Luettelo Turun hautausmaista

Luettelo Turun hautausmaista käsittää Turun kaupungin alueella sijaitsevat 13 hautausmaata. == Hautausmaista == Turun hautausmaa on kaupungin evankelis- luterilainen päähautausmaa. Se perustettiin vuonna 1807, aluksi 1,5 hehtaarin alueelle. Sitä on laajennettu 1800- ja 1900-luvuilla yhteensä 12 kertaa, ja sen pinta-ala on nykyään lähes 60 hehtaaria. Hautausmaan maapohjan omistaa Turun kaupunki. Valtaosaa hautausmaasta hallitsee Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä. Alueella on 1820-luvulta lähtien ollut myös ortodoksinen hautausmaa. Se päätyi vuonna 1927 Turun ortodoksisen seurakunnan hallintaan. Pian sen jälkeen ortodoksinen seurakunta ja Pyhän Birgitan ja autuaan Hemmingin katolinen seurakunta päätyivät ratkaisuun, jossa katolinen seurakunta osti ortodoksiselta seurakunnalta alueen katoliselle hautausmaalle. Se vihittiin käyttöön vuonna 1935 ja se oli vuoteen 2018 asti Suomen ainoa katolinen hautausmaa. Turun hautausmaalla on ollut juutalainen hautausmaa 1800-luvulta asti ja Suomen Islam-yhdistyksen hautausmaa vuodesta 1915 lähtien. Nämä neljä pientä hautausmaata on lohkottu omiksi tiloiksi vuonna 2016. Turun hautausmaa kuuluu Museoviraston inventoinnin perusteella valtioneuvoston vuonna 2009 vahvistamaan valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen kokoelmaan. Myös Kakskerran, Katariinan ja Maarian vanhojen kivikirkkojen ympärillä olevat hautausmaat ovat suojeltuja valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä. Runosmäessä, Kärsämäen kaupunginosan kupeessa on evankelis-luterilaisen hautausmaan lisäksi kaupungin omistama, vuonna 1993 perustettu kunnallinen hautausmaa, josta on toteutettu vain islamilaisille tarkoitettu osa. Itäharjun kolerahautausmaa on otettu käyttöön vuonna 1831, jolloin Suomeen tuli ensimmäinen koleraepidemia. Kolera levisi Turkuun myös kahdesti 1840-luvulla ja lievempiä epidemioita oli vielä 1850-luvulla ja sen jälkeenkin. Näiden myöhempien epidemioiden uhreja on mahdollisesti haudattu myös Itäharjulle. Hautausmaan kiviaita on rakennettu vuonna 1837 tai 1838. Hautausmaahan ei tiettävästi ole haudattu enää 1900-luvun puolella. Maa-alueen omistaa ja sitä hoitaa kaupunki. Kolerahautausmaa on suojeltu muinaismuistolain perusteella kiinteänä muinaisjäännöksenä. Hautausmaalla on jäljellä vain muutama kivinen hautamuistomerkki. == Luettelo == Hautausmaa Sijainti Osoite Kartalla Avattu Suljettu Pinta-ala ha Kuva WD Itäharjun kolerahautausmaa Itäharju Kalevantie (vastapäätä nro 13) 1831 ei hautauksia 1900-luvulla 0,54 Kakskerran hautausmaa Kakskerta Kakskerran kirkkotie 110 1700-luku 1 Katariinan hautausmaa Nummi Kirkkotie 46 1795 (noin) 5 (yli) Kärsämäen hautausmaa Runosmäki Vahdontie 3 1913 8,9 Kärsämäen kunnallinen hautausmaa Runosmäki Vahdontie 3 1993 2,24 Maarian hautausmaa (Maarian keskinen hautausmaa) Räntämäki Vanha Tampereentie 120 1890 0,5 Maarian kirkkomaa Räntämäki Maunu Tavastin katu 2 1804 0,5 Paattisten hautausmaa Paattinen Paattistentie 847 1580-luku 1 (yli) Suomen Islam- seurakunnan Turun hautausmaa Vasaramäki Hautausmaantie 21 1909 0,83 Turun hautausmaa Vasaramäki Hautausmaantie 21 1807 59 Turun juutalainen hautausmaa Vasaramäki Hautausmaantie 21 1800-luku 0,25 Turun katolinen hautausmaa Vasaramäki Hautausmaantie 21 1935 0,34 Turun ortodoksinen hautausmaa Vasaramäki Hautausmaantie 21 1923 Venäläisten desanttien hautapaikka Runosmäki Tiemestarinkatu 8 1942 1943 == Lähteet == * Turun karttapalvelu === Viitteet ===