EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Virpi Mikkonen

Virpi Mikkonen (s. 13. heinäkuuta 1980 Ouluhttps://otava.fi/kirjailijat/virpi- mikkonen/#.WiqidVVl_IU) on suomalainen toimittaja ja ruokakirjailija. == Opinnot == Virpi Mikkonen kirjoitti ylioppilaaksi Oulun normaalikoulun lukiosta vuonna 2000. Hän on valmistunut vaatetusalan artesaaniksi (2004) ja suorittanut tutkinnon tiedotusopista Tampereen yliopistossa 2005–2011 sekä valmistunut health coachiksi newyorkilaisesta Institute for Integrative Nutritionista 2012.Hakkarainen, Anna-Kaari: Suu Sametissa, Olivia, Aller- kustannus, 4/2014 == Työ == Mikkonen aloitti toimittajanuransa freelancerina vuonna 2005. Hän on kirjoittanut pääasiassa aikakauslehtiin hyvinvoinnista, kauneudesta ja ruuasta.Anttila, Päivi: Karkit vaihtuivat kakkuihin, Voi hyvin, A-lehdet, 10/2014. Mikkonen työskenteli toimittajana ja tuottajana Trendi- lehdessä vuosina 2009–2013. Hän piti hyvinvointiin keskittynyttä blogia nimeltä Kiitos hyvää vuosina 2010–2014. Vuodesta 2014 alkaen hän on ylläpitänyt ruokaan ja puhtaisiin nautintoihin keskittyvä nettisivustoa nimeltä Vanelja. Vanelja palkittiin parhaasta ulkoasusta amerikkalaisen Saveur-lehden järjestämässä Food Blog Awardsissa kesäkuussa 2015. Vuonna 2015 julkaistiin Mikkosen kirjoittama ja valokuvaama ruokakirja Kiitos hyvää – herkkuja ilman sokeria ja gluteenia (Otava).Mikkosen toinen kirja Kiitos hyvää Pikaruokaa ilmestyy Otavan julkaisemana 2016. Mikkosen ensimmäinen teos Kiitos hyvää – herkkuja ilman sokeria ja gluteenia on ensimmäinen suomalainen ruokakirja, jonka oikeudet on myyty Yhdysvaltoihin. Mikkonen toimii ruokakirjailijana, vapaana kirjoittajana, valokuvaa, suunnittelee reseptiikkaa yrityksille ja tekee ruokastailauksia. == Julkaisut == * * Kiitos hyvää Pikaruokaa. Helsinki: Otava, 2016. ISBN 9789511292685. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vanelja Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Keittokirjailijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
American Library Association

American Library Association (ALA) on Yhdysvalloissa toimiva kirjastoja ja kirjastokoulutusta edistävä, voittoa tavoittelematon yhdistys. Yhdistys toimii kansainvälisesti ja on maailman vanhin ja suurin kirjasto-organisaatio, johon kuuluu yli 62 000 jäsentä. == Lähteet == * http://www.ala.org Luokka:Yhdysvaltalaiset järjestöt Luokka:Kirjastotoimi
Dean O’Gorman

