EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Richard Kiel

Richard Dawson Kiel (13. syyskuuta 1939 Detroit, Michigan – 10. syyskuuta 2014 Fresno, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi Rautahampaan roolissa James Bond -elokuvissa 007 rakastettuni (1977) ja Kuuraketti (1979). Vaikka jättikasvua sairastava Kiel sai roolin yleensä suuren kokonsa vuoksi, hän oli myös luonne- ja tunnenäyttelijä. == Elämä ja ura == Kiel oli huomattavan pitkä jättikärkisyys-hormonihäiriön aiheuttaman kasvupoikkeaman vuoksi. Hänen pituutensa oli 217 senttimetriä ja painonsa 145 kilogrammaa. Kielin elokuvaura alkoi 1960-luvulla, kun hän esiintyi B-luokan elokuvassa Eegah (1962). Hän esiintyi myös televisiosarjan Pelon rajalla (The Twilight Zone) jaksossa ”To Serve Man” avaruusolentona. Hugo Grimaldin elokuvassa The Human Duplicators vuodelta 1964 Kiel näytteli Kolos-nimistä jättiläismäistä avaruusolentoa. Kiel esiintyi humanoidirobottina italialaisessa elokuvassa Humanoidi, kovanaamana elokuvassa Kalpea ratsastaja vuonna 1985 sekä jättiläispartisaanina elokuvassa Navaronen haukat vuonna 1978. Viitattu 31.3.2018. Kiel tunnetaan kuitenkin ehkä parhaiten roolistaan James Bond -elokuvien Rautahampaana (Jaws). Kiel näytteli roolia Roger Mooren Bondeissa 007 rakastettuni (1977) ja Kuuraketti (1979). Kiel ja Moore olivat hyviä ystäviä siviilielämässä. Kiel esiintyi myös Visa Mini -luottokortin mainoksessa. Kiel oli vuonna 1992 liikenneonnettomuudessa, josta seurasi osittainen kävelykyvyn menetys. Kiel kuoli 74-vuotiaana 10. syyskuuta 2014 Kalifornian Fresnossa. Hän oli sairaalahoidossa murrettuaan jalkansa. Hänet haudattiin Belmont Memorial Parkiin Kaliforniaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset jättikasvuiset henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Alkyylihalidit

Alkyylihalidit (eli haloalkaanit/haloalkeenit/haloalkyynit) ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa yhdisteen yksi tai useampi vetyatomi on korvattu halogeenilla. Alkyylihalidit ovat tärkeitä orgaanisten yhdisteiden valmistuksen lähtöaineita ja ne ovat laajalti levinneitä luonnossa (esimerkiksi meriorganismit). Pienimolekyyliset alkyylihalidit ovat kemiallisesti passiivisia ja niitä käytetään muun muassa liuottimina (esimerkiksi 1,2-dikloorietaani, kloroformi ja dikloorimetaani). Polyhalogenoituja alkyylihalideja käytetään muun muassa anestesialääkkeinä (halotaani) ja lämmönsiirtoon kylmälaitteissa (freonit). Primävriset tai sekundääiset alkylihalidit voivat reagoida nukleofiilisessä substituutiossa, kun nukleofiili korvaa halogeeniatomin. == Valmistus == Alkyylihalideja voidaan valmistaa alkeeneista ja alkyyneista additioreaktiossa sekä alkaaneista radikaalireaktioiden avulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Organohalidit Luokka:Funktionaaliset ryhmät
Pisaralla pisimmälle

Pisaralla pisimmälle -kilpailussa ( tai Eco-Marathon) tarkoituksena on kuljettaa moottoriajoneuvoa sääntöjen puitteissa käyttäen niin vähän polttoainetta kuin mahdollista määrätyllä, kaikille samanpituisella matkalla, sallitussa ajassa. Tulokset määräytyvät käytetyn polttoaineen määrän mittaamisella. Kilpailuja järjestetään moottoriradoilla ympäri maailmaa. Kilpailussa ajetaan erikoisrakenteisilla ajokeilla, joissa on kolme tai neljä pyörää. Säännöissä on tarkat määräykset ajokin raideleveydestä, akselivälistä, korkeudesta, kuljettajan näkyvyydestä , turvallisuudesta ja jarruista. Polttoaineena saa käyttää vain järjestäjien jakamaa polttoainetta, vapaasti myytävää 98-oktaanista lyijytöntä bensiiniä tai dieselöljyä, ilman mitään lisäaineita, lukuun ottamatta kaksitahtimoottorin voiteluöljyä, jonka kulutus lasketaan mukaan kokonaiskulutukseen. Kaiken muunlaisen varastoidun energian (sähkö, paineilma jne.) käyttö ajokin liikuttamiseen on kielletty, kuten myös ajokin aerodynaamisen muodon muuttaminen. Yleisin ajotekniikka on vaiheittainen kiihdyttäminen, jossa ajokki kiihdytetään radasta ja ajokista riippuen n. 30-40 km/h nopeuteen, sammutetaan moottori ja rullataan, kunnes nopeus on 10-20 km/h, jolloin jälleen uusi kiihdytys ja rullaus jne. Keskinopeusvaatimus on 25 km/h. Kilpailumatka on tavallisesti noin 15-20 km. Kisassa on kaksi luokkaa: avoin luokka ja perusluokka. Avoimen luokan ajokkia rajoittavat vain yleiset rakennesäännöt, mutta perusluokassa on lisärajoituksia kilpailun tasoittamiseksi ja etenkin ajokin hinnan pitämiseksi kohtuullisena. Perusluokan lisärajoitukset ovat pääpiirteissään seuraavat: * kantavissa rakenteissa sallitaan materiaaleina vain teräs, alumiini, vaneri ja puu, kuitumateriaalit kantavissa rakenteissa on kielletty * kori- ja katemateriaaleina on sallittu vain pellit, kankaat, puumateriaalit, PVC sekä lasikuitu, lukuun ottamatta ikkunoita * moottorin rakenne on rajattu yksinkertaiseksi, määrättyjen moottorin pääkomponenttien pitää olla tehdasvalmisteisia, joskin niitä saa koneistaa ja muuttaa, polttoaineen ruiskutus on kielletty. ==Lähteet== * * Luokka:Moottoriurheilu Luokka:Tekniikan ja teknologian kilpailut
Arto Tähtinen

Arto Tähtinen (s. 18. lokakuuta 1945 Oulu) on juristi, joka toimi Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtajana. Tähtisen isä oli vuorineuvos Mikko Tähtinen, Kajaani-yhtiön toimitusjohtaja. Arto Tähtinen on koulutukseltaan juristi. Hän kuului 1970-luvulta metsäteollisuuden työnantajapiireihin. Tähtinen tuli tunnetuksi työmarkkinaneuvotteluista. Kun metsäteollisuus irtautui vuonna 2005 tulopoliittisesta kokonaisratkaisusta, hänet nähtiin usein neuvottelemassa Paperiliiton puheenjohtajan Jouko Ahosen kanssa. Erimielisyydet johtivat alkukesästä työnseisauksiin ja työnantajapuolen asettamaan työsulkuun, joka venyi noin kuuden viikon mittaiseksi.Ihmiset. Onnittelemme. Elämä pyörii metsän ympärillä. Helsingin Sanomat, 18.10.2005. (Tilaajille) Viitattu 26.8.2021. Eläkkeelle metsäteollisuuden työmarkkinajohtajan tehtävästä Tähtinen jäi 2007.Jari Forss Metsäteollisuus Ry:n työmarkkinajohtajaksi Farmit-Uutiset, 22.6.2006. Viitattu 26.8.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen paperiteollisuus Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaguarundi

