EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Korpinpolska

Korpinpolska on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut suomalais-ruotsalainen näytelmäelokuva. Sen käsikirjoitti, ohjasi, kuvasi ja tuotti Markku Lehmuskallio. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja ensimmäinen näytelmäelokuvansa. Korpinpolska sai ensi-iltansa helmikuussa 1980 Berliinin elokuvajuhlilla. Suomen-ensi-ilta oli 14. maaliskuuta ja Ruotsin 5. toukokuuta 1980. Elokuva esitettiin samana vuonna myös Chicagon ja New Yorkin elokuvajuhlilla sekä Japanissa.Korpinpolska (1980) Release Info , IMDB.com. Viitattu 31.1.2014. ==Juoni== Ensimmäiset puoli tuntia elokuva keskittyy kuvaamaan Oulangan kansallispuiston maisemia ja luonnon tapahtumia eri vuodenaikoina. Vähitellen kehkeytyvä tarina kertoo avioparista ja vanhasta miehestä, jotka asuvat Suomen syrjäseudulla. Nuori aviomies kulkee metsällä vain sen verran, että kykenee elättämään itsensä ja vaimonsa. Hän asettaa eläimille kiellettyjä ansoja, joista joutuu hankauksiin viranomaisten kanssa. Tietyömiehet kaatavat alueen metsää, ja ristiriidat perinteisen elämänmuodon ja nykyajan välillä kärjistyvät.Handling, Korpinpolska (1980), Svensk filmdatabas. Viitattu 31.1.2014.Synopsis, Korpinpolska, All Movie Guide. Viitattu 31.1.2014. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Elokuva sai parhaan työryhmän Jussi-palkinnon. Se sai kunniamaininnan Berliinin elokuvajuhlillaPreisträger 1980 , Berlinale.de. Viitattu 31.1.2014. ja tuomariston erikoismaininnan Cannesin elokuvajuhlien kilpailusarjassa 1980. Kansainvälinen katolinen elokuvaraati (Office Catholique Internationale du Cinéma, OCIC) antoi elokuvalle erikoissuosituksensa.Utmärkelser, Korpinpolska (1980), Svensk filmdatabas. Viitattu 31.1.2014. Mikael Fränti kritisoi Projektio-lehdessä 2/1980 Korpinpolskan kahtiajakautunutta rakennetta. Hänen mukaansa elokuvan alkupuolen luontokuvaus on taitavaa, Lehmuskallion jo lyhytelokuvassa Pohjoisten metsien äänet vakiinnuttamaa tyyliä aitoine äänineen, kun taas loppupuolen ihmiskuvaus on hänestä dramaturgisesti kankeaa ja jopa pitkäveteistä. Fränti kuvaa elokuvan yleistunnelmaa pessimistiseksi.Fränti, Mikael: Luonnon ja ihmisen välinen ykseys Korpinpolskassa, Projektio 2/1980 s. 17–21. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *KAVAn esittelyteksti Korpinpolska-elokuvasta, pdf Luokka:Vuoden 1980 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1980 suomalaiset elokuvat Luokka:Markku Lehmuskallion ohjaamat elokuvat
Kolmmesoaivi

Kolmmesoaivi, Kolmisoaivi (saam. Golmmesoaivi) on tunturi Lapissa Suomen koillisrajalla. Sen korkeus on 379 metriä. Siinä Utsjoen ja Inarin kunnanraja kohtaa Suomen ja Norjan rajan.Facta2001, WSOY 1981, 8. osa, palsta 679 == Lähteet == Luokka:Utsjoen tunturit Luokka:Inarin tunturit Luokka:Norjan ja Suomen raja
Kolsi

Kolsi tarkoittaa muun muassa: *Kolsin voimalaitos, voimalaitos Kokemäellä *Kolsi, sukunimenä: ** Maija Kolsi-Mäkelä (1911–1982), suomalainen tekstiilitaiteilija ** Marko Kolsi (s. 1985), suomalainen jalkapalloilija
Paavo Komi

Paavo Vilho Komi (2. joulukuuta 1939 Kauhajoki – 10. lokakuuta 2018 Uurainen)Kuolinilmoitus, Keskisuomalainen 11.11.2018, s. 48 oli suomalainen fysiologi. Hän oli vuosina 1980–1990 Jyväskylän yliopiston liikuntafysiologian professori ja vuosina 1990–2005 biomekaniikan professori. Hänen tutkimusalaansa olivat liikuntafysiologia, -biologia ja biomekaniikka.Facta 2001, osa 8, p. 698. WSOY 1981. Komilla oli keskeinen asema Jyväskylän yliopiston liikuntabiologisen tutkimuksen kehittämisessä kansainväliseksi huippuyksiköksi. Siihen liittyi esimerkiksi tietokoneen ja voimalevyanturin hankkiminen. Komi osallistui myös huippu-urheilun kehittämiseen muun muassa tutkimalla mäkihypyn biomekaniikkaa. Komi johti ICSSPE- liikuntatutkimusjärjestöä vuosina 1991–1996. Hän oli Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisen komission jäsen vuosina 1983–2003 sekä KOK:n Sport for all -komission jäsen vuodesta 2000. Hän julkaisi noin 450 tieteellistä kirjoitusta fysiologian, liikuntafysiologian, biomekaniikan ja urheilulääketieteen alalta. Komi promovoitiin yhteensä seitsemän yliopiston kunniatohtoriksi. Komin urasta on julkaistu Arto Terosen ja Jouko Vuolteen kirjoittama elämäkerta Suoralta ei voi oikaista vuonna 2014. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset fysiologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Jaakko Kontio

Kaarlo Jaakko Juhani Kontio (1. huhtikuuta 1924 Kymi – 18. toukokuuta 2016) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Alvar Aallon toimistopäällikkönä vuosina 1955–1960 ja Helsingin kaupunginarkkitehtina 1962–1963. Hän suunnitteli yhdessä Kalle Räikkeen kanssa useita julkisia rakennuksia.Facta 2001, osa 8, p. 761. WSOY 1981. Hänellä oli yhteinen toimisto myös arkkitehti Seppo Kilpiän kanssa nimellä Arkkitehtitsto Kontio–Kilpiä–Valjento Oy. Sen liiketoiminta siirtyi syyskuussa 2003 AMFI Arkkitehdit Oy:lle. *Tainionkosken siunauskappeli (1962) *Helsingin jäähalli (1963–1966) *Lappeenrannan teknillinen yliopisto (1968) *Heinolan ammattikoulu (1969) *Kemin seurakuntatalo (1969) *Hotelli Presidentti (Helsinki, 1975) Seppo Kilpiän kanssa *Sörnäisten metroasema (1984) *Ruoholahden metroasema (1993) *ns. Separaattoritehtaan muutostyöt Hakan pääkonttoriksi (1990) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Ratkaisu

Ratkaisu voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * ratkaisu, matematiikassa muuttujan arvot, jotka toteuttavat yhtälön * Ratkaisu (Inside Moves), Richard Donnerin ohjaama elokuva vuodelta 1980 * Ratkaisu, ramopunk-yhtye Häiriköiden albumi vuodelta 2006
Petri Jaakkola