Dean O’Gorman (s. 1. joulukuuta 1976) on uusiseelantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Fílin roolista Peter Jacksonin Hobitti-elokuvatrilogiassa (2012–2014). Dean O’Gorman on kotoisin Aucklandista. Hänen isänsä Lance O’Gorman on maisemamaalari ja veljensä Brett O’Gorman koomikko ja näyttelijä. Deanin näyttelijänuransa alkoi 12-vuotiaana, kun eräs roolittaja kiinnitti huomionsa häneen kouluesityksessä. Esiinnyttyään televisiotuotannossa Raider of the South Seas (1990) Dean sai ensimmäisen elokuvaroolinsa vuoden 1995 romanttisesta komediasta Bonjour Timothy. 1990-luvun jälkipuoliskolla O’Gorman esiintyi muun muassa saippuasarjassa Shortland Street sekä muutamissa Xenan ja Herculeksen jaksoissa. Rooli nuorena Iolauksena viimeksi mainitussa sarjassa poiki hänelle toisen pääosan spin-off-sarjassa Young Hercules (1998–1999). Jatkuvien näyttelijäntöiden vuoksi O’Gorman lykkäsi useasti graafisen suunnittelun opintojen aloittamista Aucklandin teknillisessä yliopistossa, kunnes luopui niistä kokonaan. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä O’Gorman esiintyi muun muassa elokuvissa Snakeskin (2001) ja Toy Love (2002), televisiosarjassa McLeodin tyttäret vuosina 2004–2005 sekä ääniroolissa animaatiosarjassa Animalia 2007–2008. Vuosina 2011–2013 hän esiintyi yhdessä päärooleista draamaa, komediaa ja fantasiaa yhdistelleessä televisiosarjassa The Almighty Johnsons. Keväällä 2011 hänet valittiin myös Hobitti-elokuvien näyttelijäkaartiin. Hobitti-trilogian jälkeen O’Gormanin seuraava elokuvarooli oli Kirk Douglasina käsikirjoittaja Dalton Trumbon elämään perustuvassa elokuvassa Trumbo. Elokuva sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2015. == Lähteet == Luokka:Uusiseelantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Raija Lindén

Raija Annikki Lindén (o.s. Polkutie) (s. 12. helmikuuta 1939 Enonkoski) on suomalainen näytelmäkirjailija. Lahdessa vuodesta 1956 asunut Lindén on toiminut muun muassa toimistoapulaisena, kotiäitinä ja pankkitoimihenkilönä. Lindén on kirjoittanut myös kertomuksia ja pakinoita lehtiin. Lindén oli Salpausselän kirjailijoiden puheenjohtajana vuosina 1996–1998. == Teoksia == * Unimatka : novelli, antologiassa Ääniä harjulta. 1976 * Ja aamulla lauloivat linnut : näytelmä. Lahden kaupunginteatteri 1978–1979 * Avoasunto : näytelmä, kirjoitettu alun perin 1970-luvulla Ja aamulla lauloivat linnut-näytelmän ensimmäiseksi versioksi * Piroska : komedia. 1997 * Muisto mun nuoruudestain teoksessa Salpausselän kisat -suomalainen kansanjuhla. 2005 * Tyhjät : näytelmä. 2007 * Kriitikko : komedia. 2008 * Kuohuvia tunteita Salpausselän kirjailijoiden 40-vuotisjuhlajulkaisussa 2008 Näytelmät.fi : Raija Lindén == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chris Niedenthal

Christopher Jan Niedenthal (s. 21. lokakuuta 1950, Lontoo) on puolalainen valokuvaaja. Hän syntyi Lontoossa vuonna 1950 puolalaisille vanhemmille ja muutti Puolaan vuonna 1973 Newsweekin valokuvaajaksi. Hän raportoi muun muassa Puolan laittomien kirkkojen toiminnasta ja Solidaarisuusliikkeestä. Puolan sotatilan alkaessa joulukuussa 1981 Niedenthal otti kuuluisan valokuvan Varsovan ”Moskwa”-elokuvateatterin, joka tuolloin esitti elokuvaa Ilmestyskirja. Nyt, edessä seisseestä OT-64 SKOT -panssariajoneuvosta. ==Aiheesta muualla== * Niedenthalin ottamia kuvia Puolan sotatilan ajalta (puolalainen sivusto) Luokka:Puolalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuomo Laitinen