Jaguarundi (Herpailurus yagouaroundi) on Etelä- ja Keski-Amerikassa tyypillisesti trooppisissa metsissä elävä keskikokoinen kissaeläin. Se on aktiivinen päivisin ja saalistaa maassa pesiviä lintuja, jyrsijöitä sekä muita pikkunisäkkäitä. == Etymologia == Sana jaguarundi on lähtöisin muinaistupin kielen sanasta yawaum'di.Ferreira, A.B.H. (1986) Novo Dicionário da Língua Portuguesa. Segunda edição. Rio de Janeiro: Nova Fronteira. P. 980 == Koko ja ulkonäkö == Jaguarundin alapuolelta joskus hieman vaaleampi turkki on muilta osin jokseenkin tasavärinen. Lajin tumman ruskeanharmaat ja punervanharmaat värimuodot, ovat yleisimpiä. Aikaisemmin värimuotoja pidettiin eri lajeina: harmaasta käytettiin nimitystä jaguarundi Merriam Webster: jaguarundi ja punertavasta nimitystä eyra. Jaguarundin pituus on noin 55–77 cm, josta hännän pituus noin 33–60 cm, ja paino noin 4,5–9 kiloa. == Levinneisyys == Jaguarundi esiintyy Amerikan trooppisilla ja lauhkeilla seuduilla Texasin eteläosasta Pohjois-Argentiinaan. Myös Brasilia, Venezuela, Paraguay, Nicaragua, Peru ja Ecuador kuuluvat sen levinneisyysalueeseen. == Elinympäristö == Jaguarundin tyypillistä elinympäristöä ovat Etelä- ja Keski-Amerikan trooppiset metsät. == Ravinto == Jaguarundit etsivät ravintonsa yksikseen tai joskus pareittain. Useimmista muista kissaeläimistä poiketen laji on aktiivinen yleensä päivisin. Saalistaessaan jaguarundi väijyy tavallisesti maassa pesiviä lintuja, samoin kuin jyrsijöitä ja muita pikkunisäkkäitä. == Lähteet == Luokka:Kissaeläimet
Uudenvuodenpäivä

Uudenvuodenpäivä on juhlapäivä, jota vietetään 1. tammikuuta, vuoden ensimmäisenä vuorokautena. Päivää edeltää 31. joulukuuta vietettävä uudenvuodenaatto. Vuoden vaihtumisen sijoitti tammikuun alkuun Julius Caesar vuonna 46 eaa., sitä ennen roomalaiset olivat aloittaneet vuoden maaliskuusta. Uudenvuodenpäivä on Suomessa ja useissa muissa maissa pyhäpäivä. Suomessa uudenvuodenpäivään kuuluu presidentin pitämä uudenvuodenpuhe. Itävallassa pidetään Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti. == Uudenvuodenlupaukset == Uuden vuoden alkaessa moni tekee uudenvuodenlupauksia, joilla pyritään muuttamaan omia tapoja paremmiksi tai asetetaan tavoitteita, kuten oman yleiskunnon parantaminen kuntoilun avulla. == Uudenvuodenpäivä kristinuskossa == Kristinuskossa uudenvuodenpäivä on keskiajalta lähtien kirkkovuoden merkkipäivänä Jeesuksen ympärileikkauksen ja nimenannon päivä. Katolisessa kirkossa päivä on nykyään kuitenkin omistettu Neitsyt Marialle.Oja, s. 144–145 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Uudenvuodenjuhlat Luokka:Neuvostoliiton juhlapäivät Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Suomalaiset kristilliset juhlapäivät Luokka:Tammikuun juhlapäivät
Jorma Piisinen

Jorma Antero Piisinen eli Remontti-Reiska (s. 1. maaliskuuta 1960 Varkaus) on suomalainen juontaja, toimittaja ja itseoppinut rakennus- ja remonttimies ja nykyinen perussuomalainen kansanedustaja, aluevaltuutettu ja kaupunginvaltuutettu Järvenpäässähttps://yle.fi/a/3-11980946. Hänet tunnetaan MTV3:lla vuosina 1991–2010 esitetyn Joka kodin asuntomarkkinat -ohjelman juontajana. Piisisestä tuli sen päähahmo vuonna 1993. Julkisuuden myötä Piisisestä tuli suosittu esiintyjä myös erilaisilla messuilla. ==Elämä== Joka kodin asuntomarkkinoiden päättymisen jälkeen Remontti-Reiska sai MTV3 MAX -kanavalla oman ohjelman Remontti-Reiska, joka alkoi 29. lokakuuta 2010. Piisinen toimittaa TM Rakennusmaailma -lehteen omaa osiotaan, jossa Remontti- Reiska testaa erilaisia rakennustyökaluja ja -menetelmiä. Vuonna 2012 hän oli mukana Aku Hirviniemen kanssa tehdyssä 12-osaisessa televisiosarjassa Harjakaisen ja Piisisen talkoot. Nuorempana Piisinen pelasi jääkiekkoa ja harrasti moottoripyöräilyä sekä kehonrakennusta. 1970-luvulla hän edusti puolustajana Helsingin Jokereita SM-liigassa.Eurohockey.com, Jorma Piisinen Piisinen on Helsingin Jokereiden historian nuorin SM-liigassa ottelun pelannut kenttäpelaaja.Jokerit.com, Nuorimmat kenttäpelaajat SM-liigassa Piisinen isä ja hänen veljensä olivat rakennusalan ammattilaisia ja yrittäjiä. Piisinen oli kahdeksanvuotias, kun oli ensimmäistä kertaa töissä rakennuksilla. Piisinen on ollut vuodesta 2010 lähtien naimisissa Piia Piisisen kanssa ja heillä on kolme poikaa, Eetu, Leevi ja Mikko, joka on jatkanut isänsä jääkiekkoharrastusta. Piisinen harrastaa moottoripyöräilyä ja hän toimi muun muassa Tekniikan maailman testausryhmässä 2010, jossa testattiin suuria matkamoottoripyöriä. Vuoden 2021 kunnallisvaaleissa Piisinen valittiin Järvenpään kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten ehdokkaana 1 038 äänellä, minkä jälkeen hänet valittiin valtuuston 1. varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2022 aluevaaleissa Piisinen valittiin Keski-Uudenmaan hyvinvointialueelle niin ikään perussuomalaisten ehdokkaana 823 äänellä. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Piisinen valittiin kansanedustajaksi Perussuomalaisten listoilta Uudenmaan vaalipiiristä. Hän sai 7 118 ääntä. == Televisio-ohjelmat == * Joka kodin asuntomarkkinat (1991–2010) – juontaja, "Remontti-Reiska" * Ota ja omista – kuntosaliohjaaja (jaksossa "Kevyttä treenausta" 1997) * Remontti-Reiska (2010) * Harjakaisen & Piisisen talkoot (2012) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Perussuomalaiset poliitikot Luokka:Järvenpään kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Keski-Uudenmaan aluevaltuutetut Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Johan Arckenholtz

