EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Warkauden Klubi

Varkauden klubi oli Varkauden keskustassa sijaitseva kartano, joka siirrettiin Terijoelta Varkauden Päiviönsaareen vuonna 1876. Varkauden klubi on toiminut historiansa aikana ruukinpatruunan asuntona, hotellina, ravintolana ja virkamiesklubina. Klubilla järjestettiin erilaisia tilaisuuksia, tapahtumia ja juhlia. Klubilla ovat vierailleet muun muassa presidentit C. G. E. Mannerheim, Lauri Kristian Relander ja Urho Kekkonen. Puurakenteinen Warkauden Klubin päärakennus tuhoutui kokonaan tulipalossa 27. helmikuuta 2021. Varkauden klubin nykyinen omistaja on varkautelainen lakimies Jaakko Ikonen. == Lähteet == * Itkonen, Hannu: Tehtaan Klubilta Teollisuusklubille: Varkautelaisen klubitoiminnan kahdeksan vuosikymmentä (1919–1999). ===Viitteet=== Luokka:Suomen kartanot Luokka:Varkauden rakennukset ja rakennelmat
Luettelo Tohmajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Tohmajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tohmajärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Värtsilän kunta on liitetty Tohmajärveen. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD 1865-68 nälkään kuolleiden muistomerkki "Tuhoutuneet tähkät" Kirkkotie 590, Tohmajärven kirkon koillispuolella Kirkkoniemi 1994 100px Gabriel Walleniuksen, Karjalan Kuninkaan muistomerkki Kirkkotie 590, Tohmajärven kirkon tuntumassa Kirkkoniemi Kalpakivi, 7. divisioonan muistomerkki Kirkkotie 590, Kirkkomaan ja pitäjäntuvan välissä Kirkkoniemi 1973 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Tohmajärven kirkkopiha, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi 100px Kaustajärven vartioaseman muistolaatta Kenraalinkylän tien varressa vähän ennen Kaustajärven hautausmaata, Kaustajärventie 68 2019 Lahdensillan taistelun muistomerkki (Lahdenvaaran taistelun muistomerkki, osa Suomen sotaa 1808) Lahdenjoentie Yrjö Laine-Juva 1928 Maiju Lassilan patsas Keskuspuisto, Kunnanviraston pohjoispuolella, Järnefeltintie 1 Tohmajärven keskusta, Kemie 1962 100px Muskon rajavartioaseman muistolaatta Pusunjoen sillan luona, Perä-Muskontie 818 2019 Neuvostoliittolaisten sotilashenkilöiden hautausmaan muistomerkki Vanhan hautausmaan pohjoispuolella, Kirkkotie 554 Kirkkoniemi 100px Nils Ludvig Arppen muistomerkkiNils Ludvig Arppen muistomerkki; Heninen.net; Nils Ludvig Arppen muistoksi Värtsilän vanhan kunnantalon edusta (Värtsilän kylätalo) Värtsilä 1994 (1878 rintakuva) Raskas patteristo 1:n 80-vuotismuistomerkkiMuistomerkki; Rspsto1.fiKurikassa jatkosotaan perustetun Raskas Patteristo 1:n 80v. muistomerkki paljastettiin Tohmajärvellä 4.7.2021; Lakeudenmaanpuolustaja.fi 15.7.2021 Kaustajärventie 200 2021 Sankarimuistomerkki, OnkamoTohmajärvi, Onkamo; Sotasampo.fi Onkamo, Tikkalantie 65 Onkamo (hautausmaan arkkitehti) 100px Sankarimuistomerkki Vartija Tohmajärven kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi 1946 100px Sankarihautojen muistokivi Tohmajärven kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi 100px Siiri "Äitee" Rantasen patsas Kaurilan Okkulassa, Okkulantien varrella Kaurila 100px Siviilisotavankeudesta paluumatkalla kuolleiden ja Tohmajärvelle haudattujen muistogrobu Tohmajärven kirkon hautausmaa, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi 100px Siviilisotavankien muistomerkki Kaurilan Kylätalon piha, Koulumäentie 17 Kaurila 2004 Sääperin vartioaseman muistolaatta Sääperin itärannalla, Sääperintie 171 2019 Tohmajärven rajajääkärikomppanian komentopaikan muistolaatta Kirkkoniemi, Kirkkotie 427 2019 Tohmajärven suojeluskuntatalon muistolaatta Kunnallistalo, Talluksentie 1 Vapaussodassa 1918 kaatuneitten pälkjärveläisten muistomerkki Tohmajärven kirkon kirkkotarha, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi Kassinen, kivenhakkaaja 1960-luku (1922) 50px50px Vapaussodassa 1918 kaatuneitten tohmajärveläisten muistomerkki Tohmajärven kirkon kirkkotarha, Kirkkotie 590 Kirkkoniemi 1921 == Lähteet == Luokka:Tohmajärvi Tohmajärvi
Maribon tuomiorovastikunta

Maribon tuomiorovastikunta ( Maribo Domprovsti) on rovastikunta Lolland- Falsterin hiippakunnassa Tanskan kansankirkossa. Rovastikunta sijaitsee Lollandin kunnan alueella. Rovastikuntaan kuuluu 23 seurakuntaa (sogn) ja 11 pastoraattia (pastorat). == Pastoraatit == Maribon tuomiorovastikunnan pastoraatit Bandholm-Askø Pastorat Fuglse-Errindlev Pastorat Holeby-Bursø Pastorat Hunseby Pastorat Maribo Dompastorat Nebbelunde-Sædinge Pastorat Østofte Pastorat Rødbyhavn Pastorat Rødby-Ringsebølle Pastorat Stokkemarke Pastorat Tirsted-Vejleby-Hillested-Skørringe Pastorat == Seurakunnat == Maribon tuomiorovastikunnan seurakunnat Askø Sogn Bandholm Sogn Bursø Sogn Errindlev Sogn Fuglse Sogn Hillested Sogn Holeby Sogn Hunseby Sogn Krønge Sogn Maribo Domsogn Nebbelunde Sogn Olstrup Sogn Ringsebølle Sogn Rødby Sogn Rødbyhavn Sogn Skørringe Sogn Stokkemarke Sogn Sædinge Sogn Tirsted Sogn Torslunde Sogn Tågerup Sogn Vejleby Sogn Østofte Sogn == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maribo Domprovsti Luokka:Tanskan kansankirkko Luokka:Lollandin kunta
Jorma Hurme

Jorma Risto Juhani Hurme (s. 17. syyskuuta 1946 Rauma) on suomalainen soudun olympiaedustaja.Siukonen, s. 74 Hurme edusti Suomea Montrealin olympialaisissa 1976 perämiehettömässä nelosessa. Joukkue jäi keräilyerässään neljänneksi eikä päässyt finaaliin. MM-kilpailuissa joukkue sijoittui 11:nneksi vuonna 1975 ja samana vuonna se voitti Pohjoismaiden-mestaruuden. Vuonna 1974 Hurme oli myös mukana MM-kilpailuissa ja vuonna 1973 hän souti kahdeksikossa PM-kisoissa neljänneksi. Hurme voitti seitsemän Suomen-mestaruutta nelosessa ja kahdeksikossa. Vuonna 1976 hän edusti Turun Soutajia. Jorma Hurmeen pojista Jani Hurme on menestynyt jääkiekkomaalivahti ja Sami Hurme rullakiekon maajoukkuepelaaja sekä nuorten yleisurheilun SM-mitalisti. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erkka Mattila