Petri Jaakkola (s. 28. joulukuuta 1977 Kouvola) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija, joka on pelaajauransa jälkeen toiminut koripallovalmentajana. Vuodesta 2012 lähtien hän on ollut Joensuun Katajan apuvalmentaja. == Ura == Jaakkola syntyi Kouvolassa ja on Kouvojen kasvatti. Hän nousi seuran edustusjoukkueeseen kaudella 1998–1999, jolloin seura voitti sekä Suomen-mestaruuden että Suomen cupin. Seuraavalla kaudella Jaakkola valittiin sarjan parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Tilastollisesti hänen paras pääsarjakautensa oli kausi 2001–2002, jolloin hän teki 13,1 pistettä ja otti 3,1 levypalloa ottelua kohden. Jaakkola edusti Kouvoja vuoteen 2003 asti, jolloin hän siirtyi Joensuun Katajaan. Hän voitti seuran kanssa SM-pronssia kaudella 2004–2005. Jaakkola siirtyi kahden pelikauden jälkeen takaisin Kouvoihin, jossa hän lopetti pääsarjauransa kauden 2005–2006 jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Korisliigan pelaajaprofiili Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Makasiini (lehti)

Makasiini oli Yhtyneitten Kuvalehtien vuonna 1978 perustama sisustukseen ja asumiseen keskittynyt aikakauslehti. Sen päätoimittajana 1978–1984 oli Sirkku Uusitalo. Lehti siirtyi A-lehdille 1984 ja sulautettiin Avotakkaan 1990. Makasiini syntyi vuonna 1978, kun Yhtyneitten Kuvalehtien kolmen lehden – Tee itse (ent. Omin Käsin), Kasari ja Pientalo Omakoti – toimitukset yhdistettiin tekemään uutta asumisen ja sisustamisen lehteä, joka olisi helpommin lähestyttävä kuin kilpaileva Avotakka. Päätoimittaja Sirkku Uusitalon johdolla lehti onnistuikin kasvattamaan levikkinsä yli 100 000 kappaleeseen. Makasiinin toimitus työskenteli ensin muiden Yhtyneitten lehtien kanssa Hietalahdenrannassa, mutta muutti pian Muoti + Kauneus -lehden kanssa Kalevankadun päähän, sittemmin purettuun Valion vanhaan meijeriin. Kolmas osoite oli entisen kaapelitehtaan kortteli Pursimiehenkadun ja Merimiehenkadun välissä. Makasiinin osti Yhtyneiltä Kuvalehdiltä vuonna 1984 kilpailija A-lehdet Oy. Yhtyneet sai A-lehdiltä vastikkeeksi lopetettavan Jaana- naistenlehden tilaajarekisterin. A-lehdet sulautti Makasiinin omaan sisustuslehteensä Avotakkaan 1990.Lehdet joiden sijainti kirjastosalissa vuodesta 2007 > (pääasiallisesti), Aalto-yliopiston kirjasto. Viitattu 31.1.2014. ==Lähteet== Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet Luokka:Suomalaiset sisustuslehdet
Toivolanrannan yhtenäiskoulu

Toivolanrannan yhtenäiskoulu on Seinäjoen kaupungin peruskoulu, joka toimii Peräseinäjoen alueella. Koulun toiminta-ajatuksena on tarjota oppilaille yhtenäinen koulupolku koko perusopetuksen ajaksi ensimmäisestä luokasta yhdeksänteen luokkaan asti. Kouluun kuuluu kiinteästi myös Haapaluoman varhaiskasvatuskeskus, jossa toimii luokka-asteet 0, 1. ja 2. Oppilasmäärä on n. 340 ja henkilökuntaa n. 40. Oppilailla on mahdollisuus jatkaa opintojaan peruskoulun jälkeen vaivattomasti lukiotasolle, sillä Seinäjoen lukion Etelä- Seinäjoen toimipiste toimii yhtenäiskoulun kanssa samassa pihapiirissä. == Lähteet == *http://www.seinajoki.fi/varhaiskasvatusjakoulutus/perusopetus/yhtenainenperuskoulu_2/toivolanrannanyhtenaiskoulu.html == Aiheesta muualla == *http://www.seinajoki.fi/varhaiskasvatusjakoulutus/perusopetus/yhtenainenperuskoulu_2/toivolanrannanyhtenaiskoulu.html Luokka:Seinäjoen peruskoulut Luokka:Peräseinäjoki
Seppo Konttinen (ekonomi)

Seppo Sakari Konttinen (3. elokuuta 1930 KäkisalmiKuka kukin on 1978, s. 414 Runeberg.org. – 17. lokakuuta 1994 Helsinki)Hannu Leinonen: Kuolleita: Pääjohtaja Seppo Konttinen – Maalaispankin pelastusmies (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 23.10.1994. Viitattu 6.6.2018. oli suomalainen varatuomari ja ekonomi. Hän oli Osuuspankkien Keskuspankin (OKO) pääjohtaja vuosina 1967–1984.Facta2001, WSOY 1981, 8. osa, palsta 766 Konttinen kirjoitti ylioppilaaksi 1950, valmistui ekonomiksi 1954 ja lainopin kandidaatiksi 1955 sekä sai varatuomarin arvon 1959. Hän tuli OKO:n palvelukseen lakimieheksi vuonna 1956 ja toimi osastopäällikkönä 1961–1963. Hän toimi Teollistamisrahaston toimitusjohtajana vuosina 1963–1966 ja siirtyi 1967 OKO:n pääjohtajaksi. Pankki oli tuolloin konkurssin partaalla rahoitettuaan taloudellisesti kannattamattomia Mekesiä ja Tikkakoskea, mutta Konttinen sai yhtiöt saneerattua takaisin kannattaviksi ja auttoi siten myös OKO:n uudelleen jaloilleen. Hänen pääjohtajakaudellaan osuuspankit saivat aiempaa vahvemman jalansijan kaupungeissa, sitä ennen niiden pääpainopiste oli ollut maaseudulla. Konttinen jäi varhaiseläkkeelle 53-vuotiaana. Konttinen oli myös Maa- ja teollisuuskiinteistöpankin toimitusjohtaja vuosina 1967–1972 ja sen johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1967, Sponsor Oy:n johtokunnan jäsen vuodesta 1967, Talouselämä Oy:n johtokunnan jäsen 1967–1971 sekä Aura- yhtiöiden hallintoneuvoston jäsen 1967–1971. Hän oli opiskeluaikanaan ainejärjestö Pykälän puheenjohtaja vuonna 1955, Keskisuomalaisen Osakunnan kuraattori 1957–1960 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan varapuheenjohtaja 1959–1961. Konttinen oli lisäksi Suomen Nykyaikaisen 5-ottelun Liiton puheenjohtaja vuosina 1969–1974 ja kuului Suomen Kulttuurirahaston säätiön, Liikesivistysrahaston ja Maanpuolustuksen tuki ry:n hallituksiin sekä Veronmaksajain Keskusliiton valtuuskuntaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Yleinen topologia

Yleinen topologia on matematiikassa topologian haara, jossa käytetään joukko- opin perusasioita ja konstruktioita. Se on monen muun topologian haara perusta, kuten differentiaalitopologian, geometrisen topologian ja algebrallisen topologian. Toinen yleisen topologian nimitys on pistejoukkotopologia. Pistejoukkotopologian peruskäsitteitä ovat jatkuvuus, kompaktius ja yhtenäisyys. Intuitiivisesti jatkuvat funktiot yhdistävät lähellä olevat pisteet toisiin lähellä oleviin pisteisiin. Kompaktit joukot voidaan peittää äärellisen monella avoimella joukolla, ja yhtenäisiä joukkoja ei voida jakaa kahteen osaan, jotka ovat kaukana toisistaan. Metriset avaruudet ovat tärkeä luokka topologisia avaruuksia, missä pisteiden välisiä etäisyyksiä mitataan epänegatiivisella luvulla. Tätä etäisyys-funktiota kutsutaan metriikaksi. Usein metrisessä avaruuksissa topologiset todistukset ovat helpompia kuin yleisissä topologisissa avaruuksissa, ja monet tavalliset topologiset avaruudet ovat metristyviä. == Lähteet == * * == Viitteet == == Kirjallisuutta == * * * Luokka:Topologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Uolevi Konttinen

