EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Stan Drake

Stanley Albert ”Stan” Drake (9. marraskuuta 1921 New York – 10. maaliskuuta 1997 Norwalk Connecticut) oli yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija, jonka tunnetuin sarjakuva on Juliet Jonesin sydän. Nuorena Drake kuvitti pulp- julkaisuja. Toisessa maailmansodassa hän palveli Tyynellämerellä ja sinä aikana myös kuvitti Stars and Stripes -lehteä. Sodan jälkeen hän teki mainoksia. Drake piirsi Juliet Jonesin sydäntä 1953–1989. Sen jälkeen sarjaa piirsi Frank Bolle. Parhaimmillaan sarjakuvaa julkaistiin 600 lehdessä. Drake piirsi myös Helmiä ja Heikkiä vuodesta 1984 kuolemaansa asti. Marvelille Drake piirsi yhden vuonna 1987 ilmestyneen The Pitt -albumin. Draken ja Leonard Starrin toimintasarja Kelly Greeniä julkaistiin Euroopassa mustavalkoisena Pilote-lehdessä 1981–1988. Lisäksi Dargaud julkaisi sitä väritettyinä englanninkielisinä albumeina. Drake kuvitti myös Golf Digest -lehteä. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Minestronekeitto

Minestronekeitto tai minestrone on sakea italialainen keitto, joka valmistetaan erilaisista kasviksista sekä pastasta tai riisistä, ja päälle ripotellaan parmesaanijuustoa. Keitto syödään usein leivän kanssa. Minestronesta on Italian eri seuduilla omat muunnelmansa; esimerkiksi Genovan minestronessa käytetään pestoa. ==Lähteet== Luokka:Keitot Luokka:Italialainen keittiö
Ei oo, ei tuu

Ei oo, ei tuu on suomalaisen iskelmälaulaja Lea Lavenin single vuodelta 1979. Kappaleen sävelsi ja sovitti Jori Sivonen ja sanoitti Raul Reiman. Singlen b-puolena on "Mitä tekisinkään ilman sinua", jonka sävelsi Jukka Kuoppamäki ja sanoitti Chrisse Johansson. Singlen molemmat puolet julkaistiin Lea Lavenin studioalbumilla Määränpäänä tähdet (1980). Kappale voitti vuoden 1979 Syksyn sävel -laulukilpailun. "Ei oo, ei tuu" on nopeatempoinen ja se alkaa ilman introa. Instrumentit tulevat mukaan kahden ensimmäisen sanan ("Se oli...") jälkeen. Ensimmäisessä säkeistössä kertojaminä laulaa komeasta miehestä, jonka viettelijän elkeet hän näki oitis. Kertosäe alkaa 27 sekuntia kappaleen alusta laskien. Kertosäkeessä kertoja tekee kerralla selväksi, että häntä ei kiinnosta kevyt romanssi. Toisessa säkeistössä kertojaminä on tavannut uuden miehen, jota hän alkuun kuvitteli täysosumaksi, mutta joka osoittautui petturiksi. Hän tapasi miehen jonkun sutturan seurassa, joka mukamas oli miehen serkku. Toisen kertosäkeen jälkeen on välisoitto, jota seuraa kolmas kertosäe. Sen jälkeen laulu päätetään c-osaan, jossa kertoja odottaa kolmatta kohtaloaan. Hänen turhautumisensa tapaamiensa miesten pinnallisuuteen on ilmeistä. "Ei oo, ei tuu" julkaistiin kokoelma-albumilla Lea Laven – Suosituimmat (32 toivesävelmää) (1983). Ensimmäinen digitaalinen julkaisu on CD-kokoelma-albumilla Lea Laven – CBS-klassikot (1989). "Ei oo, ei tuu" versioitiin muutamaan kertaan jo vuonna 1979. Ritva Valkama esitti sen television viihdeohjelmassa Parempi myöhään… niin ikään 1979. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ultimate Guitar: Ei Oo Ei Tuu Chords by Lea Laven Luokka:Lea Lavenin kappaleet Luokka:Raul Reimanin sanoittamat kappaleet Luokka:Vuoden 1979 kappaleet Luokka:Syksyn sävel -finalistit
Rotunainen (kappale)

Rotunainen on suomalaisen iskelmätaiteilija Lea Lavenin single vuodelta 1979. Kappaleen sävelsi Jukka Kuoppamäki, sanoitti Chrisse Johansson ja sovitti Jori Sivonen. Singlen b-puolena on käännösiskelmä "Sun ulkoa luin" ("Wet Day in September"), jonka sävelsi Werner Theunissen ja sanoitti suomeksi Chrisse Johansson. Singlen molemmat puolet julkaistiin Lea Lavenin studioalbumilla Rotunainen (1979). "Rotunainen" oli menestys. Samana vuonna julkaistun "Ei oo, ei tuu" -kappaleen kera se nosti Lea Lavenin suomalaisen iskelmämusiikin kärkikaartiin. "Rotunainen" kertoo naistyypistä, joka arvostaa itseään sellaisena kuin on. Hän ei ole "leidi eikä missi", mutta saa siitä huolimatta herraseuraa. Huumoriorkesteri Turo’s Hevi Gee teki "Rotunaisesta" oman versionsa, "Olen rapulainen" (1999). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Chordify: Rotunainen Luokka:Lea Lavenin kappaleet Luokka:Chrisse Johanssonin sanoittamat kappaleet Luokka:Vuoden 1979 kappaleet
Elias Hjelm

Elias Hjelm (Tunnetaan myös taiteilijanimellä Hjalmar; s. 3. toukokuuta 1998 Helsinki) on suomalainen musiikkituottaja ja muusikko. Hjelm on kirjoittanut ylioppilaaksi vantaalaisesta Vaskivuoren lukiosta ja valmistunut musiikkituottajaksi Pop & Jazz Konservatoriosta. Hän on tehnyt yhteistyötä eri artistien kanssa Suomessa ja ulkomailla. Hjelm on ollut mukana kirjoittamassa kappaleita muun muassa Pikku G:lle ja Mikael Gabrielille. Hän on ollut tuottamassa Mikael Gabrielin ja Nublun vuoden 2024 UMK-kappaletta Vox Populi. Elias Hjelm on tehnyt myös näyttelijäntöitä Walt Disney Animation Studiosin animaatioelokuvan Encanto suomenkielisessä versiossa Hjelm ääninäyttelee Camilon roolin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mehmet Gürs

Mehmet Gürs (s. 13. joulukuuta 1969) on suomalais-turkkilainen kokki, televisiopersoona ja ravintoloitsija. Häntä pidetään yhtenä Istanbulin tunnetuimmista kokeista. == Elämäkerta == Gürs syntyi Suomessa turkkilaiselle isälle ja suomenruotsalaiselle äidille, mutta varttui Tukholmassa ja Istanbulissa. Hän opiskeli ja työskenteli kokkina Yhdysvalloissa kahdeksan vuotta, ja suoritti siellä hotelli- ja ravintola-alan tutkinnon. 1990-luvun puolivälissä hän palasi Turkkiin ja perusti ensimmäisen ravintolansa Downtownin; kuusi vuotta myöhemmin hän avasi Lokantan ja sitten Miklan vuonna 2005. == Palkinnot == * 2001: Paras ravintola/ Downtown - TimeOut Istanbul * 2002: Paras baari/ NuTeras - TimeOut Istanbul * 2003: Paras kokki/ Mehmet Gürs - TimeOut Istanbul * 2004: Paras baari/ NuTeras - TimeOut Istanbul * 2006: Paras ravintola/ Mikla - TimeOut Istanbul == Yksityiselämä == Gürsillä on yksi lapsi. Hän puhuu ruotsia, turkkia, ranskaa ja englantia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kokit Luokka:Turkkilaiset kokit Luokka:Suomen turkkilaiset Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Thorleif Schjelderup