Erkka Leo Olavi Mattila (s. 1. heinäkuuta 1946 Yläne) on suomalainen soudun olympiaedustaja.Siukonen, s. 200 Mattila edusti Suomea Montrealin olympialaisissa 1976 perämiehettömässä nelosessa. Joukkue jäi keräilyerässään neljänneksi eikä päässyt finaaliin. MM-kilpailuissa joukkue sijoittui 11:nneksi vuonna 1975 ja samana vuonna se voitti Pohjoismaiden-mestaruuden. Vuonna 1974 Mattila oli myös mukana MM-kilpailuissa ja vuonna 1973 hän souti perämiehettömässä nelosessa PM-kisoissa hopealle. Mattila voitti 20 Suomen- mestaruutta nelosessa, perämiehettömässä nelosessa ja kahdeksikossa. Hän edusti Turun Soutajia. Erkka Mattilan vaimo Ritva Mattila (o.s. Saarinen) voitti Suomen-mestaruuden pariaironelosessa vuonna 1969. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pekka Pietilä (soutaja)

Pekka Altti Olavi Pietilä (s. 1. tammikuuta 1945 Taivassalo) on suomalainen soudun olympiaedustaja.Siukonen, s. 248 Pietilä edusti Suomea Montrealin olympialaisissa 1976 perämiehettömässä nelosessa. Joukkue jäi keräilyerässään neljänneksi eikä päässyt finaaliin. MM-kilpailuissa joukkue sijoittui 11:nneksi vuonna 1975, ja samana vuonna se voitti Pohjoismaiden-mestaruuden. Pietilä oli mukana MM-kilpailuissa myös vuosina 1970 ja 1974 sekä PM- kilpailuissa vuonna 1969. "Pietro" Pietilä voitti 15 Suomen-mestaruutta eri veneluokissa vuosina 1964–1977. Hän edusti Turun Soutajia, Nesteen Soutajia ja Wärtsilän Soutajia. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matti Salminen (soutaja)

Matti Reima Salminen (s. 13. marraskuuta 1947 Turku) on suomalainen soudun olympiaedustaja.Siukonen, s. 293 Salminen edusti Suomea Montrealin olympialaisissa 1976 perämiehettömässä nelosessa. Joukkue jäi keräilyerässään neljänneksi eikä päässyt finaaliin. MM-kilpailuissa joukkue sijoittui 11:nneksi vuonna 1975 ja samana vuonna se voitti Pohjoismaiden-mestaruuden. Salminen oli mukana MM-kilpailuissa myös vuonna 1974 sekä PM-kilpailuissa vuosina 1971, 1973 ja 1977. Salminen voitti kuusi Suomen-mestaruutta eri veneluokissa vuosina 1972–1975. Hän edusti Turun Soutajia. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1955

Vuoden 1955 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 27. toukokuuta – 5. kesäkuuta 1955 Länsi-Berliiniissä. == Mitalistit == Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia Alle 51 kg Edgar Basel Mircea Dobrescu Henryk Kukier Wolfgang Behrendt Alle 54 kg Zenon Stefaniuk Boris Stepanov Wolfgang Schwartz Daniel Hellebuyck Alle 57 kg Thomas Nicholls Aleksandr Zasuhin Pentti Hämäläinen Hans-Peter Mehling Alle 60 kg Harry Kurschat Nessim Monstapha Pentti Rautiainen Ilja Lukic Alle 63,5 kg Leszek Drogosz Pal Budai Vladimir Jengibaran Hans V. Petersen Alle 67 kg Nicholas Gargano Hippolyte Annex Nicolae Linca Pavel Solvjanski Alle 71 kg Zbigniew Pietrzykowski Carlos Dšarerjan Marcel Pigou Rolf Caroli Alle 75 kg Gennadi Šatkov Stig Sjölin Dieter Wemhöner Bedrich Koutny Alle 81 kg Erich Schöppner Ulrich Nitzschke Július Torma Ottavio Panunzi Yli 81 kg Algirdas Šocikas Horst Witterstein Horymir Netuka Francis Magnetto == Mitalitaulukko == Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1\. 3 1 3 7 2\. 3 0 1 4 3\. 2 3 1 6 4\. 2 0 0 2 5\. 0 1 2 3 5\. 0 1 2 3 7\. 0 1 1 2 8\. 0 1 0 1 8\. 0 1 0 1 8\. 0 1 0 1 11\. 0 0 3 3 12\. 0 0 2 2 12\. 0 0 2 2 14\. 0 0 1 1 14\. 0 0 1 1 14\. 0 0 1 1 Yhteensä 10 10 20 40 == Suomen joukkue == Painoluokka Nyrkkeilijä Sijoitus 51 kg Risto Luukkonen Tappio 1. ottelussa 57 kg Pentti Hämäläinen Pronssia 60 kg Pentti Rautiainen Pronssia == Lähteet == * * Boxe amateur championnat d'Europe, Hommes, Resultats 1955 == Aiheesta muualla == * Vuoden 1955 EM-kisat Berliinissä: Tulokset Luokka:Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1955 urheilu Euroopan-mestaruuskilpailut 1955 Luokka:Berliinin urheilu
Canoa

Canoa on Helsingissä vuonna 1932 perustettu melontaseura, joka siirtyi 1970-luvulla Espooseen. Seuran riveissä Suomen-mestareiksi ovat meloneet muun muassa Kurt Lillqvist, Birger Johansson, Paavo Vaskio, Kaj Leidenius, Rolf Björklund, Kristian Jaatinen, Jorma Lehtosalo, Kari Markkanen ja Hannu Korjula. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset melontaseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Espoolaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1932 perustetut urheiluseurat
The Flash (Proben videopeli)

The Flash on Proben kehittämä ja Segan julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuonna Sega Master Systemille. == Pelaaminen == Peli perustuu televisiosarjaan Flash. Pelissä pelataan DC Comicsin hahmolla Salamalla. Peli on sivuttain vierittävä tasohyppely. Peli on jaettu kuuteen erään, joissa jokaisessa on kaksi vaihetta ja pomotappelu. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Vuoden 1993 videopelit Luokka:DC Comics -universumiin perustuvat videopelit Luokka:Toimintapelit Luokka:Sega Master System -pelit
Kasperi (suuralue)

Kasperi on Seinäjoen suuralue. Se sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon. Suuralueeseen kuuluu kolme pientilastoaluetta: Kivistö itäinen (028), Kasperi, (029) ja Hallilanvuori (030).Tietoa Taskuun (2016) Joulukuussa 2022 suuralueen asukasluku oli 4 994, josta yli puolet sijaitsi Kasperin pientilastoalueella == Kaupunginosat == * Hallilanvuori * Itä-Kivistö * Kasperi == Kuvia == Tiedosto:Kivistö Seinäjoki houses.jpg|Itäisen Kivistön tilastoaluetta. Tiedosto:Kasperi Seinäjoki Finland.jpg|Kasperin palvelukeskittymää. == Lähteet == *
Painonnosto kesäolympialaisissa 1920 – miesten 67,5 kg