Kauko Uolevi Konttinen (23. joulukuuta 1912 – 13. kesäkuuta 2004Uolevi Konttinen. Muistot. Hs.fi) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän oli Valmetin Rautpohjan tehtaan palveluksessa 1938–1969 ja vuodet 1969–1980 Oulun yliopiston koneensuunnitteluopin professori. Hän kehitti raskaan metalliteollisuuden koneita ja uranuurtajana aloitti Suomessa yleisen koneensuunnittelun opetuksen ja tutkimuksen.Facta2001, WSOY 1981, 8. osa, palsta 766 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Slender Man

Slender Man (myös Slenderman, ) on kuvitteellinen hahmo, internet-meemi ja creepypastahahmo, jonka Eric Knudsen (tunnetaan myös nimellä Victor Surge) loi Something Awful -foorumilla kesäkuussa 2009. Muut foorumin käyttäjät osallistuivat Slendermanin tarinan rakentamiseen postaamalla photoshopattuja kuvia ja tarinoita.https://www.washingtonpost.com/news/the- intersect/wp/2014/06/03/the-complete-terrifying-history-of-slender-man-the- internet-meme-that-compelled-two-12-year-olds-to-stab-their-friend/ Slenderman on mustaan pukeutunut pitkä mies, jolla on piirteettömät kasvot ja toisinaan lonkerot selässä. Alkuperäisen tarinan mukaan Slendermanin kerrotaan sieppaavan lapsia. Hahmon pohjalta on luotu selviytymiskauhupelisarja, jonka osia ovat Slender: The Eight Pages (2012) ja Slender: The Arrival (2013). Vuonna 2014 tapahtui niin sanottu Slenderman-puukotus, jossa kaksi 12-vuotiasta tyttöä Waukeshan kaupungissa Wisconsinissa Yhdysvalloissa yritti tappaa ystävänsä, koska he ajattelivat sen miellyttävän Slendermania. Samana vuonna naamioitunut teinityttö puukotti äitiään Ohiossa Yhdysvalloissa aiemmasta tapauksesta vaikutteita saaneena. Slender Manista on tehty samanniminen elokuva (2018). == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karbanioni

Karbanioni on orgaaninen anioni, jolla on parillinen määrä elektroneja ja negatiivinen varaus ja vapaa elektronipari hiiliatomilla. Karbanionia voidaan pitää vastaavan hiilivedyn konjugaattiemäksenä. Karbanioneja esiintyy eräissä reaktioissa reaktiivisina välituotteina. ==Rakenne ja ominaisuudet== Karbanionin rakenne riippuu hiiliatomin hybridisaatiosta ja konjugaatiosta muiden ryhmien välillä. Useimpien yksinkertaisten alkyylikarbanionien rakennetta ei ole pystytty vielä selvittämään, mutta ne ovat todennäköisimmin sp3-hybridisoituneita ja rakenteeltaan tetraedrisiä. Metyylianionin rakenne kaasumaisessa olomuodossa on kuitenkin selvitetty ja tämä karbanioni on sp3 -hybridisoitunut ja rakenteeltaan tetraedri. Eräät konjugoituneet karbanionit ovat rakenteeltaan tasomaisia. Karbanionin stabiilius riippuu negatiivisen varauksen omaavan hiilen hybridisaatiosta. Stabiilius pienenee järjestyksessä sp3-hybridisaatio > sp2-hybridisaatio > sp-hybridisaatio. Myös hiiliatomin substituutioaste vaikuttaa stabiiliuteen: primääriset karbanionit ovat stabiileimpia, tertiääriset vähiten. Substituution merkitys on kuitenkin vähäisempää kuin karbokationeilla. Karbanionin stabiiliuteen vaikuttavat myös muut rakenteelliset seikat. Resonanssimuodot voivat stabiloida karbanioneja ja näin on esimerkiksi enolaattien ja allyylisten sekä bentsyylisten karbanionien tapauksessa. Myös eräät aromaattisen karbanionit ovat suhteellisen stabiileja. Muita karbanioneja stabiloivia tekijöitä ovat läheiset elektroneja puoleensavetävät elektronegatiiviset ryhmät kuten nitroryhmä, tai karbonyyliryhmä tai viereinen fosfori- tai rikkiatomi. Fosfori- ja rikkiatomin aiheuttaman stabiloinnin mekanismia ei täysin tunneta ja aikaisemmin arveltiin tämän johtuvan rikin ja fosforin tyhjän d-orbitaalin ja hiilen vapaan elektroniparin välisistä vuorovaikutuksista. Karbanionit ovat emäksisiä ja nukleofiilisiä yhdisteitä. Ne reagoivat muun muassa nukleofiilisellä substituutiolla, erityisesti S2N-mekanismilla, ja additioreaktioilla. Karbanioni on välituote myös E1cB-mekanismilla tapahtuvissa eliminaatioreaktioissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Anionit
Lohijoki

Lohijoki () on Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 25 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 302 neliökilometriä. Joki saa alkunsa Äänisenrannan piirin Lohijärvestä (ven. Lososinoje), virtaa kiemurrellen kohti koillista ja laskee Äänisen Petroskoinlahteen Petroskoin kaupungin alueella. Tärkein sivujoki on Mašozerka. Aikaisemmin Lohijoki oli nimensä veroinen, mutta nykyään se on pahasti saastunut. Vuonna 1703 sen suulle perustettiin Suojun (Pietarin) asetehdas, josta Petroskoin kaupunki on saanut alkunsa. Vuonna 1910 joen suuhun rakennettiin vesivoimalaitos. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Karjalan tasavallan joet Luokka:Äänisen valuma-alue Luokka:Petroskoi Luokka:Äänisenrannan piiri
Vornasuo

Vornasuo () on kaupunkikunta ja kaupunkityyppinen taajama Venäjällä Leningradin alueella Tusinan piirissä. Vornasuo sai kaupunkityyppisen taajaman statuksen vuonna 1949. Vuonna 2013 taajamassa oli 6 446 asukasta ja koko kunnassa 6 765 asukasta. Naapurikuntia ovat pohjoisessa Possai ja Punaporu, koillisessa Uljana, idässä Tusina, etelässä Liissilä ja lännessä Hatsinan piiri. Vornasuon kuntaan kuuluu Vornasuon taajaman lisäksi yhdeksän kylää: Kaipala tai Kaipola (Кайболово, Kaibolovo), Kuninkaala (Куньголово, Kungolovo), Myza (Мыза), Novaja (Новая), Osmola (Новолисино, Novolisino), Pohi (Поги, Pogi), Rampala (Рамболово, Rambolovo), Riinilä tai Riinelä (Рынделево, Ryndelevo) ja Suonpää (Шумба, Šumba). ==Lähteet== Luokka:Tusinan piirin kunnat Luokka:Leningradin alueen kaupunkityyppiset taajamat
Juurakkojärvi