Johan Arckenholtz (5. helmikuuta 1695 Helsinki – 12. heinäkuuta 1777 Tukholma) oli suomalainen historioitsija. Arckenholtz kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1713, pakeni isoavihaa Ruotsiin samana vuonna ja loi Tukholmassa virkamiesuraa erilaisissa tehtävissä kansliakollegiossa. Hän sekaantui valtiopäiväpolitiikkaan ja erotettiin virkatehtävistään vuonna 1738. Epäsuosion syynä oli Ruotsin tuolloisen ranskalaissuuntauksen ja hattupuolueen suorasukainen arvostelu. ==Vakoilusta epäiltynä== Arckenholzin vaikeudet pahenivat helmikuussa 1741. Hattupuolue pyrki todistamaan, että myssypuolue harrastaa maanpetoksellista yhteistyötä venäläisten diplomaattien kanssa paljastamalla heille valtiopäivien salaisessa valiokunnassa käsiteltyjä asioita. Suomalainen kansliapresidentin sihteeri Gustaf Johan Gyllenstierna pidätettiin Venäjän-lähettilään ovella, ja tutkimukset osoittivat hänen saaneen lähettiläältä rahaa salaisista tiedoista. Gyllenstierna sai teosta kuolemantuomion, joka muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Tutkimuksissa saatiin myös selville, että juttuun olisi sekaantunut kolme muutakin suomalaista, Arckenholtz, kielenkääntäjä Johan Mathesius ja Göran Helsingius. Tunnustusten saamiseksi heitä kidutettiin, mutta tunnustuksia tai lisätietoja ei saatu. On tulkittu, että heillä ei olisi ollut osaa vakoiluun, vaan he olisivat vain keskustelleet valtiopäivämiesten kanssa sotapolitiikan vaaroista. Arckenholtz joutui vankeuteen ”niin pitkäksi aikaa kuin nykyiset olot kestävät” ja vapautui hattujen sodan päätyttyä 1743, mutta joutui hattupuolueen vastustajana lähtemään maasta. Hän päätyi lopulta Kasseliin maakreivin kirjastonhoitajaksi vuonna 1746. Ruotsiin hän palasi vuonna 1766 myssypuolueen noustua valtaan. Arckenholtz saavutti Kasselin-vuosinaan laajaa mainetta historioitsijana julkaistuaan erikoislaatuisen, lähinnä laajasti kommentoitua kirjekokoelmaa muistuttavan ranskankielisen historiateoksen Mémoires concernant Christine reine de Suède (1751–1760), joka käännettiin myös saksaksi. Ruotsiksi ilmestyi Carl Christoffer Gjörwellin edelleenmuokkaama lyhennelmä. Arckenholtz julkaisi myös muita historiateoksia. Tekijän poliittinen kanta kuitenkin näkyy niissä selkeänä ranskalaisvastaisuutena. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomi vapaudenajalla ja kustavilaisena aikana Luokka:Vuonna 1695 syntyneet Luokka:Vuonna 1777 kuolleet
Aivokuollut (elokuva)

Aivokuollut () on Peter Jacksonin ohjaama, vuonna 1992 ensi-iltansa saanut mustaa huumoria sisältävä gore-/splatter-/kauhu-/komediaelokuva. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa nimellä Dead Alive, jottei sitä sekoitettaisi vuoden 1990 amerikkalaiskauhuelokuvaan Brain Dead. Elokuvan ikäraja Suomessa on 18 vuotta. == Juoni == Elokuvan alkuvaiheet kertovat tutkijasta, joka löytää Sumatran viidakosta harvinaisen ”rotta-apinan”. Ennen kuin eläintä onnistutaan viemään minnekään sen onnistuu puraista tutkijaa. Tämän havaittuaan tutkijan mukana olleet kantajat surmaavat hänet. Rotta-apina viedään kaupunkiin ja siellä eläintarhaan. Sitten elokuva siirtyy kertomaan vesikauhuisesta Lionel Gosgrovesta (Timothy Balme), johon lähikaupan espanjalainen romaninainen Paquita (Diana Penalver) on rakastunut. Paquita haluaa mennä Lionelin kanssa vierailulle eläintarhaan. Lionelin hirviömäinen äiti, Vera Gosgrove (Elisabeth Moody), ei kuitenkaan halua poikansa elämään tällaista romantiikkaa, ja seuraa tätä salaa eläintarhaan. Rotta-apina onnistuu puremaan Lionelin varomatonta äitiä, joka alkaa muuttua zombiksi ja syödä ihmisiä. Eikä siinä vielä kaikki. Lionelille syntyi kilpailija, nimittäin hänen setänsä (Ian Watkin). Zombirutto alkaa levitä. Pystyykö kukaan sitä estämään? == Näyttelijöitä == == Aiheesta muualla == * * Arvosteluita elokuvasta. Luokka:Uusiseelantilaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1992 elokuvat Luokka:Zombielokuvat Luokka:Peter Jacksonin ohjaamat elokuvat Luokka:Mustan komedian elokuvat Luokka:Kauhukomediat
Laakeri

Laakeri on kahden elementin välinen osa, joka ohjaa niiden liikettä suhteessa toisiinsa. Yksinkertaisin laakeri on liukulaakeri, joka muodostuu kahdesta laakeripinnasta. Toinen yleinen laakerityyppi ovat vierintälaakerit, kuten kuula-, neula- ja rullalaakerit. Laakereita käytetään autoissa, polkupyörissä ja monissa erilaisissa laitteissa. Rakentamisessa voidaan sillan kansi laakeroida tukea vasten, ja maarakennekerrosten välissä voidaan käyttää laakerointikerrosta. Kitka ja kuluminen ovat merkittävässä roolissa laakerointia suunniteltaessa. Kitkaa ja kulumista voidaan vähentää voitelemalla laakereita esimerkiksi öljyllä tai rasvalla. Laakeronnin on myös kestettävä siihen kohdistuvat kuormitukset. ==Erilaisia laakereita== * liukulaakeri * vierintälaakeri, esimerkiksi kuulalaakeri * kivilaakeri * neulalaakeri * nestelaakeri * magneettilaakeri * taivuntalaakeri * aksiaalilaakeri * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sairaalalaiva

Sairaalalaiva tai sairaala-alus on laiva, joka on varustettu kelluvaksi sairaalaksi tai ensiapuyksiköksi. Sairaalalaivoja palvelee muun muassa sotatoimialueilla ja katastrofialueilla. Myös useissa laivastoissa on erillisiä, tarkoitusta varten suunniteltuja ja rakennettuja sairaalalaivoja. Sairaalalaivat ovat Geneven sopimusten ja muiden sodan lakien suojaamia. Laivat ovat aseistamattomia, mutta niiden henkilöstö voi olla aseistettu itsensä ja potilaiden puolustamiseksi. Tarvittaessa sotatilan aikana sairaalalaivoiksi muutetaan myös tavallisia risteilyaluksia tai muita kauppa- aluksia, mutta niitä ei saa sinä aikana, kun vihollisuudet kestävät, asettaa enää muuhun tarkoitukseen. Nykyaikana sairaalalaivojen tunnuksena ovat valkeaksi maalatut rungot sekä suuret punaiset ristit tai vastaavat merkit. Toisen maailmansodan aikana sairaalalaivoissa oli lisäksi partaan yläreunassa noin puolen metrin levyinen tummanvihreä raita.Bekker, Cajus: Itämeri ja Suomenlahti 1944–45, luku ”Hela: Ponnistuslauta länteen”, s. 304. Toisen maailmansodan aikaan saattueissa mukana kulkeneita aseistettuja pelastusaluksia, (, ) ei luokitella sairaalalaivoiksi, vaikka niissäkin oli lääkäri ja hyvin varustettu sairaalaosasto muutamalle potilaalle. Alusten tehtävä oli ensisijaisesti kerätä talteen upotettujen alusten ammattitaitoinen ja vaikeasti korvattava miehistö, esimerkiksi saattue PQ 17:n mukana kulkivat S/S Zaafaraan ja S/S Zamalek. Näistä viimeksi mainittu tuhoutui tämän saattueen matkassa. Näitä pelastusaluksia käytettiin myös ilmatorjunta- aluksina ja sukellusveneentorjunnassa automaattisen lyhytaaltotutka ASG:n sijoituspaikkoina. ==Sairaalalaivoja== * USS Red Rover – Yhdysvaltain sisällissota: auttoi molempien osapuolten sotilaita * HMHS Britannic – I maailmansota, Titanicin sisaralus * USNS Mercy – Yhdysvaltain laivaston alus * USNS Comfort – Yhdysvaltain laivaston alus * HMY Britannia – suunniteltiin toimivan mahdollisen sodan aikana sairaalalaivana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Käsnäjalkaiset