Tuomo Tapio Laitinen (16. huhtikuuta 1939 Uusikirkko – 31. lokakuuta 2020 Pariisi, Ranska) oli suomalainen kirjallisuustieteilijä.Suomen Kirjailijat 1945–1980, Laitinen, Tuomo Tapio, sivu 334, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985 Laitinen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1965 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1975 Helsingin yliopistosta. Hän toimi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteerinä 1967–1969. Hän oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1973–1975, englantilaisen filologian vt. apulaisprofessori Helsingin yliopistossa vuonna 1975, vt. professori Tampereen yliopistossa 1976, ja samassa yliopistossa vt. apulaisprofessori 1977–1980, vt. professori 1980–1981, ja vt. apulaisprofessori vuodesta 1982. Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Viljo Laitinen ja Anja Marjatta (o.s. Susi). Puoliso oli Liisa Hyytiä vuodesta 1972. == Teoksia == * Aspects of Henry James's style, Helsingin yliopiston väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Dissertationes humanarum litterarum 4. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1975 * Antonomasia in Henry James's The portrait of a lady and The golden bowl : a study in technique. Publications of the Department of English and German 4. University of Tampere, Tampere 1976 == Suomennoksia == * Nick Carter : Andropovin paperit. Winther, Helsinki 1989 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Greta Blomqvist

Greta Alice Blomqvist (s. 20. huhtikuuta 1939 Purmo) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija. Maanviljelijäperheeseen syntynyt Blomqvist lähti kotoaan 16-vuotiaana ja opiskeli meijeristiksi. Hän työskenteli Ähtävän meijerissä vuoteen 1964 saakka. Blomqvist julkaisi ensimmäisen kirjansa, runokokoelman Folket från norr vuonna 1985. == Teoksia == * Folket från norr : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1985 * Irisögat : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1987 * Hermans hemlighet. Författarnas andelslag, Jeppo 1991 * Skrapabullens äventyr : illustrerad sagobok för 3-6 åringar ; illustration Regina Sjöblom. Författarnas andelslag, Vörå 1993 * Pantrarnas berg : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1994 * Högt till himlens tak. Författarnas andelslag, Jeppo 1997 * Liten pipa samlar sig för stor blåst : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 2000 * Berättelser ur bröstfickan. Författarnas andelslag, Vasa 2003 * Nyckelmannen. Labyrinth Books, Nykarleby 2005 * Ester och Herman. Greta Blomqvist, Jakobstad 2008 * Godmorgon Mr Tell : dikter. Greta Blomqvist, Jakobstad 2012Kirjasampo.fi : Greta BlomqvistFörfattarnas Österbotten Del 4 : Greta Blomqvist == Lähteet == Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koriariakasvit

Koriariakasvit (Coriariaceae) on muutamalajinen kasviheimo koppisiemenisten Cucurbitales-lahkossa, jonka tunnetuin heimo on kurkkukasvit (Cucurbitaceae). Koriariakasveissa on vain yksi suku, koriariat (Coriaria). == Tuntomerkit == Koriariat ovat tavallisesti pensaita, joiden juurinystyröissä on typpeä sitovia Frankia-suvun sädesieniä. Silmut ovat tavallisesti suomuisia. Lehdet sijaitsevat vastakkaisina pareina ja ovat pienikorvakkeisia, ruodittomia ja yksinkertaisia, mutta oksa saattaa näyttää päällisin puolin tarkasteltuna parilehdykkäiseltä lehdeltä ehkäistyneen kasvunsa takia. Kukat ovat yksi- tai kaksineuvoisia; edellisessä tapauksessa kasvit ovat sekasopuisia eli polygaamisia (samassa kasvissa sekä yksi- että kaksineuvoisia kukkia). Kukinto on terttu, ja sen kukat ovat esilehdettömiä. Kehä on kaksikiehkurainen ja heikosti erilaistunut verhiöksi ja teriöksi. Terälehdet ovat möyheitä, usein kölimäisiä. Heteitä on kymmenen, ponnen lokeroside on ohut. Vain tyveltään yhdislehtinen sikiäin koostuu viidestä emilehdestä, joiden vartalot ovat ohuita ja kauttaaltaan luottipintaisia. Hedelmä on kerrannainen, hedelmykset ovat pähkylöitä, joita turvonneet terälehdet ympäröivät ja joiden tyveen vartalot vielä kiinnittyvät.Stevens 2001–, Viittaus 13.12.2014. == Levinneisyys == Koriarioiden levinneisyys on hyvin hajanainen. Niitä on eteläisen Tyynenmeren saarilla ja sitä ympäröivillä alueilla pohjoisimpana Japanissa. Sen lisäksi niitä kasvaa Himalajalta Etelä-Kiinaan ulottuvalla alueella ja Välimerenmaiden länsiosissa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/coriariaceaemap.gif == Luokittelu == Aikaisemmin koriariakasvien systemaattinen asema on ollut epävarma. Cronquist (1981) vei heimon Ranunculales-lahkoon eli leinikkikasvien (Ranunculaceae) yhteyteen. Takhtajan (1997) piti sitä omana lahkonaan Rosidae- alaluokassa pääasiassa erillisten emilehtien takia. Koriarioiden suvussa on viisi lajia. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, heinäkuu 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === * Luokka:Kasviheimot
Lohikosken kirkko (Jyväskylä)