Juurakkojärvi on pienehkö Kauhajoella sijaitseva järvi. Pinta-alaa järvellä on 3,7 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 0,8 kilometriä.http://www.kalapaikka.net/juurakkojarvi_jarvi_kalastus_luvat_kalaistutukset_ravustus_vesilinnun_metsastys_vedenlaatu_lomamokit_kauhajoki___57853.asp Juurakkojärvi kuuluu Juurakko-ojan valuma-alueeseen ja Karvianjoen vesistöalueeseen.http://www.jarviwiki.fi/wiki/Juurakkoj%C3%A4rvi_%2836.076.1.001%29 == Lähteet == Luokka:Kauhajoen järvet Luokka:Nummijoen valuma-alue
Kaivojärvi

Kaivojärvi on Päntäneen kylässä Kauhajoella sijaitseva kirkasvetinen järvi. Se kuuluu osaksi Natura 2000-alueeseen kuuluvaa Kaivonevan suoaluetta ja sijaitsee alueen pohjoisosassa.http://www.ymparisto.fi/fi- FI/Luonto/Suojelualueet/Natura_2000_alueet/Iso_Kaivoneva%285155%29 Pinta-alaa järvellä on 6,6 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 1,3 kilometriä.http://www.kalapaikka.net/kaivojarvi_jarvi_kalastus_luvat_kalaistutukset_ravustus_vesilinnun_metsastys_vedenlaatu_lomamokit_kauhajoki___57932.asp Kaivojärvi kuuluu Päntäneenjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen vestistöön.http://www.jarviwiki.fi/wiki/Kaivoj%C3%A4rvi_%2842.097.1.003%29 == Lähteet == Luokka:Kauhajoen järvet Luokka:Kyrönjoen vesistö
Purppuraselkämedestäjä

Purppuraselkämedestäjä (Anthreptes longuemarei) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Purppuraselkämedestäjää tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Australianrausku

Australianrausku (Dentiraja australis) on eteläinen rustokalalaji. == Ulkonäkö ja koko == Australianrausku on rauskuksi pieni, korkeintaan 50–60 senttimetriä pitkä. Se on väriltään oranssinruskea. == Levinneisyys ja elinympäristö == Laji esiintyy Australiaa ympäröivissä merissä. Se elää enimmäkseen hiekkaisilla ja mutaisilla merenpohjilla, mutta ei kuitenkaan noin 150 metriä syvempänä. == Lisääntyminen == Hedelmöitys on sisäinen ja munat lasketaan hiekkaiselle tai mutaiselle pohjalle. Tämä laji syö äyriäisiä ja nilviäisiä. == Lähteet == Luokka:Rauskut Luokka:Uhanalaiset kalat
Violettimedestäjä

Violettimedestäjä (Anthreptes orientalis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Violettimedestäjää tavataan Itä-Afrikassa. Sitä on kuvattu pääasiassa yleiseksi, vaikkakin Keniassa harvinaiseksi. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Isoviolettimedestäjä

Isoviolettimedestäjä (Anthreptes neglectus) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Isoviolettimedestäjää tavataan Keniassa, Mosambikissa ja Tansaniassa. Lajia on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Sinipyrstömedestäjä

Sinipyrstömedestäjä (Anthreptes aurantius) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Sinipyrstömedestäjää tavataan Angolassa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Gabonissa ja Päiväntasaajan Guineassa. Lajin on kuvattu olevan pääasiassa harvinainen, vaikkakin Gabonissa yleinen. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Taika (lehti)

Taika oli suomalainen askartelulehti. Taika-lehti perustettiin vuonna 2005 ja sen päätoimittajina toimivat Anu Turu (lapset ja nuoret) ja Viivi Vatanen (aikuiset). Lehti oli suosittu askartelijoiden lisäksi koulujen ja lastentarhojen parissa. Ihana-lehteä julkaiseva Inspia Oy osti Taika-lehden julkaisuoikeudet Storia Kustannus Oy:ltä syksyllä 2018. Vuoden 2019 alusta lehdet yhdistyivät yhdeksi julkaisuksi jatkaen Ihana-nimellä. Lehteä luotsasi Ihana-lehden julkaisija ja päätoimittaja Kaarina Korventaka. Ihana-lehti on erikoistunut askarteluun ja ohjeissa on huomioitu materiaalien halpuus ja helppo saatavuus. Sisällössä käytetään paljon kotimaasta saatavia materiaaleja ja kierrätystavaraa. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Taika-lehden kotisivut Luokka:Suomalaiset harrastelehdet
Pikkumedestäjä

Pikkumedestäjä (Anthreptes seimundi) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Pikkumedestäjää tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
John Dickinson

John Dickinson (8. marraskuuta 1732 Talbotin piirikunta, Maryland – 14. helmikuuta 1808 Wilmington, Delaware) oli yhdysvaltalainen poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Amerikan vallankumouksessa. Yleiseen mielipiteeseen vaikuttaneiden kirjoitustensa vuoksi hänet tunnetaan lempinimellä ”vallankumouksen kynämies” ().John Dickinson Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 31.1.2014. Marylandissa syntynyt ja Delawaressa varttunut Dickinson suoritti lakiopintoja Lontoon Middle Templessä ja toimi sen jälkeen asianajajana Philadelphiassa ennen ryhtymistään poliittiseksi vaikuttajaksi. Hän edusti Pennsylvanian siirtokuntaa vuoden 1765 leimaverolain vastustajien leimaverokongressissa, ja laati kongressin julkilausuman oikeuksista ja vääryyksistä. Kuuluisaksi Dickinson tuli kirjoitettuaan vuosina 1767–1768 useissa lehdissä ilmestyneen kirjoitussarjan ”Letters from a Farmer in Pennsylvania, to the Inhabitants of the British Colonies”, jossa vastustettiin tullimaksuja lisänneitä Townshendin lakeja. Kirjoitussarja auttoi kääntämään yleisen mielipiteen kyseisiä lakeja vastaan. Kirjoitukset julkaistiin salanimellä A Farmer (”eräs maanviljelijä”). Dickinson edusti Pennsylvaniaa ensimmäisessä ja toisessa mannermaakongressissa 1774–1776. Hän kirjoitti eräitä kongressin hyväksymiä julistuksia ja auttoi valmistelemaan ensimmäistä luonnosta konfederaatioartikloiksi eli Yhdysvaltain ensimmäiseksi perustuslaiksi. Heinäkuussa 1776 Dickinson äänesti Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen hyväksymistä vastaan, sillä hänestä oli vielä etsittävä sovintoa Britannian kanssa. Lisäksi hänen mielestään ennen itsenäiseksi julistautumista olisi luotava keskushallinto ja varmistettava ulkomainen apu.Declaration of Independence Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 31.1.2014. Sittemmin hän kuitenkin liittyi Pennsylvanian miliisijoukkoihin, joissa yleni prikaatikenraaliksi. Dickinson toimi 1781–1782 Delawaren ja 1782–1785 Pennsylvanian osavaltion presidenttinä. Hän osallistui vuoden 1787 perustuslailliseen konventtiin ja puolusti julkisuudessa siellä hyväksyttyä perustuslakia nimimerkillä Fabius. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset poliitikot Luokka:Delawaren kuvernöörit Luokka:Pennsylvanian kuvernöörit Luokka:Vuonna 1732 syntyneet Luokka:Vuonna 1808 kuolleet
Viherselkämedestäjä