Käsnäjalkaiset (Onychophora) on eläinkunnan pääjakso. Joskus se on luettu myös niveljalkaisten alajaksoksi. Ensimmäinen elävä käsnäjalkainen löydettiin vasta vuonna 1825. Käsnäjalkaiset ovat matomaisia, 5–150 mm pitkiä eläimiä, ja niillä on 13–43 kynnellistä käsnämäistä (känsämäistä) raajaparia. Lajeja tunnetaan noin 180, ne elävät lähinnä trooppisissa ympäristöissä ja enimmäkseen eteläisellä pallonpuoliskolla. Nykylajisto käsittää kaksi heimoa, Peripatidae ja Peripatopsidae. Vanhimmat fossiilit ovat jo kambrikaudelta. Näitä eläimiä pidetään "elävinä fossiileina", jotka ovat sukua ensimmäisille käveleville eläimille. Lajit ovat alkeellisesti jaokkeisia: vain pää on jaokkeinen. Pään ensimmäisessä jaokkeessa on kaksi tuntosarvea ja yleensä silmäpari, toisessa jaokkeessa suu. Ihossa on hieno samettimainen karvoitus. Ruumiinontelo ja muut sisäelimet kuten verta pumppaava sydän ovat kuin niveljalkaisilla. Erityselimet ovat samanlaiset kuin nivelmadoilla. Jaloissa on kitiinikynnet ("kaviot"). Aivot muistuttavat hämähäkkien aivoja, mutta molekyylisystematiikka ei tue sukulaisuutta näihin. Käsnäjalkaiset hengittävät ihon kautta ja tarvitsevat kostean ympäristön, jotteivät kuivuisi.Ne ovat siirtyneet vedestä maalle luultavasti ordovikikauden aikana. Väriltään ne ovat yleensä sinisiä, mustia, vihreitä tai oransseja. Käsnäjalkaiset ovat petoja, jotka syövät ravinnokseen pieniä selkärangattomia, kovakuoriaisia, termiittejä ja muita hyönteisiä sekä etanoita ja matoja. Ne voivat käydä jopa useita kertoja itseään suuremman saaliin kimppuun. Jotkin lajit tekevät uhrinsa puolustuskyvyttömiksi ruiskuttamalla näiden päälle tahmeaa limaa. Eläimet lisääntyvät niin, että uros sijoittaa tuntosarvillaan ja eturaajoillaan spermapaketin naaraan peräpäähän. Käsnäjalkaisia muistuttavia fossiililajeja ovat ehkä myöhäisprekambrinen Xenusion sekä kambrikautiset Aysheaia ja Hallucigenia. == Lähteet == *Ernst Mayr (2003): Evoluutio, s. 98 . WSOY, ISBN 951-0-27897-1. == Aiheesta muualla == * palaeos.com * peripatus.gen.nz * New Zealand Onychophora Web Site *
75/50 C

75/50 C (75 millimetrin 50 kaliiperin merikanuuna mallia Canet) on suomalainen nimi Canetin suunnittelemalle 75 millimetrin kaliiperin tykille. Tykkiä valmistettiin Venäjällä. Tykki oli monissa eri tehtävissä, esimerkiksi ilmatorjunta- ja laivatykkinä. Tykki oli Suomen kevyen rannikkotykistön pääase toisen maailmansodan aikaan. 75/50 C:n putken pituus oli 3 750 millimetriä. Tykistä oli useita eri versioita. Kantama oli lavetista riippuen korkeintaan 13 kilometriä pintaan ja 5 kilometriä ilmaan. Teoreettinen tulinopeus oli 10–15 laukausta minuutissa. Täysmiehistö oli 1 aliupseeri ja 6 miestä. 75/50 C:n valmistuslisenssi ostettiin Venäjälle Canetilta. Tuotanto jatkui 1892–1922, jonka aikana tykkiä valmistettiin noin 800 kappaletta. Tykille kehitettiin useita eri lavettimalleja. Tykkien muissakin osissa on vaihtelua, ja vastaavasti tykille on käytössä useita muita tyyppimerkintöjä. Suomen itsenäistyttyä maahan jäi toistasataa 75/50 C -tykkiä. Suurin osa niistä sijoitettiin rannikkopuolustukseen moniin eri tehtäviin. Tykit poistettiin palveluksesta 1970-luvulla. Niitä on nykyään koristeina, näyttelyissä ja kokoelmissa. == Lähteet == * * NavWeaps. 7.5 cm/50 (2.95") Canet Model 1891 == Aiheesta muualla == Luokka:Rannikkotykit Luokka:Laivatykit Luokka:Ilmatorjuntakanuunat Luokka:Suomen puolustusvoimien tykkikalusto
Hell

Hell on taajama Stjørdalissa Norjassa, jossa asuu 1 405 ihmistä (2008). Taajamasta on tullut nimensä vuoksi suosittu matkailukohde, sillä kaupungin nimi Hell tarkoittaa englanniksi helvettiä. Hellissä vierailevat ihmiset yleensä valokuvauttavat itsensä rautatieaseman kyltin edessä, sillä vanhassa kyltissä lukee "Hell - Gods Expedition" (norjan kielen vanhentuneen oikeinkirjoituksen mukaan tavaratoimisto, englanniksi "Jumalan tutkimusmatka". Hellin rautatieasemalla risteävät Meråkerbanen-rata Storlieniin sekä Nordlandsbanen-rata Bodøön. Mona Grudt, Miss Universum 1990 on kotoisin pienestä kylästä Hellin läheltä. Julkisuuden vuoksi hän kuitenkin ilmoitti olevansa kotoisin Hellistä: "The Beauty Queen from Hell". == Nimi == Kylän nimi juontaa juurensa muinaisnorjan kielen sanaan hellir, joka tarkoittaa kalliota tai onkaloa. Sana hell tarkoittaa norjan kielessä onnenpotkua tai onnea. Myös muinaisen skandinaavisen jumalan nimi on Hell, johon liittyy yksi kylän nimen alkuperistä. ==Tapahtumat== Vuosittain kaupungissa järjestetään Hell Blues Festival -bluesmusiikkijuhlat, jotka kestävät useita päiviä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan kylät Luokka:Stjørdal Luokka:Norjan taajamat
Samtredia

