakimiehenä YK:n suomalaisissa valvontajoukoissa Libanonissa. Vuosina 1999–2002 Koivisto oli syyttäjänä pesäpallon sopupeliskandaalissa. Koivisto nimitettiin valtakunnansyyttäjäksi lokakuusta 2022 alkaen viran edellisen haltijan Raija Toiviaisen jäädessä eläkkeelle. Koivisto on naimisissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset syyttäjät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cuora yunnanensis

Cuora yunnanensis on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Sitä tavataan vain Kiinassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi. Tuorein arvio on vuodelta 2010. Cuora yunnanensis -konnien kilpi on 12–20 cm pitkä. Koiraat ovat pienempiä, litteämpiä ja paksuhäntäisempiä kuin naaraat. Tätä lajia on tavattu vain Kunming Fun ja Tongchuan Fun alueilla Yunnanin maakunnassa, mutta on todennäköistä että niitä oli kuljetettu myytäväksi mahdollisesti pitkiäkin matkoja. Laji nimettiin 1900-luvun alussa kerätyistä museonäytteistä, ja vuonna 2000 sitä oltiin jo julistamassa sukupuuttoon kuolleeksi. Sen jälkeen on kuitenkin löytynyt yksittäisiä yksilöitä. Alkuperäinen löytöpaikka on nykyisin suurkaupunki, ja Kunming-järvi on pahoin saastunut. Sopivan elinympäristön arvioidaan tuhoutuneen 98-prosenttisesti. Luonnosta löytyneitä yksilöitä on siirrelty suoja-alueelle, jossa elää nykyisin noin 50 konnaa, ja joitakin poikasiakin on syntynyt siellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Cuora yunnanensis Reptile Database Luokka:Kilpikonnat Luokka:Uhanalaiset matelijat Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Kirsi Madi

Kirsi Madi on suomalainen virkamies. Hän on toiminut yli 30 vuotta eri tehtävissä Yhdistyneissä Kansakunnissa ja on nykyään apulaispääsihteerinä YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin varapääjohtaja. Madin virkamiesura alkoi ulkoministeriössä, jossa hän toimi kehitysyhteistyötehtävissä. Hänen uransa YK:ssa alkoi vuonna 1991 Unicefin apulaisasiantuntijana. Madi on toiminut muun muassa YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston yhteistyökomitean sihteeristön päällikkönä vuosina 2002–2005, Unicefin Euroopan ja Keski-Aasian apulaisaluejohtajana vuodesta 2010 alkaen, YK:n katastrofiriskijärjestö UNDRR:n johtajana vuodesta 2016 alkaen ja Unicefin pääjohtajan toimiston johtajana vuodesta 2020 alkaen. Vuonna 2023 YK:n pääsihteeri Antonio Guterres nimitti hänet YK:n apulaispääsihteeriksi ja UN Womenin hallinnosta, resursseista ja kumppanuuksista vastaavaksi varapääjohtajaksi. Madi on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta, erikoisaloinaan kansainväliset suhteet ja sosiaaliantropologia. Ennen virkamiesuransa alkua hän oli mukana kaupunkien köyhien poliittista mobilisaatiota tutkivassa tutkimusprojektissa Kalkutassa. Hän osaa suomea, englantia ja ranskaa. == Lähteet == Luokka:YK:n virkamiehet Luokka:Elävät henkilöt
Kaakkois-Norjan yliopisto