Thorleif Schjelderup (20. tammikuuta 1920 Oslo – 28. toukokuuta 2006 Oslo) oli norjalainen mäkihyppääjä, kirjailija ja olympiamitalisti. Hän saavutti olympiapronssia Sankt Moritzin olympialaisissa 1948. Urheilu-uransa jälkeen hän julkaisi useita kirjoja koskien mäkihyppyä ja luontoa. ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset mäkihyppääjät Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Mister8

Mister8 on Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalvelussa tammikuussa 2021 julkaistu suomalainen kahdeksanosainen draamasarja. Sarjan on ohjannut Teemu Nikki ja sen ovat käsikirjoittaneet Vesa Virtanen ja Teemu Nikki perustuen Nikin ja Jani Pösön alkuperäisideaan. Sarja kertoo Mariasta (es. Krista Kosonen), jolla on seitsemän miestä – yksi viikon jokaiselle päivälle, kunnes kahdeksas mies (es. Pekka Strang) sekoittaa Marian kuviot. Pekka Strangin esittämä Juho haluaa Marian kokonaan itselleen ja yrittää saada muut miehet ulos järjestelystä. Sarja on kuvattu Helsingissä syksyllä 2019. Timo Kaukolammen ja Tuomo Purasen sarjaan säveltämät kappaleet on julkaistu erillisenä albumina. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsingin Sanomien arvostelu sarjasta 7.2.2021 Luokka:2020-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:Elisa Viihde -alkuperäissarjat
Vuoripussiunikeko

Vuoripussiunikeko eli vuoriburra (Burramys parvus) on äärimmäisen uhanalainen Australiassa elävä nisäkäs. Siitä on jäljellä enää 2 200 täysikasvuista yksilöä. Uhanalaisuuden syynä on elinympäristön häviäminen teiden rakentamisen vuoksi sekä ketut. Vuoripussiunikeko painaa 45 grammaa ja on noin 11 cm pitkä kuonosta hännäntyveen, häntä on 14–15 cm pitkä. Turkki on ohutkarvainen mutta tiheä. Selkäpuoli on harmaa, keskeltä tummempi kuin kyljistä. Vatsapuoli on kermanvaalea, koirailla lisääntymisaikaan oranssinsävyinen. Vuoripussiunikeko on ainoa Australian nisäkäslajeista, joka elää vuoriston pensastoissa. Se elää basalttilohkareiden keskellä, missä kasvaa tasmanianpodokarpusta (Podocarpus lawrencei). Ne ovat yöeläimiä ja pysyvät yleensä maassa, mutta kiipeilevät tarvittaessa taitavasti. Keväällä ne syövät yöperhosia ja muita selkärangattomia, loppukesästä myös hedelmiä ja siemeniä. Ne vaipuvat talvihorrokseen jopa seitsemäksi kuukaudeksi. == Lähteet == Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Pussiunikeot
Kanadalaisprikaati

Kanadalaisprikaati () on Ukrainassa toimiva sotilasosasto, joka koostuu pääsääntöisesti kanadalaisista. == Historia == Maaliskuussa 2022 uutisoitiin, että Ukrainaan oli pyrkimässä 550 taistelijaa Kanadasta. Tämän johdosta Ukrainan asevoimissa aloitettiin toimenpiteet, joilla muodostettaisiin kanadalaisille oma prikaati. Ukrainalaiset diplomaatin Kanadassa saivat apua entiseltä liberaalipuolueen kansanedustajalta, Borys Vžesnevskyilta. Myös ontariolainen liikemies Chris Ecklund on avustanut vapaaehtoisten lähdössä Ukrainaan. Prikaatin pestautuneet kanadalaiset ovat saapuneet joko yksin tai pienissä ryhmissä. Saapuneiden kanadalaisten taistelukokemus vaihtelee täysin nollasta veteraaneihin. Kanadan viranomaisilla ei ole tietoa siitä, montako henkilöä on lähtenyt maasta pestautuakseen prikaatiin. == Toiminta ja reaktioita == Kanadalaisprikaati koostuu kuudesta joukkueesta: * 1. joukkue: humanitäärinen apu * 2. joukkua: ei-tappava sotilasapu * 3. joukkue: koulutus * 4. joukkue: rekrytointi * 5. joukkue: tiedustelu * 6. joukkue: hallinnollinen tuki Prikaati toimii Ukrainan kansainvälisen legioonan alaisuudessa ja sen päämaja sijaitsee Kiovassa. Kanadan asevoimat kielsi maaliskuun lopulla täysi- ja osa-aikaisessa palveluksessa olevia sotilaitaan liittymästä prikaatiin, koska näitä voitaisiin kiinni jäämisen jälkeen käyttää Venäjän propagannassa. Prikaatin muodostamisen aikoihin Kanadan silloinen puolustusministeri Anita Anand sanoi, että maan kansalaisten tulisi edelleen välttää Ukrainaan matkustamista kaikissa olosuhteissa. == Lähteet == Luokka:Ukraina-myönteiset vapaaehtoiset sotilasyksiköt Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan
De Dion -pyöräntuenta

De Dion -pyöräntuenta, De Dion -akseli, De Dion -putki ja De Dion -jousitus viittaavat auton taka-akseliston pyöräntuentarakenteeseen. Rakenne on nimetty De Dion-Boutonin mukaan. De Dion -putki tai De Dion -jousitus tarkoittaa riippumatonta takajousitusta, jossa on yhdistävä putki. Rakenne mahdollistaa renkaiden oikean camber-kulman riippumatta jouston määrästä. Tyypillisessä sovelluksessa autossa kulkee kaksi putkea, joista toinen liikkuu hieman toisen sisällä. Rakenteen suunnitteli Charles Trépardoux höyryautoon ja sille myönnettiin brittiläinen patentti vuonna 1894. Trépardouxin eroamisen jälkeen se tuli tunnetuksi De Dion -akselina ja sitä käytettiin De Dion-Boutonin polttomoottoriautoissa. Vuonna 1910 patentti vanheni, ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhdysvaltalainen Harry Miller muokkasi rakennetta etuvetoisessa autossa käyttöön. == Lähteet == Luokka:Auton rakenne Luokka:De Dion-Bouton
Helosepelikukka

Helosepelikukka (Pleiospilos compactus) on päivikkikasvilaji, jota esiintyy Etelä-Afrikassa Kapmaalla. Kasvi on monivuotinen sukkulenttinen ruoho, jolla on keltaiset kukat. Laji on jaettu viiteen alalajiin: sinehelosepelikukka (subsp. canus), subsp. compactus, subsp. fergusoniae, pikkuhelosepelikukka (subsp. minor) ja subsp. sororius.Suomen Lajitietokeskus: Helosepelikukka – Pleiospilos compactus Viitattu 27.3.2023. == Lähteet == Luokka:Päivikkikasvit
Puukkomehilonkero