Samtredia () on kaupunki Samtredian piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgiassa. Kaupungin väkiluku on noin 25 318 (vuonna 2014). Samtredia sijaitsee alangolla Rioni- ja Tskhenistsqali-jokien välissä 244 kilometriä maan pääkaupungista Tbilisistä ja 27 kilometriä Imeretin pääkaupungista Kutaisista länteen. Georgian tärkeimmät tiet ja rautatiet kohtaavat Samtrediassa, joten se on yksi maan merkittävimmistä liikenteellisistä keskuksista. Myös Kopitnarin lentoasema sijaitsee kymmenen kilometrin päässä kaupungista. Samtredian piirikunnan ilmasto on kostean subtrooppinen: talvet ovat lauhoja ja lämpimiä ja kesät kuumia. Samtredia kehittyi kaupungiksi tärkeästä rautateiden risteysasemasta 1880-luvulla ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1921. Neuvostohallinnossa kaupunki teollistui tuottamaan elintarvikkeita ja puutuotteita. Strategisen sijaintinsa vuoksi Samtredialla oli huomattava rooli Georgian levottomuuksissa 1990-luvun alussa: laajalti uutisoidussa välikohtauksessa 26.–30. heinäkuuta 1990 neuvostovastaiset oppositioryhmät tukkivat Samtredian risteyksen ja pakottivat siten Georgian neuvostojohdon ottamaan käyttöön vapaamielisen vaalilain. Maalis–huhtikuussa 1991 risteyksen tukki vuorostaan Zviad Gamsakhurdian uusi hallitus yrittäessään painostaa Neuvostoliiton keskushallintoa. Saarto aiheutti kuitenkin vakavia vahinkoja Georgian taloudelle ja naapurimaa Armenialle, joka oli suureksi osaksi riippuvainen Georgian rautateistä. Myöhemmin vuonna 1993 Samtredia joutui yhdeksi Georgian sisällissodan keskeisimmistä taistelukentistä, jossa syrjäytetylle presidentti Gamsakhurdialle uskolliset joukot ottivat yhteen vallankaappauksen jälkeistä hallitusta kannattavien joukkojen kanssa ja pitivät lyhyen aikaa kaupunkia hallussaan 17.–23. lokakuuta 1993 uhaten kaikkia yhteyksiä Tbilisiin. Vaikka Samtredia on ollut siitä lähtien rauhallinen, Neuvostoliiton kaatumisen jälkeinen kriisi johti syvään taloudelliseen taantumaan, jonka vaikutukset jatkuivat yli vuosikymmenen. Samtredia Train Station.jpg|Samtredan rautatieasema. Samtredia Theatre.jpg|Teatteri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Samtredian piirikunnasta (imereti.gov.ge) Luokka:Georgian kaupungit Luokka:Imereti
Samsara

Samsara (; 'läpikulku', 'eteneminen monien vaiheiden kautta') on hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa kaikkien elollisten olentojen uudelleensyntymisen ja -kuolemisen katkeamaton ketju. Uudelleensyntyminen on Etelä-Aasiassa ikivanha käsite, mutta samsaran käsite nousi esille hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa joskus 500-luvulla eaa. Silloin papit alkoivat pohtia sitä, mitä tapahtuisi, kun Veda-kirjoissa kuvattujen uhrausten suomat vuodet taivaassa loppuisivat. He päättelivät tällöin tapahtuvan uudelleen kuolemisen, jota seuraisi uudelleen syntyminen, jonka olosuhteet määräytyisivät karman, yksilön omien tekojen pohjalta. Samoihin aikoihin Buddha tuli siihen päätelmään, että kaikki elolliset olennot käyvät läpi jatkuvaa uudelleensyntymisen prosessia, joka on seurausta heidän halujensa motivoimista teoista, joita luonnehtivat viha, ahneus ja tietämättömyys. Hinduille uudelleensyntymässä oleellista on ikuinen ja muuttumaton itseys eli atman, joka syntyy uudelleen ja uudelleen. Buddhalaiset kiistävät tällaisen muuttumattoman itseyden olemassaolon, ja puhuvat samsarasta sen sijaan syy- ja seuraussuhteen jatkuvuutena, joka ei katkea edes kuolemassa. Buddhalaisuuden näkökulmasta samsaran luonteenomaisin piirre on dukkha eli kärsimys tai epätyydyttävyys. Samsarasta voidaan neljän jalon totuuden mukaan vapautua seuraamalla jaloa kahdeksanosaista polkua. Joidenkin hindujen mukaan samsara tapahtuu vain näennäisesti, koska itse on ikuinen ja muuttumaton, eikä siksi voi syntyä tai kuolla. Mahajanabuddhalaisen opettajan Nāgārjunan mukaan samsara ja nirvana liittyvät toisiinsa, ja nirvana on yksinkertaisesti tapa elää samsaran kanssa. == Lähteet == Luokka:Buddhalaisen filosofian termit Luokka:Hindulainen filosofia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nordlandin rata

Nordlandin rata () on rautatieosuus Norjassa. Se alkaa Trondheimin rautatieasemalta ja päättyy Bodøn kaupunkiin. Rataosuudella on pituutta 729 kilometriä, ja se on Norjan rataverkon pisin yksittäinen rataosuus. Vuoteen 2008 saakka Nordlandin rata alkoi etelässä vasta Hellistä. Rataosuus kulkee muun muassa Stjørdalin, Levangerin, Verdalin, Steinkjerin, Mosjøenin, Mo i Ranan ja Fausken kaupunkien läpi. Grongin ja Namsosin välinen haararata on nykyisin suljettu, mutta sen avaamista uudelleen harkitaan kasvavan tavaraliikenteen vuoksi. Toisin kuin valtaosa Norjan rataverkosta, Nordlandin rataa ei ole sähköistetty. Trondheimin ja Steinkjerin välinen matkustajaliikenne on verrattain tiheää, mutta kuitenkin harvempaa kuin pohjoisempana. Suurin osa matkustajaliikenteestä hoidetaan kiskobusseilla, vain yöjunat ovat veturivetoisia. Kiskobussien käyttö pitkällä rataosalla on aiheuttanut valituksia, sillä veturijunassa matkustusmukavuus on parempi. ==Radan rakentaminen== Radan ensimmäinen osuus Trondheimistä Helliin avattiin liikenteelle 1881 osana Meråkerbanenia. Vuonna 1902 rata valmistui Levangeriin saakka, Verdaliin 1904 ja Sunnaniin 1905. Radan rakentaminen jatkui siten, että rata valmistui Snåsaan 1926 ja Grongiin 1929. Haararata Grong–Namsos valmistui 1933. Vuoteen 1940 mennessä rata oli avattu liikenteelle Hellin ja Mosjøenin välisellä osuudella. Toisen maailmansodan aikana rakennustyöt jatkuivat saksalaisten valvonnassa, ja vuoteen 1945 mennessä rata oli valmistunut Dunderlandiin saakka. Bodøhön saakka rata valmistui 1962. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jernbanedirektoratet Luokka:Norjan rautatiet Luokka:Etelä-Trøndelagin läänin liikenne Luokka:Nordlandin läänin liikenne
Athens

Athens on Ateenan englanninkielinen nimi ja useiden kaupunkien nimi Yhdysvalloissa ja Kanadassa: *Athens, Alabama *Athens, Georgia *Athens, Illinois *Athens, Los Angeles, Kalifornia *Athens, Louisiana *Athens, Maine *Athens, Michigan *Athens (kylä), New York *Athens (kaupunki), New York *Athens, Ohio *Athensin piirikunta, Ohio *Athens, Pennsylvania *Athens, Tennessee *Athens, Texas *Athens, Vermont *Athens, Virginia *Athens, Länsi- Virginia *Athens, Wisconsin *Athens Township, Pennsylvania *Athens, Ontario, Kanada
Antikvariaatti