Viherselkämedestäjä (Anthreptes rectirostris) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. Anthreptes tephrolaemus erotettiin vuonna 2016 viherselkämedestäjästä omaksi lajikseen. ==Levinneisyys== Viherselkämedestäjää tavataan Länsi-Afrikan eteläosissa Sierra Leonesta ja Guinean koillisosista Togon länsiosiin. Laji levinneisyysalue on suuri eikä sen populaatio ole merkittävästi vähenemässä, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Suojelusenkeli (romaani)

Suojelusenkeli on vuonna 2014 julkaistu Arto Luukkasen esikoisromaani. Historiantutkija Luukkasen vakoilutrilleri kertoo Viktor Vladimirovin roolista "märkien operaatioista" eli salamurhista vastanneella KGB:n osastolla.Herrasmies olikin murhamies Viitattu 31.1.2014 Kirjan julkistamistilaisuudessa tuolloin eduskunnan pääsihteerinä toiminut, entinen Suojelupoliisin johtaja Seppo Tiitinen kertoi tienneensä Vladimirovin sabotööritaustasta jo vuonna 1978, heti astuttuaan virkaansa.Seppo Tiitinen: Tiesin Viktor Vladimirovin sabotööritaustan Viitattu 31.1.2014 == Henkilöt == * Viktor Vladimirov * Juri Andropov * Sytytin * Urho Kekkonen * Leonid Brežnev * Nukke == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kustantamo Paasilinnan Suojelusenkeli-kirjasivu Luokka:Vuoden 2014 kirjat Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vakoiluromaanit
Punavyömedestäjä

Punavyömedestäjä (Anthreptes rubritorques) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Punavyömedestäjää tavataan pienellä ja hajanaisella alueella Tansanian itäosissa. Lajin populaation arvellaan olevan 2 500–9 999 yksilöä, ja sitä pidetään yleisenä vain osissa Usambaran vuoristoa. Muut punavyömedestäjän esiintymisalueet ovat suojeltuja, mutta Usambarassa lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Punavyömedestäjän uskotaan olevan vähenemässä ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät Luokka:Uhanalaiset linnut
Peep Koort

Peep Koort (28. toukokuuta 1920 Tartto – 2. kesäkuuta 1977 Tallinna)Kuolleita, Helsingin Sanomat 9.6.1977, s. 13 oli virolaissyntyinen kasvatustieteilijä ja agronomi. Hän toimi Uppsalassa ILU-instituutin johtajana 1961–1970 ja Helsingin yliopiston kasvatus- ja opetusopin professorina 1964–1977. Hän julkaisi oppikirjoja.Facta2001, WSOY 1981, 8. osa, palsta 775 muun muassa Kasvatus ja suunnittelu (Gaudeamus, 1973). Hänen isänsä oli taiteilija Jaan Koort. == Lähteet == Luokka:Kasvatustieteilijät Luokka:Virolaiset tieteilijät Luokka:Suomen virolaiset Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Ruotsin virolaiset Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Liuskamaneetit

Liuskamaneetit (Lobata) on kampamaneettien lahko, joka kuuluu lonkeromaneettien luokkaan. Erityispiirteenä lahkon kampamaneeteilla on lyhyet lonkerot muihin kampamaneeteihin verrattuna ja siivekkeet, jotka ovat ruumiin sivuilla. Liuskamaneettien keskipituus on noin 25 cm. Amerikankampamaneetti Mnemiopsis leidyi on paljon huolta aiheuttanut vieraslaji Euroopassa. ==Anatomia== Lahkon erityispiirre on pari lihaksikkaita kuppimaisia siivekkeitä, jotka reunustavat kehoa ja ulottuvat suuaukon ulkopuolelle. Pienet lonkerot alkavat suuaukon ympäriltä ja sijoittuvat siivekkeiden sisäpuolelle. Suuaukon molemmilla puolilla sijaitsevat läpät auttavat lisäksi ohjaamaan vettä ja sen mukana ravintoa liuskamaneetin suuhun. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Battle of the Black Sea Jellies – Kuvitettu artikkeli Mustanmeren liuskamaneeteista. Luokka:Kampamaneetit
Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

Pilvilinna on Sakari Rimmisen ohjaama suomalaiselokuva, joka sai ensi-iltansa 1970. Elokuva perustuu Meri Kurenniemen alkuperäisaiheeseen, ja sen käsikirjoittivat Rimminen ja Kurenniemi yhdessä. Miespääosaa esittää valokuvaajana sittemmin tunnetuksi tullut nuori Erik Uddström. Elokuva kuvattiin mustavalkoiselle 16 millimetrin filmille. Elokuva kuvattiin Helsingissä, Espoossa, Vihdissä sekä Tampereella heinä-syyskuussa 1970. Fantasiaa ja dokumenttia sekoittavan elokuvan tekijöinä oli etupäässä Taideteollisen oppilaitoksen Kamerataiteen vastavalmistuneita oppilaita.https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000006068676.html?share=28fb439fca61c39a605c1b6665354c26 Kuvaajana toimi Pirjo Honkasalo, ja Pilvilinna onkin ensimmäinen naiskuvaajan tallentama suomalainen pitkä elokuva.Kino Suomi: Pilvilinna (16) , Yle Teema 15.3.2013. Viitattu 31.1.2014. Elokuva on julkaistu vain VHS-kasetille vuonna 1994 Nordic Videon toimesta. Elokuva on esitetty useita kertoja televisiossa. Sivuosissa vilahtaa paljon myöhemmin tutuksi tulleita hahmoja: Honkasalon lisäksi esimerkiksi Lauri Törhönen, Aarno Laitinen ja Jaakko Laakso. ==Juoni== Fantasiaa, totuuselokuvaa ja dokumenttia sekoittavassa tarinassa nuori kulkuri Erik rantautuu soutuveneellä maailmanmatkoiltaan ja ryhtyy jatkamaan koulunkäyntiään. Uusia tuulia kouluun halajavasta Erikistä tulee koululaisten kapinaliikkeen kärkihahmo. == Näyttelijät == ==Arvioita== Pilvilinnan ensi- ilta-arviot olivat enimmäkseen varsin nuivia, mutta Pirjo Honkasalon kuvausta kehuttiin ja Sakari Rimmistä pidettiin kiinnostavana tulokkaana. Paula Talaskivi suhtautui myönteisimmin ja piti elokuvaa innoittavana ja mukaansa tempaavana. Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen murskaa Pilvilinnan: ”Pitkätukkainen vätys ja jäkättävä herrastyttö nuuskivat muutosten tuulia. Sietämättömän avuton ja tökerö yritelmä roikkuu nuorisoelämän ulkoisissa trendi-ilmiöissä.” Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”. Pilvilinna ei kerännyt suuria katsojajoukkoja, mutta sai pääpalkinnon San Remon festivaalilla. https://www.hs.fi/radiotelevisio/art-2000002921868.html ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1970 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset nuortenelokuvat Luokka:Elokuvat koulusta ja koulutuksesta
Kansallinen palveluväylä