Kaakkois-Norjan yliopisto (, lyh. USN) on norjalainen valtiollinen yliopisto, joka perustettiin vuonna 2018, kun Kaakkois-Norjan korkeakoulu muutettiin yliopistoksi. Yliopistossa on noin 18 000 opiskelijaa ja 1 600 työntekijää kahdeksalla kampuksella. ==Tiedekunnat== * Humanististiset aineet, urheilu ja pedagogiikka * Terveys- ja sosiaalitieteet * Teknologia, luonnontieteet ja merenkulku * Kauppakorkeakoulu ==Kuvia== Tone L. Johnsen disputerer ved USN 01.06.18..jpg|Yliopiston ensimmäinen väitöstilaisuus kesäkuussa 2018. Konsert med musikkstudenter på USN campus Vestfold.jpg|Musiikinopiskelijoita esiintymässä Hortenin kampuksella. SIM-øvelse på USN campus Porsgrunn.jpg|Simulaatioharjoitus lääketieteellisessä tiedekunnassa. Høgskolen i Vestfold - Studiestart 2013.jpg|Hortenin kampus. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yliopiston verkkosivut , Luokka:Norjan yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Horten
Norjan laivastomuseo

Norjan laivastomuseo on Norjan puolustusvoimien ylläpitämä Norjan laivaston historiaa esittelevä museo Hortenissa. Se perustettiin vuonna 1853. Norwegian Naval Museum Horten.jpg|Näyttelytila KNM Utstein Horten Norway.jpg|Kobben- luokan sukellusvene KNM Utstein. Dansk-norske flåte Mannskap matrosdress c 1808 napoleonskrigene blå jakke rød div.farge krage oppslag vest halsklut sjømannsbukser klaffebrok Danish-Norwegian Navy sailor uniform replica Mannequin Marinemuseet Naval Museum Horten.jpg|Näyttelyesineitä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aselajimuseot Luokka:Norjan merenkulkumuseot Luokka:Norjan puolustusvoimat Luokka:Horten
Hortenin kirkko

Hortenin kirkko () on Hortenissa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva tiilikirkko, joka valmistui vuonna 1855 arkkitehti Christian H. Groschin suunnittelemana. Se rakennettiin alun perin laivaston varuskuntakirkoksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Horten
Vidar Lønn-Arnesen

Vidar Lønn-Arnesen (s. 22. kesäkuuta 1940 Lardal) on norjalainen juontaja, joka työskenteli NRK:lla vuosina 1962–2010. Hän juonsi erityisesti musiikkiohjelmia, muun muassa listaohjelmaa Ti i skuddet vuosina 1965–1970 ja 1981–1991. Television puolella hänet nähtiin esimerkiksi 1970-luvulla Melodi Grand Prix'n juontajana. Lønn-Arnesen jäi eläkkeelle vuonna 2010, mutta palasi uuden Radio Vinyl -kanavan juontajaksi 2018. Hänelle myönnettiin Kuninkaan ansiomitali vuonna 2010. ==Lähteet== Luokka:Radiotoimittajat Luokka:Norjalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Orientering

Orientering oli vuosina 1952–1975 ilmestynyt norjalainen vasemmistolainen viikkolehti. Se perustettiin vastalauseena työväenpuolueen ulkopoliitikalle, erityisesti vastustamaan maan Nato-jäsenyyttä. Lehden piirissä toimineet perustivat vuonna 1961 sosialistisen kansanpuolueen. Orientering lakkautettiin 1975 ja sen korvasi uuden sosialistisen vasemmistopuolueen äänenkannattaja Ny Tid. ==Päätoimittajat== * 1952–1959: Sigurd Evensmo * 1959–1961: Finn Gustavsen * 1961–1965: Sigurd Evensmo * 1965–1975: Kjell Cordtsen ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset aikakauslehdet
Korfun vanhakaupunki