Antikvariaatti on antikvaarinen kirjakauppa. 2000-luvulla kivijalkamyymälää pitävien antikvaaristen kirjakauppojen määrä on laskenut merkittävästi kun taas verkkokaupan osuus on kasvanut. Suuri osa alan yrityksistä on siirtynyt ainakin osittain verkkokauppaan. Yritysten verkkokauppojen valikoimat vaihtelevat laajasti sadoista tuotteista kymmeniin tuhansiin tuotteisiin. == Historia == 1600-luvun Euroopassa kirjakauppiaat alkoivat ottaa valikoimaansa myös käytettyjä kirjoja. Vuosisadan alusta alkaen järjestettiin kirjahuutokauppoja. Suuremmat markkinat antikvaarisille kirjakaupoille syntyivät Ranskan vallankumouksen jälkeen, kun paljon kirjoja vaihtoi omistajaa. Luostarien ja aateliskartanoiden kirjastoja takavarikoitiin ja markkinoille tuli valtava määrä kirjoja.Kuitunen 1994, s. 20. Suomessa antikvariaattien toiminta oli pitkään pienimuotoista, asiakaskuntaa oli vähän. Kun suuret ikäluokat vanhenivat, he alkoivat ostaa ja keräillä enemmän vanhoja kirjoja ja alalle tuli uusia kauppiaita.Kuitunen 1994, s. 124. Suomen Antikvariaattiyhdistyksen perusti 10 liikettä 1941. Koska yhdistykseen oli aiemmin vaikea päästä, uudet ja pienemmät liikkeet perustivat Suomen Antikvaariset Kirjakauppiaat ry:n vuonna 1982. Antikvaaristen kirjakauppojen kansainvälinen liitto ILAB perustettiin 1942. Se hyväksyy kustakin maasta vain yhden järjestön, Suomesta jäsenyhdistys on kahdesta järjestöstä vanhempi eli Suomen Antikvariaattiyhdistys. Tunnettuja suomalaisia antikvariaattialan henkilöitä ovat olleet muun muassa Cecil Hagelstam, Kaarle Ervasti, Seppo Hiltunen ja Anssi Arohonka.Kuitunen 1994, s. 126. == Yhdistykset == Suomessa toimii kaksi antikvaarista yhdistystä, 1941 perustettu Suomen Antikvariaattiyhdistys ry – Finska Antikvariatföreningen rf ja 1982 perustettu Suomen Antikvaariset Kirjakauppiaat ry, joka kustantaa Vanhan Kirjallisuuden Hintaopasta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Suomen Antikvariaattiyhdistys ry * tie.to-sivuston listaus nettiantikvariaateista * Suomalaiset levydivari paikkakunnittain Raimo Öystilän Rytmimusiikin Syke -julkaisun Levykauppahakemistossa Luokka:Kirjakauppa Luokka:Kierrätys Luokka:Vähittäiskauppa
Tripitaka

Tipiṭaka (त्रिपिटक "kolme koria" sanskritiksi; paaliksi: Tipiṭaka; hanzi: 三藏, Sānzàng (pinyin); japaniksi: Sanzo; khmeriksi: ត្រៃបិតក Traipětâk; koreaksi: 삼장 Samjang; thaiksi: ไตรปิฎก Traipidok; vietnamiksi: Tam tạng) on buddhalaisuuden kirjallinen kaanon. Tipitakan sisältö vaihtelee suuntauksesta riippuen, länsimaissa näistä parhaiten tunnettu on Theravada-koulukunnan ns. paali-kaanon. == Tripitakan kolme koria == Tripitakan taustana oli suullisena perintönä välittynyt kaksiosainen ns. alkukaanon, jonka muodostivat sääntökokoelma ja sutrakokoelma. Useita vuosisatoja myöhemmin mukaan liitettiin ns. abhidharma-kirjoitukset.. Kokoelman nimi tulee siitä, että näitä kolmea eri osaa säilytettiin perimätiedon mukaan kolmessa eri korissa (tri- 'kolme', piṭaka 'kori'). Nämä kolme koria ovat: * Vinaya piṭaka (paaliksi ja sanskritiksi sama) koostuu munkkien ja nunnien tai sanghan eettisistä säännöistä. * Sutta piṭaka (sanskritiksi: Sūtra piṭaka) muodostuu nimensä mukaisesti sūtrista, eli Buddhan tai hänen lähimpien oppilaidensa opetuksista, * Abhidhamma piṭaka (sanskritiksi: Abhidharma piṭaka), joka on osista nuorin ja joka muodostuu lähinnä sutrien systematisointi- ja kommentaarikirjallisuudesta. Sen sisältö tosin vaihtelee eri versioissa suuresti. == Tripitakan muotoja == Kolme tärkeintä Tripitakan muotoa ovat: * Theravada-koulukunnan pāli-kaanon, josta käytetään yleensä paalinkielistä nimeä Tipiṭaka. * Itäaasialainen Tripitaka tai Kiinalainen Tripitaka, joka on edellistä huomattavasti laajempi ja joka on säilynyt useina erilaajuisina kiinankielisinä kokoelmina. Näistä kokoelmista laajin on Tripitaka Koreana eli Palman Daejanggyeong. Standardilaitokseksi on kuitenkin vakiintunut osittain Tripitaka Koreanaan pohjautuva japanilainen Taishō Shinshū Daizōkyō (大正新脩大藏經, Tokio, 1924-34), josta yleensä käytetään lyhyempää nimeä Taishō Tripiṭaka. Tämä kokoelma sisältää materiaalia paitsi Nikāya-koulunkuntien Pāli- kaanonista, myös ns. Mahāyāna-sūtrat. * Tiibetiläinen (tai tiibetiläis- mongolialainen) kaanon, eli Kanjur, joka sisältää Nikāya- ja Mahāyāna- suuntausten kirjoitusten lisäksi tantrisia kirjoituksia. Kanjuriin liittyy myös Tenjur-niminen kommentaarikokoelma. Tiibetiläinen kaanon on erittäin laaja ja sisältää myös materiaalia, joka ilmeisesti on ollut alun perin sanskritinkielistä, mutta joka ei ole säilynyt kuin tiibetinkielisinä käännöksinä. == Aiheesta muualla == * https://www.accesstoinsight.org/tipitaka/ The Teachings of the Buddha * https://suttafriends.org/help/about/ == Lähteet == Luokka:Buddhalaiset kirjoitukset
Telavi

Telavi () on kaupunki Telavin piirikunnassa Kakhetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Kaupungissa on noin 21 000 asukasta (21 805 vuoden 2002 väestönlaskennassa; 19 629 as., tilastokeskuksen arvio 2014). Se sijaitsee 550–800 metrin korkeudella merenpinnasta Alazanin laaksossa ja sinne johtaa rautatie Tbilisitä. Kaupunki on Kakhetin alueen keskus ja se toimi Kakhetin kuningaskunnan pääkaupunkina sen jälkeen, kun persialaiset tuhosivat Gremin 1600-luvulla. Kaupungin nimi tulee georgian kielen sanasta tela, joka tarkoittaa jalavaa. Telavissa on ollut asutusta jo pronssikaudella, mutta ensimmäisen kerran paikkakunnan mainitsi Klaudios Ptolemaios toisella vuosisadalla nimellä Teleda. Ensimmäiset maininnat georgialaisissa lähteissä ovat 1000-luvulta. 1100-luvulla kaupunki oli yksi maan tärkeimmistä, mutta mongolihyökkäysten jälkeen se taantui. 1600-luvun puolivälissä Kakhetin kuningas Artšil II siirsi pääkaupunkinsa Telaviin. Kaupungista tuli alueen oppineisuuden keskus, jossa oleskelivat kuninkaat Teimuraz II, Erekle II ja heidän perheensä. Telaviin perustettiin uskonnollisfilosofinen koulu vuonna 1758. Nykyiset kaupunkioikeutensa se sai vuonna 1801, kun Kartli-Kakhetin kuningaskunta liitettiin Venäjän keisarikuntaan. Nykyisin Telavin kaupunki on merkittävä kulttuurin, teollisuuden, liikenteen ja maatalouden (viininviljelyn) keskus. Kaupungissa on teatteri ja vuonna 1927 perustettu historiallis-etnografinen museo entisessä kuninkaallisessa palatsissa. Dzveli galavanin linnoitus on rakennettu 900–1000-luvuilla ja kaupungissa on basilika 500–600-luvuilta. Панорама Телави.JPG|Telavin kaupunkia ympäristöineen. Telavi (G.N. 2014).jpg|Kaupunkia. Telavi - Fortress.jpg|Linnanmuuria keskustassa. Telavi - old city.jpg|Vanhaa kaupunkia. Theotokos Church in Telavi.jpg|Kirkko vanhassa kaupungissa. Ikalto-2008-01.jpg| Ikalton luostarin kirkko (noin 800 jaa., kaupungin lähellä). Telavimainstreet.jpg|Telavin pääkatua. Telavi - Bauernmarkt 02.JPG| Katettu tori. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian kaupungit
Mike Mills