Kansallinen palveluväylä eli Suomi.fi-palveluväylä on kansalliseen palveluarkkitehtuuriin osana kuuluva tiedonvälityskonsepti, jossa eri toimintaympäristöjen palveluiden tarvitsema tieto on saatavilla avoimien rajapintojen yli kaikille tietoa tarvitseville palveluille. Kukin palveluväylään liitetty järjestelmä hallitsee omia tietojaan sekä vastaa siitä, että muiden tarvitsemat tiedot ovat saatavissa välitysalustan kautta ottaen huomioon tietojen käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset. Suomi.fi- palveluväylä perustuu Virossa kehitettyyn X-Road ratkaisuun ja hyödyntää X-Roadia teknisenä alustana. Palveluväylä on konsepti, jossa lisätään siihen liitettyjen tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tarkoituksena on mahdollistaa nykyistä paremmin asiakaspalveluiden ja palveluprosessien kehittäminen palveluissa tarvittavan tiedonvaihdon ja yleispalvelut mahdollistavan ratkaisukokonaisuuden avulla.Vm.fi Kansallinen palveluväylä rakennetaan osana valtiovarainministeriön ja Väestörekisterikeskuksen Kansallisen palveluarkkitehtuurin toteuttamisohjelmaa. Ohjelma ajoittuu vuosiin 2014–2017. Valtio on rahoittanut ohjelmaa 100 miljoonalla eurolla. Kansallisen palveluväylän tuotantoversio avattiin 18. marraskuuta 2015. Samaan aikaan otettiin käyttöön liityntäkatalogi, joka on hakemisto kaikista kansallisen palveluväylän liitynnöistä.Palveluväylä tuotantoon. Vm.fi. Palveluväylää hyödynnetään muissa kansalliseen palveluarkkitehtuurin kuuluvissa Suomi.fi-palveluissa, kuten Suomi.fi-asiointivaltuuksissa ja Suomi.fi-palvelunäkymissä. Tällöin muita palveluita käytetään palveluväylän kautta. Sen ensimmäinen merkittävä käyttökohde on joulukuussa 2015 avattu palvelunäkymien beta.suomi.fi-versio. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Hakemisto kansallisen palveluväylän liitynnöistä * Kansallinen palveluväylä - Konsepti, tavoitteet ja ratkaisumalli * Kansallinen palveluväylä kokeilukäyttöön * Tuulta purjeisiin kansallinen palveluväylä - 7 huomionarvoista näkökulmaa toteutukseen * 120 miljoonaa sokkona palveluväylään * Valtio yrittää ratkaista it-järjestelmien pahan ongelman * Palveluväylä lupaa tehdä integraatioista lasten leikkiä * Valtion it-hanke 120 miljoonan edestä kuumaa ilmaa * Kansallinen palveluväylä avattu Luokka:Suomen hallinto Luokka:Tietojärjestelmät
Black Moon Rising

Black Moon Rising on ruotsalaisen power metal -yhtye Falconerin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 10 kesäkuuta 2014 levymerkillä Metal Blade Records. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Angry Metal Guy: positiivinenAngry Metal Guy * Metal Storm: 7.2/10Metal Storm * Metal Temple: Metal Temple * New Noise Magazine: positiivinenNew Noise Magazine == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Black Moon Rising discogs.com -sivustolla * Luokka:Vuoden 2014 albumit Luokka:Falconerin albumit
Vladimir Kopteff

Vladimir Kopteff (10. heinäkuuta 1932 Viipuri - 15. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko. Kopteff teki visuaalisesti selkeitä mustavalkoiseen konstruktivistiseen rakentamiseen perustuvia teoksia. Niissä on herkkiä mustia viivoja valkoisella pohjalla tai valkoisia viivoja mustalla pohjalla.Facta2001, WSOY 1981, 8. osa, palsta 780 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kuvataiteilijamatrikkelin sivulla linkki doc-cv:hen Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Jussi-Pekka Rantanen

Jussi-Pekka Rantanen (s. 1975) on Porista kotoisin oleva Yleisradion toimittaja, joka toimii Yle Uutisten uutisjuontajana. Hän on toiminut uutisjuontajana vuodesta 2007 alkaen. Ennen sitä hän työskenteli Ylellä muissa tehtävissä ja Satakunnan Kansan toimittajana. Rantanen on toiminut Itsenäisyyspäivän vastaanoton selostajana vuodesta 2012 lähtien, vuoteen 2017 Piia Pasasen ja vuonna 2018 Ella Kannisen kanssa. == Lähteet == * Jussi-Pekka Rantanen elämän opissa (Arkistoitu versio) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Jussi-Pekka Rantanen Twitterissä Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Suomalaiset uutisankkurit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mustaisjärvi

Mustaisjärvi on Kauhajoella, Keturinkylässä sijaitseva pienehkö järvi. Pinta- alaa sillä on 3,2 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan 0,8 kilometriä.http://www.kalapaikka.net/mustaisjarvi_jarvi_kalastus_luvat_kalaistutukset_ravustus_vesilinnun_metsastys_vedenlaatu_lomamokit_kauhajoki___57933.asp Järvi kuuluu Päntäneenjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen veistöalueeseen.http://www.jarviwiki.fi/wiki/Mustaisj%C3%A4rvi_%2842.097.1.004%29 == Lähteet == Luokka:Kauhajoen järvet Luokka:Kyrönjoen vesistö
Mökille

”Mökille” on suomalaisartisti Mikael Gabrielin kappale hänen kolmannelta studioalbumiltaan Mun maailma. Universal Music Group julkaisi sen albumin toisena singlenä 10. toukokuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös singlen julkaisupäivänä julkaistu musiikkivideo, jonka kohtaukset kuvattiin Portugalissa ja Helsingissä. Toisin kuin Mikael Gabrielin edellinen single, ”Mökille” ei päässyt lainkaan listoille. ==Kappalelista== Digitaalinen lataus * 1. Mökille - 3:08 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2013 kappaleet Luokka:Mikael Gabrielin kappaleet
Kankakeejoki

Kankakee on joki Yhdysvaltojen Keskilännessä. Sen lähde on South Bendissä Indianan osavaltiossa. Se virtaa aluksi etelään ja länteen Kankakeen kaupunkiin, missä siihen yhtyy Iroquoisjoki. Joki kääntyy luoteeseen ja kohtaa Des Plaines -joen. Yhdessä nämä muodostavat Illinoisjoen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltain joet Luokka:Mississippin vesistö
Vääräjärvi (Kauhajoki)

Vääräjärvi on Kauhajoella, Lauhanvuoren kansallispuiston alueella sijaitseva pienehkö järvi. Pinta-alaa sillä on 1,9 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan 0,8 kilometriä.http://www.kalapaikka.net/vaarajarvi_jarvi_kalastus_luvat_kalaistutukset_ravustus_vesilinnun_metsastys_vedenlaatu_lomamokit_kauhajoki___57836.asp Vääräjärvi kuuluu Paholuoman yläason valuma-alueeseen sekä Karvianjoen vesistöalueeseen.http://www.jarviwiki.fi/wiki/V%C3%A4%C3%A4r%C3%A4j%C3%A4rvi_%2836.036.1.001%29 == Lähteet == Luokka:Kauhajoen järvet Luokka:Honkajoen alue
Time Has Come

Time Has Come on suomalaisartisti Marikon kappale hänen ensimmäiseltä, Fabulous Tonight -nimiseltä studioalbumilta. Dynasty Recordings julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä huhtikuussa 2008. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin kesäkuussa 2008. Kappaleen on tehnyt Mariko yhdessä Pauli Rantasalmen kanssa. Kappale nousi parhaimmillaan Latauslistan 15:nneksi (34/2008) ja singelistan 20:nneksi (34/2008), joka oli myös sen ainoa merkintä kyseisellä listalla. ==Kappaleet== # ==Listasijoitukset== Lista Paras sijoitus Suomen virallinen singlelista 20 Suomen virallinen latauslista 15 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2008 kappaleet Luokka:Marikon kappaleet
Nokisenkoski