Puukkomehilonkero (Conicosia pugioniformis) on päivikkikasvilaji, jota esiintyy Etelä-Afrikassa Kapmaan lounaisosassa. Sen nykyisen tieteellisen nimen on antanut Nicholas Edward Brown vuonna 1926. Kasvi on monivuotinen sukkulenttinen varpu, jolla on keltaiset kukat. Laji on jaettu kolmeen alalajiin: subsp. alborosea, pikkupuukkomehilonkero (subsp. muirii) ja subsp. pugioniformis.Suomen Lajitietokeskus: Puukkomehilonkero – Conicosia pugioniformis Viitattu 27.3.2023. == Lähteet == Luokka:Päivikkikasvit
Informaatiotekniikan museoyhdistys

Informaatiotekniikan museoyhdistys ry on yleishyödyllinen yhdistys, joka ylläpitää Kurikassa Jyllinkosken kanjonissa kahta museota: Jyllinkosken Sähkölaitosmuseota ja Informaatiotekniikan Museota. Museot ovat avoinna yleisölle kesäkuukausina. Muina aikoina museot avataan vain tilauksesta vierailijaryhmille. Jyllinkosken sähkölaitosmuseo on ensimmäinen laatuaan Suomessa. Museo perustettiin 1987 entisen Jyllinkosken voimalaitoksen tiloihin. Se otettiin tuottamaan sähköä jo 1913 Kurikkaan, Ilmajoelle, Kauhajoelle, Jalasjärvelle ja Seinäjoelle. Voimalaitos toimi vuoteen 1970 saakka Pitkämön altaan valmistumiseen saakka. Voimalaitos on entisöity alkuperäiseen muotoon generaattoreineen, säätölaitteineen ja mittareineen. Informaatiotekniikan osassa on esillä informaatiotekniikkaan historiaa. Esillä on mm. radiotekniikkaa aina vuosisadan alusta saakka, videolaitteita, kameroita, armeijan käyttämää kalustoa sekä muuta informaatiotekniikan esineistöä. Museon tilat sisältävät myös 60-paikkaisen kokoustilan. Tiloja ja ympäröivää puistoa luontopolkuineen käytetään erilaisten yritysten ja yhteisöjen TYKY- ja virkistystomintoihin. Museoyhdistys on kunnostanut rakennukset vapaaehtoisvoimin. Rahoitus on tullut EU:lta, Kurikan kaupungilta, Museovirastolta ja yksityisiltä lahjoittajilta. Maisemoitu ja ehostettu voimalaitosalue sai vuonna 2017 Artturi Leinosen palkintolautakunnan myöntämän Ilkan kulttuurikilven. Jyllinkoskella on edelleenkin merkittävä vaikutus Kurikan kaupungille: Jyllinkosken Sähkö Oy:n osakkeiden myynnistä saatujen Fortumin ja Nesteen osakkeiden osinkotuotot ovat iso osa kaupungin tuloja. == Aiheesta muualla == * Jyllinkoski.org Luokka:Suomalaiset teknologiajärjestöt Luokka:Museot
Erik Berg (metsänhoitaja)

Erik Berg (11. heinäkuuta 1901 Lahti – 20. heinäkuuta 1979 Pori) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsätalouden asiantuntija, joka sai ylimetsänhoitajan ja metsäneuvoksen arvonimet. Viitattu 27.3.2023. ==Henkilöhistoria== Bergin vanhemmat olivat liikennetarkastaja Anton Aleksander Bernhard Berg ja Fanny Irene Villikka ja puoliso vuodesta 1926 lehtori Tyyni Amanda Laakso. Vuorineuvos Pertti Berg oli heidän poikansa. Erik Berg tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1920 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1925. Hän oli Kokemäenjoen Lauttausyhdistyksen uittoesimies 1926–1934, Kokemäen maamieskoulun metsänhoidon ja apuaineiden opettaja 1933–1940, Satakunnan metsänhoitolautakunnan apulaismetsänhoitaja vuodesta 1937 ja metsänhoitaja 1940–1945, kansanhuoltoministeriön puu- ja polttoaineosaston apulaisosastopäällikkö 1943 ja 1944–1945 ja vt. osastopäällikkö 1943–1944, Satakunnan hankintapiirin päällikkö 1945–1947, Toiminimi Wiik & Höglundin piirimetsänhoitaja Porissa 1945–1950, Metsävienti Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja 1950–1953 sekä Satakunnan metsänhoitolautakunnan metsänhoitaja vuodesta 1953 ja päämetsänhoitaja 1965–1968. Berg oli myös Kauvatsanjoen Lauttausyhdistyksen uittoesimies 1926–1934, Kokemäen yhteiskoulun kansantalouden vt. opettaja 1931 ja 1932–1933, Metsähallituksen hiilitoimiston metsänhoitaja 1939–1940 ja Porin työvoimapiirin apulaisosastopäällikkö ja puutavarankuljetusten päällikkö 1940–1941. Hän oli lisäksi Satakunnan Metsäsanomain päätoimittaja ja vastaava toimittaja sekä Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1950 ja kaupunginhallituksen jäsen 1949–1950. Bergillä oli myös lukuisia muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Suomen sisällissotaan valkoisten puolella osallistunut Berg oli Kokemäen suojeluskunnan paikallispäällikkö 1933–1937. Ylimetsänhoitajan arvonimen Berg sai 1958 ja metsäneuvoksen arvonimen 1965. ==Julkaisuja== * Satakuntakirja: Satakunnan metsätaloudesta, 1958 * Metsätalous, 1969. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Kulopuuhari

Kulopuuhari (Lejota ruficornis) on kukkakärpäslaji, jota tavataan muun muassa Euroopassa. Lajin on tieteelle kuvannut Johan August Wahlberg, joidenkin tietojen mukaan kuitenkin Johan Wilhelm Zetterstedt vuonna 1843. Laji on Norjassa elinvoimainen (LC), mutta Suomessa luokiteltu vaarantuneeksi (VU). Lajin norjankielinen nimi gammelvedblomsterflue viittaa sen esiintymiseen vanhoilla puilla. Lajia on tavattu muun muassa Kainuusta Sotkamon Viltovaaralta Natura-selvityksen yhteydessä. == Lähteet == Luokka:Kärpäset Luokka:Suomessa uhanalaiset lajit
Reitkallin työväentalo

Reitkallin työväentalo on sijainnut Haminassa, entisen Vehkalahden Reitkallin kylässä. ==Historia== Talo on ostettu kauppaneuvos Ahlqvistilta ja siirretty ja rakennettu nykyiselle paikalle vuonna 1909 talkoilla. Aikaisemmin talo on toiminut kulkutautisairaalana ja kauppana. ==Rakennus== Työväentalo on hirsirunkoinen, vuoraamaton, ja se on maalattu punaiseksi. Talossa on peltikate. Talon sisäkatto on paneloitu. Sisäseinillä on paneeli ja tapetti. Talo on puulämmitteinen. Ulkorakennuksessa on liiteri ja käymälät. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, kaksi eteistä, kahden huoneen ja keittiön asunto. Vuonna 1982 talon kunto on ollut heikko. Suunnitelmia korjauksista on ollut, mutta rahoitusta ei. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on järjestetty kokouksia ja muuta toimintaa.(1982) == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Haminan rakennukset ja rakennelmat
Pitkänkosken työväentalo