Vuoden 1920 kesäolympialaisten painonnoston kevytsarjaan otti osaa 12 kilpailijaa. Kilpailun voitti Viron Alfred Neuland. == Tulokset == == Lähteet == Luokka:Painonnosto kesäolympialaisissa 1920
Matti Salminen (täsmennyssivu)

Matti Salminen -nimisiä henkilöitä ovat: * Matti Salminen (s. 1945), laulaja * Matti Salminen (s. 1947), soutaja * Matti Salminen (s. 1956), tietokirjailija * Matti Salminen, Jodarok (s. 1980), rap-artisti * Matti Salminen (s. 1980), pesäpalloilija.
Cristóbal Colón (F105)

Cristóbal Colón (runkonumero F105) on Espanjan laivaston vuonna 2010 vesillelaskettu Álvaro de Bazán -luokan fregatti. == Valmistus == Alus tilattiin 20. toukokuuta 2005 Navantialta Ferrolista, missä köli laskettiin 29. kesäkuuta 2007. Alus laskettiin vesille 4. marraskuuta 2010 kumminaan kuningatar Margarita ja otettiin palvelukseen 23. lokakuuta 2012.Cristóbal Colón == Palvelus == Alus lähti 9. helmikuuta 2013 Ferrolista Rotaan, minne se saapui 11. helmikuuta. Rotassa aloitettiin aluksen katselmointi, tarkastukset ja miehistön koulutus, mikä päättyi 15. helmikuuta. Sikorsky SH-3 laskeutui 14. helmikuuta aluksen lentokannelle ensimmäisen kerran. Alus lähti 24. helmikuuta 2014 Ferrolista liittyäkseen Intian valtamerellä käynnissä olevaan Atalanta-operaatioon. Alus vapautti Djiboutissa sisaraluksensa Álvaro de Bazánin palaamaan kotimaahan. Aluksen ollessa edelleen Djiboutissa aluksen tykki laukesi 16. maaliskuuta, mutta kranaatit suuntautuivat merelle yli hotellin ja moskeijan. Alus suojasi 26.-27. kesäkuuta Välimerellä Yhdysvaltain laivaston USS Vella Gulfia samalla kuin aluksen tutkajärjestelmää säädettiin torjumaan ballistisiaohjuksia. Alus palasi 11. heinäkuuta kotisatamaansa. Heinäkuun puolivälissä 2016 alus oli Norfolkissa Yhdysvalloissa, missä aluksen Aegis-järjestelmään perustuvan taistelunjohtojärjestelmän toiminta varmennettiin. == Lähteet == Luokka:Álvaro de Bazán -luokan fregatit
Kylän linnut

Kylän linnut on luontovalokuvaaja Mauri Leivon lintukirja maalaismaisemissa elävistä linnuista. Kirjan on julkaissut Docendo vuonna 2017. Porvoossa asuva Leivo on biologi ja työskentelee valokuvaajana ja kirjoittajana. Hän on tehnyt aiemmin kahdeksan valokuvateosta.Mauri Leivon Kylän linnut kustantajan Docendon esittelyssä Sisäkannen alkusanoissa Leivo kirjoittaa, että mukana on vain sellaisia lintulajeja, jotka pesimä- ja ruokailupaikkoinaan hyödyntävät nimenomaan peltoaukeita. Mukana ei siten ole pihojen eikä metsien ja taajamien lintuja. Hän kuitenkin huomauttaa, että rajanveto on epämääräinen. Näin esimerkiksi mukana on merikotka, joita on määrällisesti vähän, mutta ne ovat kuitenkin hyvin näkyvä osa syksyisiä hanhipeltoja.Leivo, etusisäkansi Takasisäkannessa Leivo antaa vinkkejä, miten esimerkiksi maanviljelijä voi auttaa lintuja.Leivo, takasisäkansi Lintuvalikoima kuvastaa Leivon oman retkeilyalueen Itä-Uudenmaan lajistoa. Leivo tarkentaa sanalle kylä antamaansa merkitystä siten, että se on synonyymi maalais- ja peltomaisemille, ja sanapari kylän linnut viittaa pelloilla pesiviin ja niillä ruokaileviin ja levähtäviin lintuihin.Leivo s. 7 == Arviot == Suomen Luonto -lehdessä Jorma Laurila arvioi kirjaa myönteisesti. Hän mainitsee Leivon perehtyneisyyden kotiseutuunsa Itä-Uuteenmaahan ja lahjakkuuden niin visuaalisesti kuin teknisestikin. Kuvissa on mukana lintujen elinympäristö, ja itse lintu saattaa olla pieni, mutta mukana on myös lähikuvia. Tekstissään Leivo kertoo kuvausretkistään, mitä Laurila pitää kiinnostavana. Kirjan taitto on Leivon omaa käsialaa, ja sekin saa Laurilalta kiitoksen: taitto on ilmavaa ja kuvien ja tekstien rytmitys onnistunutta.Jorma Laurila, Leivon lintukodossa, Suomen Luonto nro 10/2017 sivu 71 Jan Södersved muistuttaa Linnut-lehdessä, että tehomaatalous on vähentänyt lintulajeja, kuten Leivo kertoo, eikä voittajia juuri ole. Södersved kiittää taiton ohella tekstin nautinnollisuutta.Jan Södersved, Linnut 4/2017 s. 47 Uusimaa-lehdessä Tanja Kuisma arvioi kirjan ”huikeaksi ajankuvaksi suomalaisesta maalaismaisemasta ja sen lintuasukkaista”.Tanja Kuisma, Mauri Leivolta ilmestyi uusi lintukirja Kylän linnut, Uusimaa 26.8.2017 Kamera-lehden Minna Jerrman kiittää aiherajausta mielenkiintoiseksi: ”idylliset lintukuvat tavoittavat raukean kiireettömyyden”, mutta on sitä mieltä, että jotkut yhdistelmäkuvat rikkovat luomutunnelmaa ja ne olisi voinut jättää pois.Minna Jerrman, Kirjauutuudet syys-lokakuu, Kamera-lehti 21.9.2017 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Teos Mauri Leivon kotisivulla (archive.org) * Heli Virtanen, Luontokuvaaja Mauri Leivo hankki talon lintupeltojen keskeltä, Maaseudun Tulevaisuus 17.12.2017 (Archive.org) Luokka:Kirjat linnuista Luokka:Vuoden 2017 kirjat Luokka:Suomalaiset biologian tietokirjat
Hallilanvuori

Hallilanvuori on nimi vuorelle ja sen kupeessa sijaitsevalle asuinalueelle Seinäjoella. Hallilanvuori on ulkoilukohde, jonka yhteydessä on pururata ja laavu. Talviaikaan kuntoratoja käytetään hiihtolatuina.Murto, Jorma: Hallilanvuori on hieno retki- ja ulkoilukohde Seinäjoen keskustan tuntumassa. Retkipaikka.fi, 11.3.2022. Viitattu 9.7.2023. Sen reunustalla sijaitsevat myös Kasperin pallokenttä ja koirapuisto. Hallilanvuoren asuin- ja pientilastoalue on osa Kasperin kaupunginosaa,Kaupunginosarajaukset (pdf) joskin se erottuu muusta Kasperista omalla sijainnillaan Vuoritien eteläpuolella ja uudemmalla rakennuskannallaan. Alue sijaitsee noin viiden kilometrin etäisyydellä kaupungin keskustasta kaakkoon. Hallilanvuoren väkiluku oli vuoden 2022 joulukuussa 974. Alueen rakennuskanta koostuu pääosin omakoti- ja rivitaloista, mutta alueella on myös luhtitaloja. == Kuvia == Tiedosto:Kasperin kenttä.jpg|Kasperin kenttä Tiedosto:Hallilanvuoren asuinaluetta.jpg|Hallilanvuoren asuinaluetta Peltokukanviita-tien varrella. == Lähteet == Luokka:Kasperi (suuralue)
Matti Karjalainen