Michael Edward ”Mike” Mills (s. 17. joulukuuta 1958 Orangen piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko ja rock-yhtye R.E.M:n basisti. Vaikka hän syntyi Kaliforniassa, hän muutti perheensä mukana jo 1960-luvun alussa Maconiin Georgian osavaltioon. Hän tapasi Bill Berryn, jonka kanssa hänellä oli muutamia lyhytaikaisia yhtyeitä. Aloitettuaan opinnot Georgian yliopistossa Mills ja Berry tapasivat Peter Buckin ja Michael Stipen, joiden kanssa he perustivat R.E.M:n vuonna 1980. Luokka:Yhdysvaltalaiset basistit Luokka:R.E.M. Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vani

Vani () on kaupunki Vanin piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 3 744 asukasta. Vani sijaitsee Kolkhiin alangolla Rioni- ja Sulori-jokien yhtymäkohdassa Kutaisin eteläpuolella. Kaupunki tunnetaan parhaiten arkeologisista kaivauksistaan, joista on löydetty suuri määrä esineistöä antiikin ajalta. Vanin paikalla sijainneen Kolkhiin valtakunnan kaupungin nimeä ei tunneta. Kaivauksista löytynyt esineistö voidaan jakaa neljään kauteen: *Varhaisin kausi 700–500-luvuilla eaa. Pääosin kolkhislaista keramiikkaa. *Toinen kausi 500-luvun alusta 300-luvun puoliväliin eaa. Runsaasti kreikkalaista keramiikkaa, rikkaita hautoja, koruja ja ylellisyystavaroita. Tähän aikaan alueen yhteiskunta oli kaupungistunut ja sitä vaikuttaa hallinneen paikallinen aristokratia. *Varhainen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä 200-luvun puoliväliin eaa. Kreikan vaikutus oli tällä kaudella vahvempi. Ensimmäiset kivirakenteet ja kreikkalaiset hautaustavat ilmestyvät käyttöön, mutta myös kauppa muiden alueiden kanssa laajeni huomattavasti. *Myöhäinen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä ensimmäisen vuosisadan puoliväliin eaa., jolloin kaupunki tuhoutui. Kauden aikana rakennettiin useita paksuin muurein ympäröityjä temppeleitä ja rikkaasti koristeltuja rakennuksia. Vain kolmasosa Vanista on tutkittu. Vanin kaupungissa on kuvataiteen museo ja vuonna 1985 perustettu Otar Lordkipanidzen arkeologinen museo, jossa on näytteillä kaivauksilta löytynyttä esineistöä. Tšqvišin kylässä sijaitsee Galaktion ja Titsian Tabidzen talomuseo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian kaupungit Luokka:Imereti
Pow-wow

Pow-wow on Pohjois-Amerikan intiaanien suuri ja juhlava tanssijuhla. Pow- woweja järjestetään eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa, ja niihin kokoontuu eri heimojen intiaaneja eri puolilta, suurimpiin satoja kerrallaan. Pieniä pow-woweja voidaan järjestää perhepiirissä. Pow-wowissa on sekä kilpatansseja että sosiaalisia kehätansseja. Kilpakategorioita on useita niin miehille kuin naisillekin, kuten koreilutanssi, ruohotanssi, shaalitanssi ja helisevän mekon tanssi. Myös musiikissa ja asuvalinnoissa kilpaillaan. Parhaita tanssijoita ja parhaiten pukeutuneita osallistujia voidaan palkita suurillakin rahasummilla. Tilaisuus alkaa kaavanmukaisesti suurella sisäänmarssilla, jota seuraavat yleensä rukoukset ja juhlapuheet. Sotaveteraanit tai aktiivisotilaat johtavat tanssijat areenalle. Musiikista vastaavat paikallista perinteistä musiikkia soittavat rumpuryhmät, joita avustaa vierailevia rumpuryhmiä. Pow-wow voi kestää muutamasta tunnista jopa viikkoon. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen kulttuuri Luokka:Rituaalitanssi
Zestaponin piirikunta

Zestaponin piirikunta () on piirikunta Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Piirikunnassa on 57 628 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 423 neliökilometriä. Sen keskus on Zestaponin kaupunki (vuoteen 1921 Džugeli), joka tunnetaan metalliteollisuudestaan. Kaupunki sijaitsee Tbilisin ja Potin välisen valtatien ja rautatien varrella Imeretin keskiosassa. Zestaponin kaupungin lisäksi piirikunnassa on yksi kaupunkityyppinen taajama, Šorapani. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian piirikunnat Luokka:Imereti
Zugdidi

Zugdidi () on kaupunki Zugdidin piirikunnassa Samegrelo ja Zemo Svanetin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on noin 42 998 asukasta (vuonna 2014) ja se on hallintoalueensa sekä historiallisen Samegrelon provinssin (Mingrelian) pääkaupunki. Kaupungissa on Länsi-Georgiaa hallinneen Dadiani-aatelissuvun residenssi. Dadianit olivat sukua Napoleon I:lle, joten Dadianien palatsiin perustetussa museossa on paljon Napoleonille kuulunutta esineistöä. Zugdidin lähellä sijaitsee Kaukasuksen alueen suurin vesivoimalaitos. Kaupunkiin on 1990-luvulla tullut runsaasti pakolaisia Abhasiasta. Kaupungin nimi on saattanut tulla georgian kielen sanoista zurg ja didi, jotka tarkoittavat "suuri kukkula".Zugdidi Dadiani Palace Museum, Zugdidi.jpg|Dadiani-suvun palatsi Zugdidin kaupungissa. Sugdidi.jpg| Vapauden aukio. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Visit Zugdidi Luokka:Georgian kaupungit
Tqibuli

Tqibuli () on kaupunki Tqibulin piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 14 464 asukasta. Vuoden 2014 alun väkiluvuksi arvioitiin 9 770. Ensimmäinen historiallinen maininta Tqibulista on 1200-luvulta. Tqibulin kylä kehittyi kaivosteollisuuden keskukseksi 1800-luvun lopulla. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1939. Alueella louhittiin hiiltä ja graniittia, mutta se tunnettiin myös teestään. 1950-luvulla alue oli kukoistavan teollisuutensa ansiosta yksi koko Neuvostoliiton vauraimmista. Vuonna 1986 piirikunnassa oli lähes 40 000 asukasta, mutta Georgian talouden romahdus 1990-luvulla iski erityisen voimakkaasti kaupunkiin ja se taantui pahoin. Tqibulin kaupunkiin johtaa rautatie Kutaisista. Kaupungissa on osia vuonna 2008 perustetun Kutaisin historian ja arkkitehtuurin museoalueesta. Tkibuli Theatre (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg|Teatteritalo. ტყიბული.jpg|Keskusta-aukio teatteritalolta nähtynä. Tkibuli train station from inside (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg|Toinen kaupungin rautatieasemista. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Georgian kaupungit Luokka:Imereti
Tsqaltubo