Pitkänkosken työväentalo on Miehikkälän Kalliokoskella sijainnut työväentalo. ==Historia== Työväentalo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu keräyksillä ja lainalla. Talon on piirtänyt Matti Kallback. ==Rakennus== Talo on rankorakenteinen. Se on lautaverhoiltu ja maalattu punaiseksi. Alkuperäinen pärekate on muutettu vuonna 1965 huopakatteeksi. Sisäkatto on paneloitu. Sisäseinillä on paneeli ja tapetti. Talon alkuperäinen lämmitys on ollut uuni, vuonna 1957 on laitettu puukamiina. Ulkorakennuksessa on sauna ja halkovajat. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, kaksi eteistä, vaatesäiliö ja kamari. Vuonna 1982 talon ulkoseinät ovat olleet huonossa kunnossa eikä rahaa korjauksiin ole ollut. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on ollut yhdistyksen omassa käytössä vuonna 1982, mutta vuonna 2018 se ei ole enää ollut työväentalokäytössä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Miehikkälän rakennukset ja rakennelmat
Luolageologia

Luolageologia on luolien geologisia piirteitä tutkiva tiede. Suomessa esiintyvät luolatyypit on luokiteltu 15 eri tyyppiin. Yksi luolatyyppi on kideonkalo, jonka tapainen on Haminassa oleva Pirunpesä. Luolatyyppejä ovat myös tektoninen rakoluola ja glasiaalinen rakoluola. Tektonisia rakoluolia ovat Djupviksgrottan Getassa Ahvenanmaalla, Ohtolan Pirunkallion luola Kangasalla, Lullinvuoren luola Jyväskylässä ja Otsavaaran luola Kemijärvellä sekä Sikarounikoiden luolaryhmä Merikarvialla. Oma luolatyyppinsä on karsti- eli kalkkikiviluola. Suomen suurin kalkkikiviluola on Torholan luola Lohjalla. Toista tyyppiä edustavat rapautumisluolat, joita ovat preglasiaaliseen rakorapaumaan kehittynyt luola, tafoni eli ontoksi rapautunut lohkareluola ja muun tyyppinen rapautumisluola. Muun tyyppisestä rapautumisluolasta on esimerkki Halosen uuni Kuusamossa. Tafonia edustaa Inarin Karhunpesäkivi. Yksi luolatyyppi on glasiaalinen lohkareluola. Lohkareluolasta esimerkkinä on Porin Lyttylän Pirunpesä. Luolatyyppejä ovat myös glasifluviaaliset ja fluviaaliset kulutusluolat, jota mannerjäätikön sulamisvedet ovat muovanneet ja jäätikön hiovan kulutuksen synnyttämä luolatyyppi. Glasifluviaalisesta kulutusluolasta on esimerkki Högbergetin luola Kirkkonummella. Muita luolatyyppejä ovat rantavoimien kulutuksen ja talvisten jäiden synnyttämät luolat ja maan- tai kivivyöryn synnyttämä luola. Yksi luolatyyppi on glasiaalinen maaluola, joka on syntynyt siten, että jääkauden aikana moreenikerrostuman sisään on syntynyt jäälohkare ja jäälohkareen sulamisen myötä paikalle on syntynyt luola. Omaa tyyppiään ovat jääluolat, joista esimerkki on Inarin Korkia-Mauran jääluola, joka on Suomen suurin jääluola. Jääluolia muualla maailmassa ovat Itävallassa sijaitseva Eisriesenweltin jääluola, joka on maailman suurin jääluola ja Slovakiassa sijaitseva Dobšinskán jääluola. Joskus luolan ominaisuuksiin voivat vaikuttaa maankuoren tuliperäiset tapahtumat. Meksikossa Naican seudulla sijaitseva Kristalliluola sai nykyisen muotonsa 26 miljoonaa vuotta sitten ylöspäin maankuoren läpi nousseen magmapallon vaikutuksesta. Tällöin tähän luolaan virtasi kuumaa ja mineraalipitoista vettä, minkä seurauksena Kristalliluola sisältää monia mineraaleja. Joskus entinen meri on vaikuttanut luolien geologisiin ominaisuuksiin. Yhdysvalloissa New Mexicon osavaltiossa sijaitsevien Carlsbadin luolissa on merkkejä siitä, että alueella on ollut muinoin meri ja myöhemmin meri on vetäytynyt ja maa on kohonnut. Sen lisäksi maankuoren läpi on valunut hiilihappoista vettä. Täten syntyivät Carlsbadin kalkkikiveä sisältävät Tippukiviluolat. Joskus meren aivan äärellä sijaitseva luola on osittain merenpinnan alla niin, että luolan alaosa on veden peitossa. Näin on esimerkiksi Italiassa Caprin saarella sijaitsevassa Grotta Azzurrassa, niin sanotussa Sinisessä luolassa. Tähän luolaan tulee valoa meren pinnan alaisesta aukosta, ja siksi luola näyttää siniseltä. == Lähteet == *
Himalajanpyy

Himalajanpyy (Lerwa lerwa) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiassa. == Koko ja ulkonäkö == Himalajanpyy voi kasvaa 38-40 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan tukevahko. Pää, kaula, selkä ja siivet ovat tiheästi ruskean ja valkoisen viiruttamat. Himalajanpyyn rinta ja vatsa ovat punaruskeat, ja niissä on leveitä valkoisia juovia. ==Levinneisyys ja elintavat== Himalajanpyy elää Himalajan vuoristossa Pakistanista Kiinaan. Lajin elinympäristöä ovat puurajan ja lumirajan väliset kivikkoiset vuoristoniityt ja pensaikot 3 000-5 500 metrin korkeudella. Lintu liikkuu tavanomaisesti 5-30 yksilön parvina. Himalajanpyy syö siemeniä, muita kasvinosia ja jäkäliä. Himalajanpyyn pesimäkausi on toukokuusta heinäkuulle. Pesä sijaitsee maassa kivikon tai pensaas suojissa, ja naaras munii 3-5 ruskehtavaa punapilkullista munaa. == Lähteet == Luokka:Aitokanat
Lappeenrannan työväentalo