Matti Karjalainen -nimisiä henkilöitä ovat: * Matti Karjalainen (1907–1978), toimittaja, nuortenkirjailija ja suomentaja * Matti Karjalainen (1946–2010), Teknillisen korkeakoulun akustiikan professori * Matti Karjalainen (s. 1950), kestävyysjuoksija
Brarupin seurakunta

Brarupin seurakunta () on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Nordvestfalsterin pastoraattiin. Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta seurakunta toimi Nørre Alslevin kunnan alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Brarup Sogn Luokka:Tanskan kansankirkko Luokka:Guldborgsundin kunta
Hevi reissu

Hevi reissu on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka ovat ohjanneet esikoistyönään Jukka Vidgren ja Juuso Laatio. Komedia kertoo pikkukylän metalliyhtyeen matkasta kohti unelmien keikkaa Norjassa. Elokuva on ensimmäinen suomalainen komedia, joka on päässyt South by Southwest -festivaalien ohjelmistoon Texasin Austinissa. Elokuvan päärooleissa ovat muun muassa Johannes Holopainen, Minka Kuustonen, Max Ovaska, Ville Tiihonen, Antti Tuomas Heikkinen ja Samuli Jaskio. Sivurooleissa ovat muun muassa Martti Syrjä, Kai Lehtinen, Pirjo Lonka, Pertti Sveholm ja Rune Temte. Elokuvassa esiintyvän Impaled Rektum -yhtyeen alkuperäiskappaleet ovat Mors Subitan kitaristin Mika Lammassaaren säveltämiä. Kappaleissa laulaa Mors Subitan Eemeli Bodde. Elokuvan muusta sävellyksestä vastasi Lauri Porra. Elokuvan jatko-osa Hevimpi reissu ilmestyi elokuvateattereihin 11. lokakuuta 2024. == Näyttelijät == == Tuotanto == Hevi reissu (engl. Heavy Trip Movie) on suomalais-belgialais-norjalainen yhteistuotanto. Elokuvan on tuottanut Making Movies Oy yhteistyössä Mutant Koala Picturesin ja Umedian kanssa. == Vastaanotto == Aamulehti Pekka Eronen Episodi Jussi Huhtala Etelä-Suomen Sanomat Jussi Virratvuori Film-O-Holic.com Sampo Bergman Helsingin Sanomat Pertti Avola Ilta-Sanomat Taneli Topelius Hevi reissu on saanut Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvakriitikoilta 93 prosentin Fresh-pisteet. == Palkinnot == * Audience Award, Fantasy Filmfest (2018) * Audience Award, Miskolc International Film Festival (2018) * Best Film in Taste of Europe’ Competition, Filmfestival Ostend (2018) * Audience Award, Warsaw International Film Festival (2018) * Audience Award, Noordelijk Film Festival (2018) * Audience Award, Belfast Film Festival (2019) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen Facebook- sivusto * Luokka:Vuoden 2018 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat
Galicia (täsmennyssivu)

Galicia voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Galicia Espanjan itsehallintoalue ;Espanjan laivasto *Galicia (1729), 70-tykkinen linjalaiva *Galicia (1750), 74-tykkinen linjalaiva *Galicia (1891), torpedo-tykkivene *Galicia (1922), hinaaja *Galicia (1925), Almirante Cervera -luokan risteilijä *Galicia (L31), Casa Grande -luokan LSD *Galicia-luokka, LSD-luokka **Galicia (L51), Galicia- luokan LSD.
Alankomaiden Kultarannikko

Alankomaiden Kultarannikko tai Alankomaiden Guinea, virallisesti Alankomaiden alusmaat Guinean rannikolla (), oli Alankomaiden siirtomaa nykyisen Ghanan alueella. Se oli olemassa vuosina 1598–1872. Siirtomaasta tuli Alankomaiden tärkein siirtomaa Länsi-Afrikassa sen jälkeen, kun Portugali oli vallannut Castelo de São Jorge da Mina -linnoituksen vuonna 1637. Siirtomaa tosin joutui sekasortoon 1800-luvun alussa orjuuden lakkauttamisen jälkeen. 6. huhtikuuta 1872 Alankomaiden Kultarannikko luovutettiin juhlallisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Kultarannikko Luokka:Entiset siirtomaat Afrikassa Luokka:Ghanan historia
Petri Ilmarinen

Petri Seppo Kullervo Ilmarinen (s. 9. kesäkuuta 1968 Hämeenlinna) on suomalainen arkkitehti. Arkkitehdin tutkinnot Teknillinen korkeakoulu (TKK 1997 Espoo) ja Southern California Institute of Architecture (SCI-Arc 1996 Los Angeles), opintoja Wienin Kuvataideakatemiassa 1990-1993 (Akademie der Bildenden Kunste Wien). Hän aloitti omat toimistot 1990 Wienissä Itävallassa, 1993 Hämeenlinnassa ja Helsingissä Suomessa sekä 1995 Los Angelesissa. Petri Ilmarinen on suunnitellut mm. useita liikuntarakennuksia, kuten Elenia Areenan sekä Ritari-areenan, Hämeenlinnan uimahallin ja Vanajanlinnan Linna Golfin nykyasun laajennuksineen ja muutoksineen Hämeenlinnassa. == Aiheesta muualla == * Hämeenlinnan uimahalli * Linna Golf Vanajanlinna Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gedesbyn seurakunta

Gedesbyn seurakunta ( Gedesby Sogn) on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Skelby-Gedesbyn pastoraattiin. Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta seurakunta toimi Sydfalsterin kunnan alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gedesby Sogn Luokka:Tanskan kansankirkko Luokka:Guldborgsundin kunta
Segura-luokka