Nokisenkoski on Pohjois-Savon Rautalammin Vaajasalmella Rautalammin reitillä sijaitseva koski. Vesi laskee koskessa Niinivedestä Miekkaveteen. Koski sijaitsee 17 km Suonenjoelta luoteeseen päin. == Yleistä == Nokisenkoski sijaitsee Vaajasalmen itäpuolella Niiniveden ja Miekkaveden välissä. Vesistöjä erottaa kaakosta tuleva noin 8 kilometriä pitkä niemi, joka kohtaa Vaajasalmella lännestä työntyvän pienen niemen. Salmea on kavennettu hieman Suonenjoen ja Vesannon välisen seututien 545 sillan rakentamisen yhteydessä. Koski alkaa sillan kohdalta ja kohdatessaan Myllysaaren se jakautuu kummallekin puolelle saarta erillisiksi koskiksi, joista länsipuolen koski on leveämpi. Koski on ilmakuvasta mitattuna 280 metriä pitkä, kartan piirroskuvasta 130 metriä ja ilmoituksen mukaan noin 200 metriä pitkä . Koskelle kertyy pudotusta noin 0,3 metriä , mikä on sama kuin ylä- ja alapuolisten järvien vedenpintojen korkeusero. Salmen ja kosken rannat ovat asumatonta metsämaata. Lähimmät asunnot sijaitsevat seututieltä haarautuvan yhdystien 5451 varrella. Kosken itäpuolella on paikoitusalue, kioski ja nuotiopaikka kalastajille. == Luontoarvoja == Koski soveltuu hyvin perho- ja uistinkalastukseen, joiden tulee lunastaa kalastuslupa Vaajasalmen osakaskunnalta . Tärkeimmät saaliskalat ovat taimen, siika ja harjus. Koskesta saaliiksi saatavien villien taimenten osuutta ei tiedetä, mutta niiden osuus on ollut lievässä kasvussa 2010-luvulla. Koskessa esiintyy kutukuoppia ja poikastiheys vaihtelee 1–13 poikasta aarille (vuosina 2002–2013). == Hydrologiaa == Nokisenkosken valuma-alueen pinta-ala määritetään Niiniveden luusuassa kosken niskalta ja se on 4 205,11 neliökilometriä ja sen järvisyys on 20,50 %. Koski sijaitsee Konneveden alueella (14.71), jonka yläraja seuraa siltaa . Keskivirtaamaksi (MQ) on ilmoitettu 33 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1994–2010 , tai 40 m³/s taikka 39 m³/s , tai jopa 36–37 m³/s ), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 62,84 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) 20,66 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1929–2022. Pienin mitattu virtaama (NQ) 4,40 m³/s havaittiin 18.11.2030, ja suurin virtaama (HQ) 111,00 m³/s vastaavasti 11.6.1988. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nokisenkoski.fi * Luokka:Rautalammin reitti Luokka:Rautalammin kosket Luokka:Koskeloveden alue Luokka:Niiniveden alue
Heikki Korhonen (seismologi)

Aarno Heikki Mikael Korhonen () oli suomalainen seismologi. Hän toimi Helsingin yliopiston seismologian laitoksen (nyk. Seismologian instituutin) johtajana professorin arvolla vuodesta 1977. Hän tutki mikroseismiä, seismisyyttä ja seismistä riskiä.Facta2001, WSOY 1981, 9. osa, palsta 11Lapin tutkimusseuran vuosikirja 1994, s. 16 Hänen meteorologian alaan luokitellun pro gradunsa Helsingin yliopistoon (1966) käsittelee mikroseismiä Suomessa. Englanninkielisen, Oulun yliopistossa hyväksytyn, myrskyihin liittyviä (erityisesti aaltojen synnyttämiä) seismisiä spektrejä käsittelevän väitöskirjan (1971) nimenä on Types of storm microseism spectra at Oulu. Hänelle myönnettiin vuonna 1988 Geofysiikan seuran Palmén-mitalin ansioistaan suomalaisena seismologian tutkijana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset seismologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Valtionlaitosten johtajat‎ Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Movia

Movia Group Oy on Suomen suurin liikennekouluketju. Movia syntyi, kun Liikennekoulu Hirmu, Seinäjoen Auto-opisto, Autokoulu Elo, Autokoulu Treeni ja Kirkkonummen autokoulu yhdistyivät. Movialla on 20 eri toimipistettä, ja se työllistää 65 henkilöä. 12\. elokuuta 2014 uutisoitiin Movian ja Driving Team -autokouluketjun yhdistyvän. Yhdistyminen tapahtuu asteittain, eikä aikatauluja ole vielä lyöty lukkoon. Loppuvuodesta 2014 selviää, muuttuuko yhdistymisen myötä yhtiön nimi. Yhdistymisen myötä yhtiön palveluksessa työskentelee runsaat 100 työntekijää yli neljässäkymmenessä eri toimipisteessä. ==Ajo-opetus== Moviassa voi suorittaa A, A1, AM, B, C, CE, C1, ja C1E luokan kortin, sekä opetusluvan (OLB). ==Taloustilanne== Movian liikevoitto on ollut jo useita vuosia tappiolla. Eritoten 19.1.2013 voimaan tullut ajokorttiuudistus on syönyt autokouluilta runsaasti asiakkaita. Tämän vuoksi Movia Koulutus Oy, joka on osa Movia Group Oy:tä, on yrityssaneerauksessa. Syksyllä 2013 Movia Groupin toimitusjohtaja Mari Tikkanen uskoi, että pahimmat ajat olisivat takana, ja parempaa tulosta olisi odotettavissa jo vuonna 2014. ==Toimipisteet== ===Etelä-Suomi=== * Helsinki ** Oulunkylä ** Kart`in Club * Espoo ** Olari ** Leppävaara ** Suomenoja * Vantaa ** Tikkurila * Kirkkonummi ===Länsi-Suomi=== * Seinäjoki * Kurikka * Ilmajoki * Ylistaro ===Pohjois-Suomi=== * Oulu ** Kirkkokatu ** Tuira ** Pateniemi * Haukipudas * Ii * Kiiminki * Muhos * Tyrnävä * Utajärvi ==Lähteet== * Movian kotisivut * Kauppalehti: Movia Group konsernin tappio kasvoi ja liikevaihto laski selvästi * Yritystele: Movia Group Oy Luokka:Liikenneopetus
Sisä-Itävalta

Sisä-Itävalta (, , ) oli vuosina 1379–1619 ollut alue, jota hallitsi Habsburgin suku. Sisä-Itävalta hallitsija oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin nimittämä Sisä-Itävallan arkkiherttua. Sisä-Itävaltaan kuului keisarikunnan herttuakunnat Steiermark, Kärnten, Krain ja Rannikkomaa. Arkkiherttuan kotipaikka oli Graz. Sisä-Itävalta hajosi 1619, kun arkkiherttua Ferdinand kruunattiin keisarikunnan hallitsijaksi. == Sisä-Itävallan hallitsijat == * Leopold III (1379–1386) * Wilhelm (1386-1406) * Ernst (1406–1424) * Fredrik V (1424–1457) * Albert VI (1424–1463) Vuosina 1463–1564, koska Habsburgien alueet yhdistettiin. * Kaarle II (1564-1590) * Ferdinand II (1590-1619) Vuonna 1619 Habsburgien maat yhdistettiin ja Ferdinandista tuli Pyhä saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan osat Luokka:Itävallan historia Luokka:Slovenian historia
Ottinki