Lappeenrannan työväentalo on Lappeenrannan kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. ==Historia== Lappeenrannan työväenyhdistys on perustettu vuonna 1893. Ensimmäinen työväentalo rakennettiin vuonna 1886. Tämä talo poltettiin vuonna 1918. Uusi talo valmistui vuonna 1924. Laajennuksia tehtiin vuonna 1955. Työväentalo rakennettiin talkoilla ja rahoitettiin pääosin lainoilla. Vuonna 1982 talon kunto oli huono, ja suunnitelmissa oli talon purkaminen. Vuonna 1982 rakennettiin uusi punatiilinen talo entisen paikalle. Myös tämä talo on päätetty purkaa ja rakentaa paikalle kerros- ja liiketalo, koska tontilla on runsaasti rakennusoikeutta. Työväentalon kohtaloa on käsitelty yhdistyksen kokouksissa vuonna 2016. Talon purkaminen uuden kuusikerroksisen asuin- ja liiketalon tieltä oli tarkoitus aloittaa toukokuussa 2020, mutta hanke on viivästynyt. ==Rakennus== Vuonna 1924 rakennettu talo oli hirsirunkoinen. Laajennusosa vuodelta 1955 oli kivestä. Talossa oli vuonna 1949 tehty lautavuoraus. Talo oli maalaamton ja siinä oli peltikate. Sisäkatto ja sisäseinät olivat paneloituja. Vuonna 1955 sisäkattoon ja sisäseiniin asennettiin osittain kuitulevyä. Alkuperäinen uunilämmitys muutettiin vuonna 1972 kaukolämmitykseksi. Taloon laitettiin vesijohto, viemäri ja wc vuonna 1941. Talon ikkunat ja ovet uusittiin vuonna 1955. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, kaksi eteistä, huoneen ja keittiön asunto, teatteri, teatterikahvio ja musiikkisali. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa ja teatteria. Sitä on myös vuokrattu.(1982) == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lappeenrannan rakennukset ja rakennelmat
Anders J. Dahlin

Anders J. Dahlin (s. 1975) on ruotsalainen tenori. Hän opiskeli Ruotsissa, Norjan musiikkiakatemiassa Oslossa ja Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa Kööpenhaminassa. Dahlin teki vuonna 1998 oopperadebyyttinsä Norjan kansallisoopperassa Tom Wingfieldinä Antonio Bibalon oopperassa Die Glasmenagerie (Tennessee Williamsin Lasisen eläintarhan mukaan). Hän on noussut yhdeksi varhaisen ranskalaisen barokkimusiikin johtavista tulkeista. Dahlin on saanut Jussi Björling -palkinnon vuonna 2014. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset oopperalaulajat Luokka:Tenorit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Android-emulaattori

Android-emulaattori on kehittäjille tarkoitettu ohjelma, joka mahdollistaa Android-sovellusten kehittämisen ja testaamisen tietokoneella ilman fyysistä Android-laitetta. Emulaattorin avulla kehittäjät voivat simuloida eri laitteita ja käyttöjärjestelmän versioita sekä mm. puheluita, tekstiviestejä ja erilaisia verkkoyhteyksiä. Siten voidaan varmistaa sovelluksen yhteensopivuus eri laitteilla. Android-emulaattorin käyttöönotto on helppoa ja sen käyttöliittymä on samanlainen kuin fyysisessä Android-laitteessa. Emulaattorissa on kaikki tarvittavat Android-ohjelmistot kuten käyttöjärjestelmä ja sovelluskehitystyökalut. Emulaattori käyttää VirtualBox- virtuaalikoneen teknologiaa, joka mahdollistaa Android-käyttöjärjestelmän käyttämisen tietokoneen resursseista. Android-emulaattorin käytössä on kuitenkin myös huomattavia haittoja. Emulaattori ei ole yhtä nopea kuin fyysinen Android-laite, ja siksi sitä ei suositella käytettäväksi raskaissa sovelluksissa. Emulaattori voi hidastaa tietokoneen yleistä suorituskykyä. Asentaminen ja käyttäminen edellyttää myös jonkin verran teknistä osaamista. == Lähteet == Luokka:Emulaattorit
FoxDo

FoxDo Oy on suomalainen vuonna 2018 perustettu rakennusalan teknologiayritys ja Euroopan ensimmäinen remontin ja kodin kunnostustöiden suoratilauspalvelu. Foxdon verkkosivuilta asiakas voi vertailla postinumerohaulla alueensa vapaat remontoijat ja tuntihinnat, ja valita itselleen parhaan palveluntarjoajan Foxdon remonttikumppaneista. FoxDota on verrattu remontoinnin ja kunnostustöiden Airbnb'hen tai TripAdvisoriin. Toimintaperiaatteeltaan se on myös samankaltainen kuin muut suomalaiset alustapalvelut, esimerkiksi Wolt tai Timma. Foxdo on perustettu Sipoossa ja sen toimisto sijaitsee Keravalla. Päämarkkina-alue on Suomi. Vuonna 2022 FoxDo keräsi puolen miljoonan kasvurahoituksen ja aloitti laajentumisen Suomessa. Palvelun laajentumista myös Viroon ja Saksaan suunnitellaan. == Remontoijat == Foxdon remontoijat ovat itsenäisiä yrittäjiä, jotka toimivat Foxdon kanssa yhteistyössä. Jokainen remontoija päättää itse omat tuntihintansa, työalueensa, työaikansa ja työtehtävänsä. Asiakas valitsee mieleisensä tekijän suoratilauksella. Mahdollisissa ongelmatilanteissa FoxDo lupaa työlle 2 vuoden takuun ja hoitaa korjauksen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * FoxDo.fi Luokka:Suomalaiset teknologiayritykset
Kanadan kansalaisuus

Kanadan kansalaisuus on laillinen suhde Kanadan liittovaltion ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan ius soli -periaatetta. == Kansalaisuuden saaminen syntymällä == Kaikki Kanadan maaperällä syntyneet saivat maan kansalaisuuden. Näin tapahtuu, vaikka kumpikaan lapsen vanhemmista ei ole Kanadan kansalainen tai asukas itse. Tästä säännöstä muodostaa poikkeuksen vain tiettyjen ulkomaalaisten työntekijöiden, kuten ​​diplomaattien, lapset. Ulkomailla kanadalaiselle vanhemmalle syntynyt lapsi saa Kanadan kansalaisuuden jos hänellä on vähintään yksi vanhempi joka on syntynyt Kanadassa tai saanut Kanadan kansalaisuuden ennen lapsen syntymää. == Kansalaisuuden saaminen hakemuksella == Kanadan kansalaisuuden voi saada hakemuksella, mikäli hakija: * on vakituinen asukas * on asunut Kanadassa 3 vuotta viimeisestä viidestä vuodesta * on ilmoittanut tarvittavat veronsa * läpäisee kansalaisuuskokeen * todistaa englannin tai ranskan kielitaitonsa. Lisävaatimuksia on, jos on: * alaikäinen (alle 18-vuotias) * adoptoidaan Kanadan ulkopuolella syntynyttä lasta * nykyinen tai entinen Kanadan asevoimien (CAF) jäsen, joka hakee nopeutetun menettelyn mukaisesti * entinen Kanadan kansalainen, joka haluaa Kanadan kansalaisuutesi takaisin (mukaan lukien nykyiset ja entiset CAF-jäsenet) Vuonna 2018 kansalaisuuden hakeminen maksoi noin 630 Kanadan dollaria Kansalaisuuden hakemuksella saaneet vähintään 14-vuotiaat henkilöt osallistuvat naturalisaatioseremoniaan, jossa näiden tulee vannoa kansalaisvala joko englanniksi tai ranskaksi: > I swear (or affirm) that I will be faithful and bear true allegiance to His > Majesty King Charles the Third, King of Canada, His Heirs and Successors, > and that I will faithfully observe the laws of Canada, including the > Constitution, which recognizes and affirms the Aboriginal and treaty rights > of First Nations, Inuit and Métis peoples, and fulfil my duties as a > Canadian citizen. Je jure fidélité et sincère allégeance à Sa Majesté le Roi > Charles Trois, Roi du Canada, à ses héritiers et successeurs et je jure > d’observer fidèlement les lois du Canada, y compris la Constitution, qui > reconnaît et confirme les droits — ancestraux ou issus de traités —des > Premières Nations, des Inuits et des Métis, et de remplir loyalement mes > obligations de citoyen canadien. ==Kaksoiskansalaisuus ja kunniakansalaisuus== Kanada sallii kaksoiskansalaisuuden sellaisissa tapauksissa, joissa henkilön toinen kotimaa sallii kaksoiskansalaisuuden. Kanadassa on käytössä kunniakansalaisuus, jonka ovat saaneet mm. Nelson Mandela ja Dalai Lama. Kunniakansalaisuus myönnetään henkilöille, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisesti jollain saralla. Kunniakansalaisilla ei ole mitään Kanadan kansalaisuuteen kuuluvia oikeuksia tai velvollisuuksia, kuten esim. äänioikeus. ==Lähteet== Luokka:Kansalaisuus kansalaisuus Luokka:Kanadalainen yhteiskunta
USS Constellation (FFG-62)