Segura-luokka on Espanjan laivaston kuuden miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Alusten propulsiojärjestelmä koostuu kahdesta MTU-Bazán 6V 396 TB83 -dieselmoottorista, kahdesta COMBIMAC:n sähkömoottorista ja kahdesta Voith-Schneider VSP 18 GH/135:sta. Propulsiojärjestelmä tuottaa 560 kilowattia, mikä mahdollistaa 14 solmun huippunopeuden. Sähköntuotantoon aluksilla on kolme Isotta Franschinin V1312 generaattoria. Alusten toimintamatka on 2 000 merimailia 12 solmun nopeudella.Segura-luokka Aluksilla on merenkulkututka Kelvin-Hughes 1007, merivalvontatutka Koden MDC 1550 ja kaikuluotain VDS AN/SQQ-32 (Sp). Taistelunjohtojärjestelmä on FABA MCM ja viestijärjestelmät mahdollistavat SHF SATCOM, INMARSAT, UHF, HF ja VHF yhteydet. Miinantorjuntajärjestelmänä on joko yksi tai kaksi Pluto Plus sukellusvenettä ja Minesniper sekä dopplerluotain EDO 3060. == Alukset == Alusten miinantorjuntakalustoon kuuluu yksi tai kaksi Pluto Plus miehittämätöntä sukellusvenettä. Segura-luokan miinantorjunta-alukset Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Segura Empresa Nacional Bazán, Cartagena 3. toukokuuta 1995 25. heinäkuuta 1997 27. huhtikuuta 1999 Sella Empresa Nacional Bazán, Cartagena 3. toukokuuta 1995 25. heinäkuuta 1997 27. huhtikuuta 1999 Tambre Empresa Nacional Bazán, Cartagena 22. heinäkuuta 1997 5. maaliskuuta 1999 18. helmikuuta 2000 Turia Empresa Nacional Bazán, Cartagena 20. heinäkuuta 1998 22. marraskuuta 1999 16. lokakuuta 2000 Duero Empresa Nacional Bazán, Cartagena 11. marraskuuta 1999 28. huhtikuuta 2003 5. heinäkuuta 2004 Tajo Empresa Nacional Bazán, Cartagena 10. kesäkuuta 2004 10. tammikuuta 2005 == Lähteet == *
Noël des enfants qui n’ont plus de maison

Noël des enfants qui n'ont plus de maison ("Kotinsa menettäneiden lasten joulu") on ranskalaisen säveltäjä Claude Debussyn joulukuussa 1915 säveltämä joululaulu sooloäänelle ja pianolle säveltäjän omiin sanoihin. Auguste Durand julkaisi kappaleen seuraavana vuonna. Laulu jäi säveltäjän viimeiseksi ja hän kirjoitti sen sairaana ennen seuraavan päivän leikkausoperaatiota. Pituutta kappaleella on noin kaksi ja puoli minuuttia. ==Alkukieliset sanat== Nous n’avons plus de maisons ! Les ennemis ont tout pris, tout pris, tout pris, Jusqu’à notre petit lit! Ils ont brûlé l’école et notre maître aussi, Ils ont brûlé l’église et monsieur Jésus-Christ, Et le vieux pauvre qui n’a pas pu s’en aller! Nous n’avons plus de maisons! Les ennemis ont tout pris, tout pris, tout pris, Jusqu’à notre petit lit! Bien sûr! Papa est à la guerre, Pauvre maman est morte! Avant d’avoir vu tout ça. Qu’est-ce que l’on va faire ? Noël, petit Noël, n’allez pas chez eux, n’allez plus jamais chez eux, punissez-les ! Vengez les enfants de France ! Les petits Belges, les petits Serbes, et les petits Polonais aussi ! Si nous en oublions, pardonnez-nous. Noël ! Noël ! surtout, pas de joujoux, Tâchez de nous redonner le pain quotidien. Nous n’avons plus de maisons! Les ennemis ont tout pris, tout pris, tout pris. Jusqu’à notre petit lit! Ils ont brûlé l’école et notre maître aussi, Ils ont brûlé l’église et monsieur Jésus-Christ, Et le vieux pauvre qui n’a pas pu s’en aller ! Noël ! Écoutez-nous, nous n’avons plus de petits sabots ! Mais donnez la victoire aux enfants de France.'' ==Sanoitusten suora suomennos== Meillä ei ole enää koteja, Viholliset veivät kaiken, veivät kaiken, veivät kaiken, jopa pienen sänkymme! He polttivat koulun ja opettajan myös, He polttivat kirkon ja herran Jeesuksen Kristuksen, Ja erään vanhan miesparan, joka ei päässyt karkuun, Meillä ei ole enää koteja, Viholliset veivät kaiken, veivät kaiken, veivät kaiken, jopa pienen sänkymme! Isä on sodassa, totta kai, äitiraukka on kuollut! Ennen kuin näki tämän kaiken. Mitä on tehtävä? Joulu, pieni joulu, älä mene heidän luokseen, älä enää koskaan mene heidän luokseen, rankaise heitä! Kosta ranskan lapsien puolesta! Pienten belgialaisten, pienten serbialaisten, ja pienten puolalaisten myös! Jos unohdimme jotkut, anna meille anteeksi. Joulu! Joulu! Etenkään ei leluja, Kamppaile, että saisimme taas jokapäiväisen leivän. Meillä ei ole enää koteja, Viholliset veivät kaiken, veivät kaiken, veivät kaiken, jopa pienen sänkymme! He polttivat koulun ja opettajan myös, He polttivat kirkon ja herran Jeesuksen Kristuksen, Ja erään vanhan miesparan, joka ei päässyt karkuun, Joulu! Kuuntele meitä, meillä ei ole enää pieniä puukenkiäkään, mutta anna voitto Ranskan lapsille!'' ==Kappaleen levyttäneitä artisteja== *Pierrette Alarie *Victoria de los Ángeles-Gonzalo Soriano *Nina Dorliac *Véronique Gens *Petits Chanteurs de Paris *Spivey Hall Children's Choir Luokka:Ranskalaiset joululaulut Luokka:1915 Luokka: Claude Debussyn teokset
Gilbert Bozon

Gilbert Fernand Charles Bozon (19. maaliskuuta 1935 Troyes – 21. heinäkuuta 2007 Tours) oli ranskalainen uimari, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Erityisesti selkäuinnissa menestynyt Bozon teki urallaan kolme henkilökohtaista maailmanennätystä lyhyellä radalla. == Ura == Bozon saavutti 17-vuotiaana 100 selkäuinnissa olympiahopeaa Helsingissä 1952 hävittyään Yhdysvaltain Yoshinobu Oyakawalle. Hän kilpaili myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956.Olympics at Sports-Reference.com Torinon EM- kilpailuissa 1954 Bozon voitti 100 metrin selkäuinnissa Euroopan mestaruuden ja sijoittui Ranskan 4×200 metrin vapaauintiviestijoukkueesa hopealle.Gbathletics.com Bozon ui myös kaksi kultaa Välimeren kilpailuista 100 metrin selkäuinnista vuosina 1951 ja 1955. Bozon ui selkäuinnissa lyhyellä radalla kolme henkilökohtaista maailmanennätystä: 100 metrillä vuosina 1952 ja 1955 ja 200 metrillä vuonna 1953. Hän kuoli pitkällisen sairauden jälkeen 72-vuotiaana heinäkuussa 2007.Carnet: deces de Gilbert Bozon. Sport365 == Lähteet == * Gilbert Bozon Bio, Stats, and Results Olympics at Sports- Reference.com === Viitteet === Luokka:Ranskalaiset uimarit Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Jack Taylor

Jack Taylor –nimisiä henkilöitä ovat: * Jack Taylor, yhdysvaltalainen uimari ja olympiamitalisti * Jack Taylor, yhdysvaltalainen näyttelijä * Jack Taylor, englantilainen jalkapalloerotuomari * Jack Taylor, päähenkilö samannimisissä irlantilaisissa kirjasarjassa ja televisiosarjassa
Pohjanmaan Partiolaiset