Tsqaltubo () on kaupunki Tsqaltubon piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Vuonna 2021 kaupungissa asui 9 125 asukasta. Tsqaltubo on kuuluisa mineraalivedestään ja terveyskylpylästään. Vesi tunnettiin Neuvostoliiton aikaan laajalti ja alueella kävi jopa 200 000 kylpylämatkailijaa vuodessa. Kylpylä numero 9 oli tunnettu siitä, että Stalin kävi Georgian matkoillaan kylpemässä sen altaissa.Russians seeking sun, sea and cures nytimes.com, viitattu 15.1.2014 Splashing around in Stalins SPA gotocaucasus.com, viitattu 9.2.2015, Monet kylpylät on sittemmin rapistuneet, ja niitä on muutettu Abhasian pakolaisten tilapäismajoituksiksi. Tsqaltubon kaupungissa sijaitsee Giorgi Akhvledianin paikallismuseo ja kuvataiteen museo. Paikkakunnalla on myös suuri tippukiviluola. Lisäksi Tšunešin kylässä on Niko Lortkipanidzen talomuseo. Prometheus Cave (1).jpg|Värivaloin valaistua tippukiviluolaa. Tskaltubo - Bathhouse Nr. 7 - relief with stalin over entrance.jpg|Kylpylä numero 7 ("Stalinin kylpylä") fasadikoristeita. Tskaltubo - Bathhouse Nr. 7 entrance area.jpg| Kylpylä numero 7:n aulaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian kaupungit Luokka:Imereti
Cayenne

Cayenne on Ranskan kunta ja Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ranskan Guayanan hallintoalueen ja sen itäosat muodostavan Cayennen arrondissementin keskuskaupunki. Kaupungissa asui 58 004 asukasta vuonna 2006. Cayenne on perustettu vuonna 1664. Siellä on vanhoja sokerinjalostamoja, minkä lisäksi kaupungissa jalostetaan katkarapuja. Kaupunkia ja koko Ranskan Guyanaa palvelee Cayenne – Félix Ebouén lentoasema (). Se sijaitsee Matouryn kunnassa, linnuntietä noin 13,5 kilometriä Cayannesta etelälounaaseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan kaupungit Luokka:Ranskan Guayanan maantiede
Cayennepippuri

Cayennepippuri (Suomessa käytetään myös väärää kirjoitusasua cheyennepippuri) on Capsicum annuum -sukuisen paprikakasvilajikkeen hedelmä. Lajike on lähtöisin Väli-Amerikasta ja Etelä-Amerikan pohjoisosasta. Suomessa tällä nimellä myytävä mauste voi nykyään sisältää lähes mitä tahansa punaista chiliä eikä pelkistä cayenne-lajikkeen hedelmistä tehtyä jauhetta.Raholan syötäviä sanoja Jaakko Rahola. Viitattu 2.12.2016. Sen sisältämä kapsaisiini aiheuttaa polttavan tunteen suussa, mutta sillä on terveellisenä pidettyjä ominaisuuksia.Chilipippuri Santa Maria Finland Oy. Viitattu 2.12.2016. Käsinpoimitut hedelmät joko kuivataan ja jauhetaan tai murskataan ja leivotaan "kakuiksi", jotka jauhetaan. Cayenne on muunnos tupi-intiaanien chilikasvista käyttämästä nimityksestä kuyinha. Ranskan Guayanan pääkaupungin Cayennen ja läheisen Cayenne-joen nimet ovat samaa alkuperää. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Chilipaprikat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Mausteet uk:Capsicum frutescens
Džava

Džava () tai Dzau () on kaupunkityyppinen taajama (daba) Georgiasta irtautuneessa Etelä-Ossetiassa. Georgian aluejaon mukaan se kuuluu Šida Kartlin alueen Džavan piirikuntaan, Etelä-Ossetian aluejaon mukaan se on taas vastaavan Dzaun piirin keskuspaikkakunta. Džava sijaitsee Suuren Kaukasuksen etelärinteillä, Etelä-Ossetian pääkaupungin Tskhinvalin pohjoispuolella Didi Liakhvi-joen varrella. Etelä-Ossetian väestötiedot ovat politisoituneita ja niitä on vaikea varmistaa, mutta riippumattoman venäläisen tutkijan mukaan taajamassa lienee noin muutama tuhat asukasta. Venäjän armeijalla on Venäjän–Georgian sodan jäljiltä taajamassa tukikohta. Etelä-Ossetian konflikti ja Ratšan maanjäristys 1991 aiheuttivat alueella tuhoja. == Lähteet == Luokka:Šida Kartli Luokka:Etelä-Ossetia
Aivokuollut

Aivokuollut voi tarkoittaa seuraavia: * aivokuolema, lääketieteen termi * Aivokuollut, Peter Jacksonin ohjaama elokuva vuodelta 1992
Tetritsqaron piirikunta

Tetritsqaron piirikunta () on piirikunta Kvemo Kartlin hallintoalueella Georgian eteläosassa. Piirikunnassa on noin 26 200 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1 174 neliökilometriä. Piirikunta rajautuu lännessä Tsalkan ja Dmanisin, etelässä Bolnisin ja Marneulin, idässä Gardabanin ja pohjoisessa Mtskhetan ja Kaspin piirikuntiin. Sen keskus on Tetritsqaron (Tetri Tsqaron) kaupunki, jonka lisäksi siellä on Manglisin kaupunkityyppinen taajama ja 78 kylää.Kvemo Kartli: Tetri Tskaro rayon Tetri tsqaron alue on pääosin vuoristoa. Maasto nousee piirikunnan alueella idästä länteen 400 metristä 1 400 metrin korkeuteen. Algeti-joki virtaa piirikunnan läpi ja Khrami sen etelärajalla. Nimi Tetri tsqaro tarkoittaa ”valkoinen lähde”. Tbilsin ja Akhalkalakin välinen rautatie kulkee Tetri tsqaron kaupungin kautta. Alueella on useita historiallisia kohteita, kuten Samšvilden linnoitus ensimmäiseltä vuosituhannelta eaa.–1700-luvulta, Gudarekhin luostari 1200-luvulta ja Pitaretin luostari 1200-luvulta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian piirikunnat
Qvarelin piirikunta

Qvarelin piirikunta () on piirikunta Kakhetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Piirikunnassa on 29 827 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 1 001 neliökilometriä. Piirikunta sijaitsee Kaukasuksen etelärinteiden ja Alazanin jokilaakson alueella. Se rajautuu pohjoisessa Venäjään, idässä Lagodekhin, etelässä Gurdžaanin ja lännessä Telavin piirikuntiin. Sen keskus on Qvarelin kaupunki. Piirikunnassa on 20 kylää. Se on tärkeää viininviljelyaluetta ja tunnetaan esimerkiksi Kindzmarauli-viinistä. Muita elinkeinoja ovat maatalous ja karjankasvatus. Piirikunnan alueella on myös useita mineraalivesilähteitä.Kakheti region: Kvareli municipality Qvarelin alueella on useita nähtävyyksiä. Alueella sijaitseva Gremi toimi Kakhetin kuningaskunnan pääkaupunkina 1500- ja 1600-luvuilla. Nekresin luostarikompleksi sijaitsee vuorostaan Šildan kylän lähistöllä ja oli keskiajalla yksi maan tärkeimmistä kulttuurikeskuksista. Sen vanhin rakennus on kappeli 300-luvulta. Qvarelin kaupungissa on Ilia Tšavtšavadzen talomuseo ja Kote Mardžanišvilin talomuseo.NekresiGeorgian Museums: Kakheti == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian piirikunnat