USS Constellation (runkonumero FFG-62) on rakenteilla oleva Yhdysvaltain laivaston Constellation-luokan ohjusfregatti. == Valmistus == Aluksen köli laskettiin 31. elokuuta 2022. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain laivaston fregatit
Dahu

Dahu (joskus dahut) on kuvitteellinen villieläin, joka elää vuoristoalueilla, mikä on vaikuttanut sen fyysiseen kehitykseen monien sukupolvien ajan. Sen tunnusomainen ulkonäkö johtuu siitä, että sillä on toisella sivulla kaksi jalkaa, jotka ovat lyhyempiä kuin kaksi muuta. Täman ansiosta eläin pystyy seisomaan helpommin jyrkissä rinteissä. Dahu tunnetaan eri nimillä alueesta riippuen, ja joskus sen uskotaan ottavan linnun ulkomuodon. Dahun olemassaolosta puhutaan yleensä maaseudulla, vitsinä joko helppouskoisille ihmisille tai kaupunkilaisille, jotka eivät tunne vuoristoeläimistöä (kuten Pyreneillä tai Alpeilla) tai yleisesti metsäeläimistöä, kuten Burgundissa. Melkein kaikkialla Ranskassa, Sveitsissä ja Aostanlaaksossa suullinen perinne kuvailee dahua ja sen metsästystä. == Legenda == Dahun kaikista tunnistettavin ominaisuus on se, että kaksi sen neljästä jalasta ovat lyhyempiä kuin muut; eroa ei ole etu- ja takajalkojen välillä (kuten kengurulla, oravalla tai jäniksellä), vaan eläimen vasemman ja oikean puolen jalkojen välillä. Tämä jalkojen pituusero selitetään eläimen tyypillisellä elinympäristöllä, vuorien rinteillä. Evoluution tuloksena syntyneet eripituiset jalat helpottavat liikkumista rinteessä korkeuskäyrien mukaisesti, mutta pakottavat samalla sen kulkemaan aina samaan suuntaan, pystymättä koskaan kääntymään ympäri. == Dahun metsästys == Suullisen perinteen mukaan dahun metsästys tapahtuu pimeillä metsäpoluilla, joissa puusto on tiheää, ja joskus metsään lähdetään jopa yöllä. Dahun metsästämiseen tarvitaan yksi säkki ja keppejä. Koputtamalla keppejä säännöllisesti puiden runkoja vasten, metsästäjät säikäyttävät eläimen ja näin saavat sen menettämään tasapainonsa. Vitsin kohteeksi joutunut "aloitteleva" metsästäjä jää vuoren juurelle odottamaan rinteeltä putoavaa dahua samalla kun "maaston paremmin tuntevat" ryhmäläiset nousevat rinnettä ylös, jotta dahu saadaan ohjattua oikeaan suuntaan. Pois lähteneet ryhmäläiset lähtevät tässä vaiheessa itse asiassa takaisin kotiin, jättäen höynäytetyn metsästäjän metsään odottamaan. Odotettuaan tarpeeksi pitkään, kuulematta muiden metsästäjien ääniä, metsään hylätty ryhmäläinen joutuu palaamaan jalkaisin kotiin huonosti tuntemassaan maastossa. Toinen, yksinkertaisempi menetelmä on dahun lähestyminen takaa päin ja päästämällä kutsuhuuto. Luonteeltaan seurallinen eläin ilahtuu toisen yksilön kiinnostuksesta ja lähtee seuraamaan ääntä. Kääntyessään dahu menettää kuitenkin tasapainonsa ja putoaa vuoren rinnettä pitkin. == Lähteet == Luokka:Sosiaalipsykologia Luokka:Huijaukset
Minea Koss

Minna Kosonen (kirjailijanimeltään Minea Koss, s. 1988) on suomalainen kirjailija ja viestinnän ammattilainen. Hän on työskennellyt eri mediataloissa toimittajana sekä teknisissä ja kaupallisissa tehtävissä. Minea Kossin esikoisteos, psykologinen trilleri Pettävä jää, julkaistiin vuonna 2022. Kirjassa selvitellään kuuluisan NHL-jääkiekkoilijan murhaa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vittorio Reggianini

Vittorio Reggianini (1853/ 1858 - 1939) oli italialainen taidemaalari. Syntymävuodesta on kaksi tietoa, joko vuosi 1853 tai 1858. Hän kuvasi teoksissaan ylemmän keskiluokan elämää ja monissa hänen maalauksistaan päähuomion vievät naiset ja lapset. http://www.askart.com/artist/Vittorio_Reggianini/11064101/Vittorio_Reggianini.aspx http://www.allartclassic.com/author_biography.php?p_number=229 Reggiani opiskeli Modenan taideakatemiassa ja hänet valittiin myöhemmin sen professoriksi. Hän muutti Firenzeen, missä piti näyttelyitä vuosina 1907–1911. Hän sai vaikutteita toisten firenzeläisten aikalaistaiteilijoiden, kuten Federico Andreottin ja Francesco Vinean töistä. Heidän töissään esiintyy samankaltaisia aiheita ja välillä sama malli. Reggianin töissä on aistillisuuttta ja sensuaalisuuta ja hänen tekstiilien kuvauksensa on mestarillista. Toisaalta hän oli taitava kuvaamaan myös vaatimattomissa oloissa eläneiden maalaisten elämää. Hänen töitään on esillä Mainzin museossa, Saksassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.1stdibs.com/furniture/wall-decorations/paintings/19th-century- italian-oil-painting-vittorio-reggianini/id-f_25393722/ Luokka: Italialaiset taidemaalarit Luokka: 1850-luvulla syntyneet Luokka: Vuonna 1939 kuolleet
Pia Puolakka

Pia Puolakka (s. 1980Pia Puolakka Kanto - Kansalliset toimijatiedot.) on suomalainen oikeuspsykologi ja psykoterapeutti sekä kirjailija. Hän on erikoistunut persoonallisuushäiriöihin, narsismiin, psykopatologisten yhteisöjen problematiikkaan ja hypnoosiin. Puolakka on työskennellyt psykologina vankilassa ja oikeuspsykiatrisilla osastoilla sekä erityisasiantuntijana Rikosseuraamuslaitoksella. Nykyään hän vastaa Rikosseuraamuslaitoksen digitaalisten palvelujen kehittämisestä. Lisäksi Puolakka toimii yksityisenä psykoterapeuttina ja hypnoterapeuttina. Hän on myös aktiivinen Uskontojen uhrien tuki ry:ssä Pia Puolakan tietokirja Narsistit vankilassa julkaistiin vuonna 2020. Kirjassa Puolakka kertoo vankilapsykologina kohtaamistaan vangeista sekä heidän persoonallisuushäiriöistään. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paratiisin jälkeen