Pohjanmaan Partiolaiset ry on Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan sekä Pohjanmaan maakuntien alueella toimiva partiopiiri ja Se on yksi Suomen Partiolaisten yhdestätoista partiopiiristä. Piirin jäseninä on 140 piirin alueella toimivaa partiolippukuntaa. Pohjanmaan Partiolaiset ry:n tehtävänä on alueen lippukuntien tukeminen kuuden toiminnanalan kautta, joita on alue, koulutus, talous, ohjelma, projekti, talous, yhteiskuntasuhteet ja viestintä Piirin toimistolla on kolme toimipaikkaa piirin alueella, jotka sijaitsevat Oulussa, Ylivieskassa ja Vaasassa. Piirillä on neljä palkattua työntekijää. Pohjanmaan Partiolaisten jäsenlehti on Pohjan Puhuri. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pohjanmaan Partiolaiset ry kotisivut * Pohjanmaan Partiolaiset Partiowikikissä Luokka:Suomalaiset partiojärjestöt
Horbelevin seurakunta

Horbelevin seurakunta () on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Horbelev-Falkerslevin pastoraattiin. Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta seurakunta toimi Stubbekøbingin kunnan alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Horbelev Sogn * Horbelev og Falkerslev kirker Luokka:Tanskan kansankirkko Luokka:Guldborgsundin kunta
Viipurin suoviljelysyhtiö

Viipurin suoviljelysyhtiö (Kärr-Odlings-Bolaget i Wiborg) oli Viipurin pitäjässä toiminut osakeyhtiö. Yhtiön perustaminen juonsi juurensa Itä-Suomen nälänhätään vuonna 1835. Yhtiön tarkoitus oli antaa nälänhädän johdosta kiertolaisiksi joutuneille mahdollisuus työpalvelukseen, vähentää hallatuhoja ja näyttää paikalliselle rahvaalle esimerkkiä. Yhtiö viljeli viljaa usealla suolla. Viljelyä varten soita ojitettiin, kuokittiin ja kulotettiin. Yhtiö toimi ainakin Kilposuolla, Nikusensuolla, Lautalansuolla, Pekkasensuolla, Kiilasaunasuolla ja Kurimuksensuolla. Yhtiön osakepääomaksi tuli aluksi 6 900 pankkoruplaa. Osakepääomaa kuitenkin nostettiin myöhemmin. Vuonna 1844, kun yhtiö luultavasti purettiin, ilmoitettiin, että yhtiöön sijoitetuista 43 000 pankkoruplasta 30 000 oli menetetty. == Katso myös == * Luettelo Suomen ensimmäisistä osakeyhtiöistä == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset yritykset Luokka:Viipurin maalaiskunta
Press It

Press It on eteläkorealaisen laulajan Lee Taeminin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2016. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset popalbumit Luokka:Vuoden 2016 esikoisalbumit
How to Be a Human Being

__NOTOC__ How to Be a Human Being on englantilaisen indie-rock yhtye Glass Animalsin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Caroline International ja Harvest Records. Albumissa on yksitoista kappaletta, joista jokainen kuvaa yhtä albumin kannessa esiintyvää henkilöä. Henkilöt perustuu oikeisiin ihmisiin, joita yhtyeen laulaja on tavannut kiertueiden aikana. Genius: Glass Animals - How to Be a Human Being Albumi oli ehdolla vuoden 2017 Mercury Prize - kilpailussa. Kappaleille Life Itself, Youth, Season 2 Episode 3, Pork Soda ja Agnes on julkaistu musiikkivideot. YouTube: Life Itself - musiikkivideo YouTube: Youth' - musiikkivideo YouTube: Season 2 Episode 3 - musiikkivideo YouTube: Pork Soda - musiikkivideo YouTube: Agnes - musiikkivideo == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Consequence of Sound: B Consequence of Sound: How to Be a Human Being - levyarvostelu * Metacritic: 74% Keskiarvio albumin How to Be a Human Being - levyarvioista * TheNeedleDrop: 6/10 YouTube: The Needle Drop - How to Be a Human Being - levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Brittiläiset indie pop -albumit
Aaron Staton

Aaron Staton (s. 10. elokuuta 1980 Huntington, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Kenneth Cosgrovena draamasarjassa Mad Men. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rich Sommer

Rich Sommer (s. 2. helmikuuta 1978 Toledo, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan Harold Cranena draamasarjassa Mad Men. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Joutsan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Joutsan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Joutsan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Joutsaan on liitetty Leivonmäen kunta. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Isäntämies Yhdystie 2B Joutsan kirkonkylä 1992 Iivari Kaurasen muistolaatta Iivari Kaurasen kotitalon seinä, Jääkärintie 6 Joutsan kirkonkylä 1996 (muistolaatassa) Joutilas Puistokuja, Yhdystie 7:n itäpuolella (skeittirampin vieressä) Joutsan kirkonkylä 2013 Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Joutsan kirkon sankarihautausmaa, Jousitie 42 Joutsan kirkonkylä 1961 Kesäheinä[https://www.designalonen.fi/julkiset-teokset-kartalla/ Julkiset teokset - Kartta; Designalonen.fi Yhdystie 2 Joutsan kirkonkylä Samuli Alonen 2022 Muualle haudattujen muistomerkki Leivonmäen hautausmaa, Leivonmäentie 13 Leivonmäki Siunaus (Sankarihautojen muistomerkki, Joutsa) Joutsan kirkon sankarihautausmaa, Jousitie 42 Joutsan kirkonkylä 1956 (teoksen jalustassa 1955) 100px Sankarihautojen muistomerkki, LeivonmäkiLeivonmäen hautausmaa; Joutsanseurakunta.fi Leivonmäen sankarihautausmaa, Kuhasenmäentie 8 Leivonmäki 1958 100px Sotiinlähdön muistomerkki (Veteraanimuistomerkki) Veteraanipuisto, Leivonmäentie 6 Leivonmäki 1988 Talvi- ja jatkosotaan lähdön muistolaatta rakennuksen seinässä, Jousitie 38 Joutsan kirkonkylä 100px Työn vuosikymmenet 1906–1996 työväentalon piha-alue, Jousitie 50 Joutsan kirkonkylä 1996 Vapaussodan muistomerkki, Joutsa Joutsan kirkon sankarihautausmaa, Jousitie 42 Joutsan kirkonkylä ja 1921 100px Veteraanimuistomerkki (Suomi100-muistomerkki sotaveteraaneille ja kotirintamalotille)Muistomerkki leivonmäkisille veteraaneille; Joutsan Seutu 25.10.2017 Suomi 100 vuotta -tapahtuma Leivonmäellä; Joutsa.fi Veteraanipuisto, Leivonmäentie 6 Leivonmäki 2017 Vihtori Järvisen (1885-1957) muistokivi Korpilahdentien varrella, Korpilahdentie 916 Pappisen kylä 1998 ==Lähteet== Luokka:Joutsa Joutsa
Anne Flinkkilä

Anne Flinkkilä on suomalainen toimittaja ja tuottaja, joka juonsi Ylen Inhimillinen tekijä -keskusteluohjelmaa vuosina 1997–2017. Flinkkilä on toiminut juontajana myös Ajankohtainen kakkonen- ja Viimeiset sanani -ohjelmissa. Inhimillisen tekijän loppumisen jälkeen vuonna 2018 Yle TV1:llä alkoi hänen ja Maarit Tastulan yhteinen keskusteluohjelma Flinkkilä & TastulaFlinkkilä & Tastula. Yle. Viitattu 23.2.2018., joka on pääpiirteiltään samanlainen kuin Inhimillinen tekijä oli. Sitä seurasi edelleen yhteinen toimittaja Ani Kellomäen kanssa tehty keskusteluohjelma Flinkkilä & Kellomäki, jota esitettiin Yle TV1:llä vuosina 2020–2023. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Elävät henkilöt
Daniel Esposito