Korfun vanhakaupunki () on Korfun kaupungin vanhakaupunki Korfun saarella Kreikassa. Se on Unescon maailmanperintökohde. Korfun vanhakaupunki on saanut muotonsa 1300–1800-luvuilla venetsialaisvallan, ranskalaisvallan ja brittivallan aikana. Pääosin sen rakennukset ovat peräisin 1600–1800-luvuilta. == Historia == Saaren antiikin aikainen kaupunkikeskus Korkyra sijaitsi hieman nykykaupungista etelään. Korfun vanhankaupungin paikalle asutus siirtyi bysanttilaisella kaudella. Korfu tuli Venetsian vallan alle vuonna 1386. Ranskalle saari siirtyi vuonna 1797, briteille vuonna 1814 ja osaksi itsenäistä Kreikkaa vuonna 1864. Korfu on yksi koko Välimeren alueen merkittävimmistä linnoitetuista satamakaupungeista. Venetsialaisvallan huomattavimmat rakennukset ovat Vanha linnoitus ja Uusi linnoitus, jotka puolustivat kaupunkia menestyksellisesti osmanien valtausyrityksiä vastaan. Kaupunkiin rakennettiin myös muun muassa venetsialaistyylisiä kirkkoja sekä uusklassisia rakennuksia. Lyhyt ranskalaiskausi näkyy muun muassa Listón- kadussa, joka rakennettiin Pariisin Rue de Rivolin esikuvan mukaan. Brittikaudella kaupunkiin rakennettiin lisää uusklassisia rakennuksia. Korfun vanhakaupunki liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2007. == Rakennukset ja rakennelmat == pienoiskuva|Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi. Korfun vanhankaupungin huomattavimpia rakennuksia ovat venetsialaiskaudella rakennetut Vanha ja Uusi linnoitus, brittivallan aikainen uusklassista arkkitehtuuria edustava Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi sekä monet muut uusklassiset rakennukset, joista osa on venetsialaisajalta ja osa brittivallan ajalta. Vanhakaupunki sijoittuu pääosin Vanhan ja Uuden linnoituksen väliselle alueelle. Vanhan linnoituksen edustalla sijaitsee suuri esplanadipuisto, Spianáda, joka tunnetaan krikettikentästään. Puiston länsilaitaa kulkee elegantti promenaadi, Listón-katu. Vanhankaupungin rakennuksia ja rakennelmia ovat: Linnoitukset * Vanha linnoitus * Uusi linnoitus Kirkkoja * Kampiélon (Campiellon) Pantokratorin kirkko (Pantokrátoras) * Panagía (Neitsyt Maria) Faneroménin kirkko (Panagía Faneroméni) * Panagía (Neitsyt Maria) Mandrakínan kirkko (Panagía Mandrakína) * Panagía (Neitsyt Maria) Spilaiótissan ja Pyhien Blasioksen ja Theodoran katedraali (Panagía Spilaiótissa kai Ágios Vlásios kai Agía Theodóra), kaupungin ortodoksinen katedraali * Pyhän Antonioksen ja Pyhän Andreaksen kirkko (Ágioi Antónios kai Andréas) * Pyhän Eleutherioksen ja Pyhän Annan kirkko (Ágios Elefthérios kai Agía Ánna) * Pyhän Georgioksen kirkko (Ágios Geórgios) * Pyhän Jaakobin ja Pyhän Kristoforoksen katedraali (Ágios Iákovos kai Ágios Christóforos, Santi Giacomo e Cristoforo), kaupungin katolinen katedraali * Pyhän Johannes Kastajan kirkko (Ágios Ioánnis Pródromos) * Pyhän Spyridonin kirkko (Ágios Spyrídonas) * Ténedoksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía Tenédou) eli Karmel-vuoren Neitsyt Marian kirkko (Panagía Karmílou, Santa Maria del Carmine) Muita kohteita * Joonian akatemia * Kapodístriasin kartano * Korfun kaupungintalo * Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi * Spianáda == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola

Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola () on Unescon maailmanperintökohde, joka käsittää nimensä mukaiset kohteet Pátmoksen saarella Kreikassa. Pátmoksen kohteet liittyvät erityisesti Johannes Teologiin, joka kirjoitti saarella Ilmestyskirjan. Kohde liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1999. == Kohteet == Maailmanperintökohde koostuu seuraavista kohteista: Chóran kylä Chóran kylä on Pátmoksen pääkylä ja sijaitsee kukkulalla noin kolme kilometriä satamakylä Skálasta etelään. Kylä on syntynyt linnoitusmaisen Johannes Teologin luostarin ympärille 1100-luvulta alkaen. Kylän rakennuskanta on hyvin perinteinen ja kylässä on pääluostarin lisäksi lukuisia pienempiä luostareita ja kirkkoja. 1500- ja 1600-luvuilla kylään rakennettiin useita rikkaiden sukujen kartanoita. Johannes Teologin luostari Johannes Teologille omistettu luostari sijaitsee Chóran korkeimmalla kohdalla. Sen perusti ja rakensi Johannes Khristodulos keisari Aleksios I Komnenoksen lahjoituksen ansiosta vuonna 1088. Luostari on linnoitettu korkeilla muureilla. Sen muurien sisäpuolella on pääkirkko (katholikon) sekä seitsemän kappelia. Pátmoksen luostarilla on suuri kirjasto, jonka kokoelmiin kuuluu painettua nidettä, 900 käsikirjoitusta ja historiallista dokumenttia. Ilmestyskirjaluola Ilmestyskirjaluola on paikka, jossa Johannes perimätiedon mukaan asui ollessaan Pátmoksella vankina vuosina 95–96, ja jossa hän sai ilmestyksensä, jotka muodostavat Ilmestyskirjan. Luola sijaitsee Skálan ja Chóran kylien puolessavälissä ylös Chóraan johtavan tien varressa. Luola on osana luostaria ja sen kappelia. Osa kappelin seinistä ja katosta on alkuperäistä luonnonkalliota. == Lähteet == *
CPI SM 50

CPI SM 50 on Taiwanissa valmistettu nestejäähdytteinen 2-tahti Supermoto- tyylinen mopo. CPI käyttää SM/SX-malleissaan 6-vaihteista Minarellin AM6 -moottorin kopiota. CPI SM 50:ssä on vakiona 2.2kW tehoa, ja siinä on 16-millinen Mikunin kaasutin. CPI SM:ssä ja SX:ssä tulee pakoputki pulteilla kiinni, joten pakoputkeen täytyy tehdä muokkauksia, jos mopoon vaihtaa alkuperäiseen Minarelli AM6 -moottoriin sopivan sylinterin, johon tulee pakoputki jousilla kiinni. CPI SM:ssä ei ole vakiona poljinkäynnistystä, vaan akulla toimiva sähköstartti. Vauhtipyörässä on ratas, joka pyörittää käynnistysmoottoria. Tämä vauhtipyörä tekee CPI:stä eri kuuloisen kuin muut mopot, koska vauhtipyörä on painavampi. CPI SX:ssä ja CPI SX/SM 50 Pro- malleissa on käynnistyspoljin ja sähköstartti. CPI käyttää näissä mopoissa "piparkakku"-tyylisiä jarrulevyjä. Edessä 270 mm ja takana 210 mm. Luokka:Mopot
CPI SX 50

CPI SX 50 on Taiwanissa valmistettu nestejäähdytteinen 2-tahti Enduro-tyylinen mopo. CPI käyttää SM/SX-malleissaan 6-vaihteista Minarellin AM6 -moottorin kopiota. CPI SX 50:ssä on vakiona 2.2kW tehoa, ja siinä on 16-millinen Mikunin kaasutin. CPI SX:ssä ja SM:ssä tulee pakoputki pulteilla kiinni, joten pakoputkeen täytyy tehdä muokkauksia, jos mopoon vaihtaa alkuperäiseen Minarelli AM6 -moottoriin sopivan sylinterin, johon tulee pakoputki jousilla kiinni. CPI SX:ssä on akulla toimiva sähköstartti. Vauhtipyörässä on ratas, joka pyörittää starttia. Tämä vauhtipyörä tekee CPI:stä eri kuuloisen kuin muut mopot, koska vauhtipyörä on painavampi. CPI SM:ssä ei ole vakiona käynnistyspoljinta, vain sähköstartti. CPI käyttää näissä mopoissa "piparkakku"-tyylisiä jarrulevyjä. Edessä 270 mm ja takana 210 mm. Luokka:Mopot