Ottinki eli otinki () on vanha Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut tilavuusmitta. Se on tynnyrin kahdeksasosa eli 15,7 litraa. Sillä on mitattu viinaa ja suolakalaa.WSOY Iso tietosanakirja 7, s. 90, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 ==Katso myös== * Vanhat suomalaiset mittayksiköt == Lähteet == Luokka:Tilavuusyksiköt
Brandon Bollig

Brandon Bollig (s. 31. tammikuuta 1987 St. Charles, MO, Yhdysvallat) on uransa lopettanut yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän ei kaihda jääkiekkotappeluun johtavia tilanteita, jotka ovat etenkin pohjoisamerikkalaisessa jääkiekossa yleisiä. Nuori Brandon näytteli vuonna 2002 valmistuneessa Defiance- lännenelokuvassa, jonka näyttelijäkaartiin kuului myös entinen NHL-tappelija Tony Twist. ==Ura== Brandon Bollig pelasi juniorijääkiekkoa kolme vuotta USHL- liigan Lincoln Starsissa. Runsaasti jäähyminuutteja keränneen laitahyökkääjän rooliksi muodostui jo juniorikaukaloissa tarvittaessa tappeleminen vastustajan kanssa. Bolligilla olisi ollut mahdollisuus lähteä pelaamaan myös Kanadan CHL- juniorisarjoihin, mutta hän ei halunnut menettää amatööristatustaan ja mahdollisuutta pelata NCAA-yliopistojääkiekkoa. Kolmen USHL-kauden jälkeen Bolligille tarjottiin stipendiä NCAA:n ECAC-sarjassa pelaavaan St. Lawrencen yliopistoon New Yorkin osavaltiossa. Ensimmäisen yliopistokauden jälkeen Bollig osallistui Chicago Blackhawksin kesäiselle tulokasleirille, mikä poiki NHL-organisaatioon kahden vuoden tulokassopimuksen toisen yliopistokauden jälkeen huhtikuussa 2010. Bollig pelasi Blackhawksin AHL-farmijoukkueessa Rockford IceHogsissa seuraavat kaksi kautta, kunnes isäntäseuran tappelija John Scott kaupattiin New York Rangersiin siirtotakarajan lähestyttyä. Bollig teki NHL-debyyttinsä kaksi päivää myöhemmin 29. helmikuuta 2012. Bollig palasi syksyllä 2012 Rockfordiin NHL:n työsulun ajaksi, mutta muuten hän on käytännössä kuulunut Blackhawksin kokoonpanoon maaliskuusta 2012 lähtien. Bollig kuului myös Blackhawksin mestaruusjoukkueeseen keväällä 2013 ja on hän ensimmäinen St. Louisin seudulla kasvanut Stanley Cup -voittaja. ==Tilastot== 2005–06 Lincoln Stars USHL 58 8 8 16 175 9 1 2 3 12 2006–07 Lincoln Stars USHL 57 14 12 26 207 9 1 2 3 12 2007–08 Lincoln Stars USHL 58 15 16 31 211 8 2 4 6 40 2008–09 St. Lawrence University NCAA 36 6 7 13 51 – – – – – 2009–10 St. Lawrence University NCAA 42 7 18 25 83 – – – – – Rockford IceHogs AHL 3 1 1 2 7 – – – – – 2010–11 Rockford IceHogs AHL 55 4 0 4 115 – – – – – 2011–12 Rockford IceHogs AHL 53 3 6 9 163 – – – – – Chicago Blackhawks NHL 18 0 0 0 58 4 1 0 1 19 2012–13 Rockford IceHogs AHL 35 5 4 9 157 – – – – – Chicago Blackhawks NHL 25 0 0 0 51 5 0 0 0 2 2013–14 Chicago Blackhawks NHL 82 7 7 14 92 15 0 1 1 16 2014–15 Calgary Flames NHL 62 1 4 5 88 11 2 0 2 38 2015–16 Calgary Flames NHL 52 2 2 4 103 – – – – – 5 kautta yhteensä NHL 241 10 13 23 392 35 3 1 4 75 4 kautta yhteensä AHL 146 13 11 24 442 – – – – – 2 kautta yhteensä NCAA 78 13 25 38 134 – – – – – 3 kautta yhteensä USHL 173 37 36 73 593 21 3 8 11 54 ==Lähteet== * * *Brandon Bollig NHL:n sivustolla *Brandon Bollig AHL:n sivustolla *Brandon Bollig Hockey's Future -sivustolla ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Putoojat

Putoojat () on brittiläinen komediasarja, jota tehtiin vuosina 2008–2010. Sarjaa esitettiin brittiläisellä E4-kanavalla ja Suomessa TV2:lla. Enimmillään sarjaa katsoi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2,2 miljoonaa katsojaa, mikä oli E4-kanavan ennätys tuolloin. Putoojat kertoo neljästä esikaupunkilaisesta teinistä, jotka käyvät kuvitteellista Rudge Parkin koulua. Jaksoissa käsitellään koulukiusaamista, rikkonaista perhe-elämää, välinpitämättömiä opettajia ja enimmäkseen pieleen meneviä seksuaalisia kohtaamisia. Televisiosarjan faneiksi ilmoittautuneita koomikkoja ovat muun muassa Jimmy Carr, Ricky Gervais ja Anthony Head, joka myös näyttelee The Inbetweeners- elokuvissa. ==Sarjan henkilöt== * Will McKenzie (Simon Bird) on sarjan päähenkilö. Hän on nelikon järkevin hahmo, mutta silti taipuvainen vääriin valintoihin, ja hänen sarkasminsa aiheuttaa toisinaan ongelmia suhteessa muihin ihmisiin. Tunne-elämältään Will on turhautunut romantiikan puutteen vuoksi. * Jay Cartwright (James Buckley) on epäkypsä poika, jolla on seksuaalisia päähänpinttymiä. Hän kertoo hurjia juttuja ”naisseikkailuistaan”, vaikka on todellisuudessa ryhmän kokemattomin henkilö. * Simon Cooper (Joe Thomas) saa usein neuroottisia raivokohtauksia, mutta on muutoin kiltti ja lojaali ystävä. * Neil Sutherland (Blake Harrison) on yksinkertainen tyyppi ja ainoa, joka uskoo Jayn seksijutut sellaisinaan. Hänellä on tyttöystäviä enemmän kuin muilla nelikon jäsenillä. ==Elokuvat== The Inbetweeners Movie sai ensi-iltansa vuonna 2011 ja menestyi ennätyksellisen hyvin katsojien keskuudessa. Se keräsi avausviikonloppunaan historian suurimmat komediaelokuvan lipunmyyntitulot Isossa-Britanniassa. Jatko-osa The Inbetweeners 2 sai ensi-iltansa vuonna 2014 ja teki uuden lipunmyyntiennätyksen. Australiassa jatko-osa oli viikonlopun katsotuin tultuaan ensi-iltaan. ==Palkinnot== Putoojat voitti yleisöpalkinnon vuoden 2010 Baftan televisiopalkintogaalassa, ja parhaan tilannekomedian palkinnon (British Comedy Award) samana vuonna. Sarja palkittiin merkittävänä brittiläisenä komediana (Outstanding Contribution to British Comedy) vuonna 2011. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen kotisivu * Luokka:2000-vuosikymmenen brittiläiset tilannekomediat Luokka:2010-luvun brittiläiset tilannekomediat Luokka:2010-luvun nuortensarjat Luokka:Brittikomediat Luokka:E4:n televisio-ohjelmat