Daniel Esposito (s. 25. marraskuuta 1963) on australialainen nykyaikainen viisiottelija. Hän kilpaili vuoden 1984 olympialaisissa sekä yksilökilpailussa että joukkuekilpailussa. Yksilökilpailussa hän sijoittui sijalle 50 yhteispistemäärällä 3 953. Paras lajisijoitus hänellä oli uinnin kuudes tila. Joukkuekilpailussa hän edusti Australiaa, joka sijoittui sijalle 14. Hänen lapsistaan Chloe Esposito ja Max Esposito ovat myös nykyaikaisia viisiottelijoita. ==Lähteet== Luokka:Australialaiset nykyaikaiset viisiottelijat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mark Vande Hei

Mark Thomas Vande Hei (s. 10. marraskuuta 1966 Falls Church, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen astronautti. Vande Hei valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 2009 ja on osallistunut vuonna 2017 Sojuz MS-06 -lennolle Retkikunnan 53 jäsenenä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yrjö Kaarne

Yrjö Antti Kaarne (vuoteen 1906 Karlsson, 7. helmikuuta 1899 Tampere – 28. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen toimittaja joka käytti nimimerkkejä Vasara, Yx, Y. Kne ja Antti Mäntymäki.Raitio, Jussi: Työväen sanomalehdet ja sanomalehtimiehet. Suomen Sosialidemokraattinen sanomalehtimiesliitto 1907-1947. Lahti 1947Kuka kukin on 1954 == Elämä == Kaarneen vanhemmat olivat kansanedustaja Antti Kaarne ja Fanny Lind. Hän opiskeli 1922–1923 Berliinissä Saksassa muun muassa Deutsche Hochschule für Politikissa sekä 1931 Genèvessä kansainliittokursseilla. Kaarne oli toimittajana Työväenjärjestöjen Tiedonantajassa 1924–1927, Työväen Sanomalehtien Tietotoimistossa (TST) 1928–1933 ja ulkomaantoimittajana Suomen Sosialidemokraatissa 1934–1950. Hän oli samalla myös Sosialistisen Aikakauslehden päätoimittajana 1946–1950. Kaarne oli sitten ylimääräisenä sanomalehtiavustajana Tukholmassa vuodesta 1950 ja ulkoaiainministeriön palveluksessa vuodesta 1953. Kaarne oli Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton jäsenenä vuodesta 1928, liittotoimikunnan jäsenenä vuodesta 1946 sekä liiton puheenjohtajana 1948–1950. Helsingin Sanomalehtimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä hän oli vuodesta 1937, puheenjohtajana 1948–1950 sekä Helsingin sos.-dem. lehtimieskerhon johtokunnan jäsenenä vuodesta 1944. Kaarne oli Suomen Sanomalehtimiesten liiton toinen varapuheenjohtaja 1948–1950 ja Suomalais- amerikkalaisen yhdistyksen varapuheenjohtaja 1947–1950. Syksyllä 1971 valtioneuvos K. A. Fagerholm, konsuli Yrjö A. Kaarne, ay-johtaja Emil Skog ja päätoimittaja Atte Pohjanmaa perustivat Vanhat Toverit – Aatteen Miehet –nimisen keskustelukerhon eläkkeellä oleville pääkaupunkiseudun sosialidemokraattisilla järjestöaktiiveille.Hugo L. Mäkinen : Valtiomiehiä ja vanhoja tovereita aatteen asialla, Suomen Wanhat Toverit Yrjö Kaarne oli naimisissa vuodesta 1925 Lyyli Kerttu Paasijoen kanssa. == Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Pasmajärvi (järvi Kolarissa)

Pasmajärvi on Lapissa Pasmajärvellä Kolarissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselän aukeutta rajoittavat pitkät länsirannan Tirronniemi ja itärannan Honkaniemi. Honkaniemen kainaloihin jäävät Housulahti ja Leveälahti. Luoteisrannassa on pieni Isolahti ja järven kaakkoispäässä sijaitsee Alaisenpäänlahti. Järvelle näkyviä korkeita mäkiä on pohjoisessa sijaitseva Vuorkavaara, jonka kohoaa 65 metriä vedenpintaa korkeammalle, ja Hunnuvaara, jonka järvenpuoleinen sivu nousee sitäkin korkeammalle. Tirronniemen eteläpuolella oleva Petäjäniemi on harjujakson pää, joka alkaa pohjoisempana Pasmajoen mutkasta. Harjujakson sivulla sijaitsee Palokoskenrova. Järvessä on laskettu olevan viisi saarta, jotka ovat kaikki yli aarin kokoisia, mutta eivät ylitä hehtaaria. Niiden yhteispinta-ala on noin yksi hehtaaria, mikä on noin 0,2 % järven kokonaispinta-alasta. Niitä ovat Vaarasaari, Kuussaari ja Pajusaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä eli 0,013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tirronniemen edustalla Kuussaaresta pohjoiseen. Järven rantaviivan pituus on 23 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin yksi kilometri. Rannoilla on muutama kiinteistö haja-asutusta ja noin 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven eterantaan ulottuu Pasmajärven kylä. Sen kautta kulkee järven sivua seuraava yhdystie 19702 ja pohjoisesta sen ohittava yhdystie 9361. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Naamijoen valuma- alueen (67.8) Pasmajoen valuma-alueella (67.86), jonka Pasmajärven alue (67.862) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,0 metriä mpy. Valuma- alue saa pääosan vedestään Nuottajoen valuma-alueen (67.866) laskujoesta Nuottajoesta, joka laskee kaakkoisrantaan, ja Siikajoen valuma-alueen (67.867) laskujoesta Siikajoesta, joka laskee Isolahteen järven länsirantaan. Siikajoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Iso Pahajärvi (3 ha) ja Pikku Pahajärvi (2 ha), jotka laskevat Pahajärvenojaa myöten, Iso Haukijärvi (2 ha) Haukirovan pohjoispuolella, sekä Säynäjärvi (1 ha) laskujoen alajuoksulla. Nuottajoen valuma-alueella sijaitsevat Nuottajärvi (14 ha) ja Nuottalompolo (6 ha). Pasmajärven alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Vuorkajärvi (6 ha), joka laskee Koivuvuomalta Vuorkajokea pitkin Iso Housuniemeltä järven itärantaan, Tirrojärvi (3 ha), joka sijaitsee länsirannalla Tirronniemellä, ja Verijärvi (1 ha), joka laskee Petäjäniemen eteläpuolelle Petäjälahteen. Järven laskujoki Pasmajoki lähtee järven pohjoispäästä ja juoksee ensin laskien ensin Vaattojärveen (233 ha), jatkaen sitten Vaattojokena Sieppijärveen (92 ha), josta se jatkaa Naamijokena Naamijoelle, missä se yhtyy Tornionjokeen. == Lähteet == Luokka:Naamijoen valuma-alue Luokka:Kolarin järvet
Kerteminde