Paratiisin jälkeen on BBC:n rikosdraamatelevisiosarja, jonka ensiesitys oli 24. helmikuuta 2023. Se on Murha paratiisissa -televisiosarjan spin-off ja sen pääosassa on Kris Marshall. == Näyttelijät == === Päähahmot === === Toistuvat hahmot === === Vierailevat hahmot === Kun Sallyn mielestä hän ei ole tarpeeksi hyvä Humphreylle, hän päättää erota tästä. Tämän jälkeen Humphrey päättää mennä mietiskelemään Saint Marielle, jossa hän tapaa Poliisipäällikkö Selwyn Pattersonin, Cathreine Bordeyn ja saaren nykyiset poliisit. Myös Sally seuraa häntä sinne, ja he puhuvat ja sopivat kaiken. == Juoni == Sarja seuraa Humphrey Goodmania, joka jätti Saint Marien ollakseen tyttöystävänsä Martha Lloydin kanssa. Kihlauduttuaan he muuttavat Marthan kotikaupunkiin Shipton Abbottiin lähellä Devonin rannikkoa. Pian saapumisen jälkeen Humphrey liittyy paikallisiin poliisivoimiin, jossa hän tekee nopeasti vaikutuksen paikallisiin poliiseihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Parattiisin jälkeen BBC Onlinessa Luokka:2020-luvun rikossarjat Luokka:2020-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:BBC:n televisio-ohjelmat
Katariina Bröms

Katariina Bröms (s. 1998 Savonlinna) on suomalaisvenäläinen podcastaaja ja kirjailija. Hän on pitänyt venäläisiä rikoksia käsittelevää podcastia Ikkunat kii vuodesta 2021 alkaen. Bröms opiskelee Tampereen yliopistossa venäjän kieltä, kulttuuria ja kääntämistä. Vuonna 2022 julkaistiin Brömsin esikoisteos Ikkunat auki itään – Rikoksia ja rangaistuksia Venäjältä. Kirjassa käsitellään viittä kuuluisaa venäläistä rikosta: Anna Politkovskajan salamurhaa, chanson- laulaja Mihail Krugin murhaa, Anastasija Meštšerjakovan murhaa, Vladislav Tornovoin vihamurhaa sekä lähisuhdeväkivallan uhrina kuolleen Vera Pehtelevan kohtaloa. == Lähteet == Luokka:Podcast-juontajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rouva Pöhö

Rouva Pöhö () on pallokala, jolla on venekoulu (vastaa autokoulua), jossa muun muassa Paavo opiskelee. Yleensä Paavon ajeluttamisen lopuksi Rouva Pöhö pullistuu. Hän ei mielellään puhu miehestään, herra Pöhöstä, joka on joutunut kuivatuksi ja lampuksi"Rapurakkautta" s02E36b. Rouva Pöhön loi Stephen Hillenburg ja häntä ääninäyttelee Mary Jo Catlett ja suomeksi Rinna Paatso ja Jepa Lambert. Sarjassa on vihjattu Rouva Pöhön olevan rikollinen, joka on paennut toisesta kaupungista ja muuttanut nimensä. Esimerkiksi toisella kaudella jaksossa Venekaappari Rouva Pöhö antaa Paavolle ajokortin päästäkseen tästä eroon. Hän kuitenkin tajuaa tehneensä virheen, jonka seurauksena kaupunkiin iskisi katastrofi. Tämän jälkeen hän sanoo: "What have I done? Everyone will know that I let him slide through school. I'll have to move to a new city, start a new boating school with a new name. No. Not again." () Samassa jaksossa hän yrittää varastaa Paavon uuden veneen. Päästyään sen kyytiin hän miettii osaako hän vielä tämän. Heti tämän jälkeen hän puhaltaa ilmapallon ja taittelee siitä eläimen. 12. kauden jaksossa Majakka-Masa Paavon siivotessa koulun majakkaa, tavaroiden seassa nähdää sanomalehti, jonka etusivulla on otsikko, jonka mukaan ajo-opettaja on päässyt karkuun. Alaotsikossa lukee tämän ajo-opettajan hämänneen poliiseja ilmapalloeläimillä. Otsikon vieressä on myös kuva erittäin Rouva Pöhöltä näyttävästä henkilöstä. Sama kuva nähdään myös aiemmin mainitussa jaksossa, kun Rouva Pöhö kuvittelee millainen uutislähetys tulisi katastrofin seurauksena. == Lähteet == Luokka:Paavo Pesusieni -hahmot Luokka:Kuvitteelliset opettajat Luokka:Kuvitteelliset eläimet
Helmi Rapu

Helmi Rapu () on johtaja Ravun 16-vuotias tytär, joka on valas. Archive.org Sarjassa ei ole vielä selitetty kuinka tämä on mahdollista, eikä esitelty hänen äitiään. Helmi Ravun loi Stephen Hillenburg ja häntä ääninäyttelee Lori Alan ja suomeksi Ella Pyhältö, Iina Salin ja Jepa Lambert. == Lähteet == Luokka:Paavo Pesusieni -hahmot Luokka:Kuvitteelliset eläimet
Mustametsäkenguru

Mustametsäkenguru (Dorcopsis atrata) on Papua-Uusi-Guineassa elävä harvinainen metsäkengurulaji. Sen uhanalaisuuteen on vaikuttanut elinympäristön häviäminen ja metsästys. Mustametsäkenguru painaa 1,8–2,3 kg. Selkäpuoli on musta, vatsapuoli ruskea. Nenä on leveä ja karvaton, korvat pienet ja pyöreät. Eturaajat ovat vahvat, mutta takajalat ovat suhteellisen hennot, ja toisin kuin monet muut kengurut, mustametsäkenguru ei ole erityisen kova hyppijä. Mustametsäkenguruita tavataan vain Goodenough-saarella Papua-Uusi-Guineassa. Se elää vuorenrinteiden trooppisissa tammimetsissä, missä maata peittää paksu sammalten, jäkälien ja saniaisten matto. Metsä muuttuu kaskiviljelyn vuoksi ruohomaaksi, jolloin kenguruiden elinalue pienenee. Kengurut tulevat myös ajoittain laaksoihin, missä niitä on metsästetty. == Lähteet == Luokka:Kengurut Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Elsa Skjerven

Elsa Rigmor Skjerven (11. joulukuuta 1919 Kristiania – 29. lokakuuta 2005) oli norjalainen opettaja ja kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan perhe- ja kuluttajaministerinä 1965–1971. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Elsa Skjerven Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Gunnar Hellesen

Gunnar Fredrik Hellesen (23. helmikuuta 1912 Haugesund – 7. heinäkuuta 2005) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1961–1969 ja toimi Norjan puolustusministerinä 1970–1971. Vuosina 1955–1958 ja 1959 hän oli Haugesundin pormestari ja 1969–1973 Rogalandin maaherra. Poliittisen uransa jälkeen hän työskenteli pankinjohtajana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gunnar Hellesen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan puolustusministerit Luokka:Norjan maaherrat Luokka:Norjan pormestarit Luokka:Haugesund Luokka:Norjalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Merenneitomies ja Merirokkopoika

Merenneitomies () ja Merirokkopoika () ovat kaksi vanhainkodissa asuvaa supersankaria. Heillä on näkymätön vene, joka heidän pitää joka kerta etsiä, kun he lähtevät sillä jonnekin. Paavo ja Patrik seuraavat heidän nuorena tekemäänsä tv-sarjaansa tv:stä. Yhdessä heidän jaksossa vihjataan olevan veljeksiäLähde, jakso "Ditching", "Lintsari" s6e114b . Heidät loi Stephen Hillenburg ja Merenneitomiestä ääninäyttelee vanhana Ernest Borgnine (1999-2012), Joe Whyte (2012-) ja nuorena Adam West ja Tom Kenny ja suomeksi Kari Tamminen ja Mika Ala-Panula ja Merirokkopoikaa vanhana Tim Conway ja nuorena Burt Ward ja suomeksi Petri Hanttu, Aku Laitinen ja Christian Lönegren. == Näyttelijät == Merenneitomies: Ernest Borgnine (1999-2012) Joe Whyte (2012-) Adam West/Tom Kenny (nuorena) Suomeksi: Kari Tamminen (jaksot 6–94, 131–) Mika Ala-Panula (jaksot 114–117)Merirokkopoika: Tim Conway Burt Ward (nuorena) Suomeksi: Petri Hanttu (jaksot 6–94) Aku Laitinen (jaksot 114–117) Christian Lönegren (jaksot 131–) == Lähteet == Luokka:Paavo Pesusieni Luokka:Televisiosarjojen supersankarit
Romerikes Blad

Romerikes Blad (lyh. RB; vuosina 1902–1905 Akershusingen) on norjalainen vuonna 1902 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Lillestrøm. Lehti ilmestyy kuudesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Skedsmo
Forum novum (Apulia et Calabria)

Forum novum oli antiikin aikainen kaupunki Samniumissa mutta hallinnollisesti Apulia et Calabrian alueella Italiassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Beneventon maakunnan Sant’Arcangelo Trimontea. Forum novumin nimi tarkoittaa suomeksi ”Uutta markkinapaikkaa”. Antiikin lähteistä kaupunki mainitaan vain itinerariumeissa, jotka sijoittavat sen kymmenen roomalaista mailia eli noin 15 kilometriä Beneventumista, tielle, joka johti Aequum Tuticumiin.Tabula Peutingeriana; Itinerarium Burdigalense (Itinerarium Hierosolymitanum) s. 610. Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Forum novumiin, joka sijaitsi myös Samniumissa ja myös hallinnollisesti Samniumin alueella. == Lähteet == Luokka:Beneventon maakunta Luokka:Regio II Apulia et Calabrian kaupungit
Forum novum (Samnium)

Forum novum oli antiikin aikainen kaupunki Samniumissa Italiassa. Se sijaitsi nykyisessä Rietin maakunnan Vescoviossa. == Maantiede == Forum novum sijaitsi sabiinien alueella Samniumissa. Se on paikannettu nykyiseen Vescovioon, joka ei enää ole asutun paikan nimi, mutta jossa on vanha kirkko. Se sijaitsee Rietin maakunnassa nykyisessä Latiumissa. Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Forum novumiin, joka sijaitsi myös Samniumissa, mutta hallinnollisesti Apulia et Calabrian alueella. == Historia == Forum novumin voidaan nimensä perusteella päätellä olleen roomalaisten perustama, eikä alkuperältään sabiinilainen kaupunki. Sen arvellaan olleen perustettu markkinapaikaksi tasavallan aikana. Sen nimi, suomeksi ”Uusi markkinapaikka”, oli mahdollisesti tarkoitettu erottamaan se samalla seudulla sijainnneesta Forum Deciistä. Plinius vanhempi mainitsee Forum novumin seutunsa municipiumeiden joukossa. Se mainitaan myös Liber coloniarumissa.Plinius vanhempi: Naturalis historia 3.12 s. 17; Liber coloniarum s. 255. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Foronovanus. Myöhäisantiikin ja keskiajan taitteessa 400-luvulla paikka oli piispanistuin. Tästä (Episcopio) on peräisin nykyaikaankin säilynyt nimi Vescovio (Il Vescovio di Sabina). Paikalla oleva kirkko on tunnettu edelleenkin nimellä Ecclesia Cathedralis Sabinorum. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin paikalla on raunioita, jotka on tunnistettu Forum novumiksi paikalta löydettyjen piirtokirjoitusten avulla. == Lähteet == Luokka:Regio IV Samniumin kaupungit Luokka:Rietin maakunta
Forum novum (Transpadana)

Forum novum oli antiikin aikainen kaupunki Gallia transpadanassa Italiassa. Se sijaitsi nykyisen Bergamon maakunnan Fornovo San Giovannin paikalla. Kaupungista, suomeksi ”Uusi markkinapaikka”, tai sen vaiheista ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. == Lähteet == Luokka:Bergamon maakunta Luokka:Regio XI Transpadanan kaupungit
Forum Popilii (Aemilia)

Forum Popilii oli antiikin aikainen kaupunki Aemiliassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Forlimpopolin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla. == Maantiede == Forum Popilii sijaitsi Aemiliassa Gallia cispadanassa noin kahdeksan kilometriä kaakkoon nykyisestä Forlìsta. Sen kautta kulki Via Aemilia, ja se sijaitsi tien varrella suunnilleen Forum Liviin ja Caesenan puolivälissä. Aemilian Forum Popiliita ei tule sekoittaa Italian kahteen muuhun samannimiseen kaupunkiin, Forum Popiliin Campaniassa ja Forum Popiliin Lucaniassa. == Historia == Forum Popiliin nimi tarkoittaa ”Popiliuksen markkinapaikkaa”. Siitä tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Plinius vanhempi mainitsee sen Gallia cispadanan municipiumeiden joukossa.Plinius vanhempi: Naturalis historia 3.15 s. 20. Se mainitaan myös Tabula Peutingerianassa ja Itinerarium Burdigalensessa (Itinerarium Hierosolymitanum), joissa kummassakin kaupungin nimi on muodossa Foro Populi. Viimeksi mainittu lähde käyttää siitä nimitystä civitas, mutta kaupungin puuttuminen Itinerarium Antonini Augustista osoittaa, että se oli melko pieni kaupunki.Itinerarium Burdigalense (Itinerarium Hierosolymitanum) s. 616; Tabula Peutingeriana. Forum Popilii oli piispanistuin viimeistään 500-luvulla jaa. Nykyisin se on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin (Forum Popilii, Foropopuliensis). == Rakennukset ja löydökset == Kaupungissa oli suunniteltu asemakaava, joka oli tehty Via Aemilian suuntaisesti. Kaupungin paikalta on löydetty rakennusten raunioita ja muun muassa lattiamosaiikkeja. Kaupungin koillispuolelta on löydetty siihen todennäköisesti liittynyt nekropolis eli hauta-alue. == Lähteet == Luokka:Forlì-Cesenan maakunta Luokka:Regio VIII Aemilian kaupungit