Kerteminde on tanskalainen kaupunki Fynissä. Sen väkiluku oli 5 855 tammikuussa 2014.BEF44: Urbaanien alueiden väkiluku 1. tammikuuta Tanskan tilastoviraston tietokanta. Kerteminde oli aiemmin Lempäälän ystävyyskunta, mutta luopui siitä 2016.Monien yhtäläisyyksien stävyyskunnat. Lempäälän- Vesilahden Sanomat 13.10.2016 == Merkittäviä henkilöitä == *Johannes Larsen – taiteilija *Casper Christensen – koomikko *Niclas Vemmelund – jalkapalloilija == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin verkkosivusto Luokka:Tanskan kaupungit
Elämä elämästä

Elämä elämästä () on vuonna 1916 valmistunut venäläinen mykkäelokuva. Jevgeni Bauerin ohjaama melodraama perustuu Georges Ohnetin romaaniin Serge Panine. Sen pääosia esittävät Vera Holodnaja, Lidija Koreneva ja Vitold Polonski. ==Juoni== Miljonäärirouva Hromovan luona kasvaa hänen oman tyttärensä Musjan rinnalla ottotytär Nata. Heidän kotiinsa ilmestyy kaksi sulhasta – säihkyvä ruhtinas Bartinski ja varsin tavanomainen liikemies Žurov. Nata ja Bartinski rakastuvat toisiinsa, mutta rahapulansa takia ruhtinas nai rikkaan perijättären Musjan. Nata puolestaan joutuu hyväksymään Žurovin kosinnan. Häiden jälkeen Bartinski tuhlaa Musjan omaisuuden, mutta jatkaa suhdettaan Natan kanssa. Ruhtinas menettää loputkin rahansa ja väärentää vekseliin Žurovin allekirjoituksen. Vältääkseen skandaalin Hromova kehottaa Bartinskia ampumaan itsensä. Kun ruhtinas kieltäytyy, Hromova ampuu hänet ja lavastaa tapahtuneen itsemurhaksi. ==Näyttelijät== ==Tuotanto ja vastaanotto== Aleksandr Hanžonkovin yhtiön tuottama Elämä elämästä oli tarkoitettu Iosif Jermoljevin menestyselokuvan Patarouva (Pikovaja dama, 1916) kilpailijaksi. Ohjaaja Jevgeni Bauer sai työhönsä vapaat kädet ja käytettäväkseen kaikki yhtiön resurssit. Näyttelijäkuntaan kiinnitettiin Vera Holodnajan ja hänen vastanäyttelijänsä Vitold Polonskin lisäksi joukko venäläisen mykkäelokuvan suurimpia tähtiä. Salonkimelodraamansa pohjaksi Bauer valitsi ranskalaisen viihdekirjailijan Georges Ohnetin heikkotasoisen romaanin Serge Panine (1881). Elämä elämästä oli valtava yleisömenestys ja sai ylistäviä lausuntoja myös lehdistössäArvostelut ks. . Sen suurin ansio on Bauerille ominainen ohjaustyyli – loistelias kuvaus, lavastus ja valaistus, joihin yhdistyy puhtaasti elokuvallisten keinojen – lähikuvien, liikkuvan kameran ja montaasin taitava käyttö. Elämä elämästä oli myös käännekohta Vera Holodnajan uralla ja teki hänestä Hanžonkovin yhtiön suurimman tähden . Näyttelijänä taitavamman Lidija Korenevan suoritus kalpenee melodramaattisiin osiin täydellisesti sopivan Holodnajan rinnalla, ja teoksesta muodostuikin hänen tunnetuin elokuvansa. Pian tämän jälkeen Holodnaja siirtyi kuitenkin kilpailevan Dmitri Haritonovin yhtiön palvelukseen. Suomessa Elämää elämästä esitettiin ensimmäisen kerran helsinkiläisessä elokuvateatteri Lyyrassa marraskuussa 1916 alaotsikolla Jokaisesta kyyneleestä pisara verta (За каждую слезу по капле крови, Za každuju slezu po kaple krovi). Elämä elämästä uusittiin useampaan kertaan, ja Lauri Piispan mukaan se lienee ollut Suomessakin Holodnajan muistetuin elokuva. Viimeisen kerran sitä esitettiin vuonna 1921. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Melodraamat Luokka:Venäläiset mykkäelokuvat Luokka:Vuoden 1916 venäläiset elokuvat
Tiirinkoski

Tiirinkoski on Hämeenlinnan 29. kaupunginosa, joka sijaitsee noin kuusi kilometriä keskustasta luoteeseen. Maatalousvaltainen kaupunginosa on pääasiassa peltoa sekä länsiosastaan metsää. Alueen läpi kulkee vanha Hämeen Härkätie, jonka varrella sijaitsee myös Tiirinkosken kylä. Tiirinkosken halki virtaa myös Vanajanselälle laskeva Myllyoja. Kaupunginosaa rajaavat Pikku- Parola, Pullerinmäki, Vuorentaka, Majalahti sekä pohjoisessa Hattulan kunta. Kaupunginosa lienee saanut nimensä Myllyojassa olevasta koskesta. Tiirinkoskella on pitkä historia maatilan pidossa ja nykyisin kylällä toimii Tiirinkosken tehdas -niminen matkailutila. Kanta-Hämeen vesistöistä Hirvilampi sijaitsee pääosin Tiirinkosken kaupunginosassa. == Lähteet == *
Majalahti

Majalahti on Hämeenlinnan 27. kaupunginosa. Se sijaitsee Alajärven rannalla, kuusi kilometriä keskustan länsipuolella. Kaupunginosassa ei ole juurikaan asutusta, vaan lähinnä metsä- ja peltoalueita. Majalahden halki kulkee Hämeenlinnan ja Turun välinen Hämeen Härkätie. Alueella on myös lukuisia kaupungin ylläpitämiä ulkoilureittejä sekä talvisin hiihtolatuja; esimerkiksi Alajärven jäällä on suosittua retkikohdetta Soininsaarta kiertävä latu. Kaupunginosaa rajaavat Loimalahti, Tiirinkoski, naapurikunta Hattula sekä vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetty Rengon entinen kunta. == Lähteet == *
Luettelo Hyrynsalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Hyrynsalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Hyrynsalmen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Hallan Ukon muistomerkkiNähtävyydet; Hyrynsalmi.fi Peltoaukealla Hallan talon entisellä paikalla, Hallantie 124 1959teksti kivessä Sankarihautojen muistomerkki Hyrynsalmen kirkon sankarihautausmaa, Katajarannantie 2 1959 100px Talvisodassa kaatuneet viimeiselle matkalle valmistelleiden muistomerkkiTalvisodassa kaatuneet viimeiselle matkalle valmistelleille muistomerkki; Yle 12.9.2009 Hyrynsalmen kirkon lähistö, tien toisella puolella 2009 100px Vapaussodan valkoisten muistomerkki Hyrynsalmen kirkon sankarihautausmaa, Katajarannantie 2 1920 VuolijatLeo Sakari Karsikas: Vuolijat; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Kiertoliittymä Hyryntie-Laskutie- Paroonintie 2009 ==Lähteet== Luokka:Hyrynsalmi Hyrynsalmi