Lohikosken kirkko (tai Lohikosken seurakuntakeskus) on Jyväskylän Lohikosken kaupunginosassa sijaitseva evankelis-luterilainen kirkko, jonka suunnitteli kaupunginarkkitehti Erkki Kantonen. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1966, ja se kuuluu Jyväskylän seurakunnalle. Kirkko on ollut pois käytöstä sisäilmasyistä vuodesta 2015 alkaen. Kirkkosalissa on 250 istumapaikkaa ja sitä hallitsee suuri ikkuna, jonka läpi näkyy luontoa. Lohikosken kirkossa on mekaaniset, 17-äänikertaiset urut, jotka saatiin kirkkoon vuonna 1967. Urut on suunnitellut Matti Vainio, ja niiden rakentamisesta vastasi Kangasalan urkutehdas. Rakennukseen kuuluu myös kaksi keittiötä, kerho- ja takkahuone, väestösuoja ja viisi asuinhuoneistoa. Jyväskylän seurakunnan kirkkovaltuusto päätti maaliskuussa 2021 myydä Lohikosken kirkon Järvi-Suomen asunnot Oy:lle purettavaksi ja uudisrakentamista varten. == Kirkollinen symboliikka rakennuksessa == Sisääntuloaulan puupaneelikatto on poikkeuksellisen matalalla, mikä symboloi sitä, että kirkkokävijät ovat usein kirkkoon saapuessaan murheiden painamia. Vastakohtaisesti kirkkosali taas on korkea ja valoisa, minkä lisäksi se on vertauskuvallisesti suunniteltu muistuttamaan laivan kokan muotoa. Saliin tulee luonnonvaloa katon ikkunoista ja oikealla seinustalla olevasta suuresta ikkunasta.Sivuikkunan läpi avautuu myös luontonäkymä, jonka on sanottu kuvastavan elämän katoavuutta. == Taideteoksia kirkossa == *Alttarikrusifiksi (Pauli Koskinen) *Kala-aiheinen kuvakudos takasalissa (Eva Renwall) *"Jumalan kämmenellä" -taulu takasalissa (Erkki Hervo) *"Kirkkolaiva"-teos lehterin reunassa (Mikko Asunta) *"Kristuksen kasvot" -taulu (Onni Kosonen) *Takorautainen risti (Antti Koski) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jyväskylän kirkot Luokka:Suomen kivikirkot Kirkko
Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta)

Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) on vuonna 1981 julkaistu livealbumi, jolla esiintyvät Eppu Normaali, Hassisen Kone ja Juice Leskinen Slam. Se äänitettiin touko-kesäkuussa 1981 järjestetyn Tuuliajolla-kiertueen konserteissa, joita pidettiin kuudella Saimaan rannalla sijaitsevalla paikkakunnalla. Levyn kappaleita on myös mukana samana vuonna ensi-iltaan tulleessa Aki ja Mika Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Saimaa-ilmiö. Albumi julkaistiin CD-muodossa ensimmäisen kerran 1993. Vuonna 2007 se ilmestyi Poko Rekordsin Kultaiset Rock-klassikot -sarjassa, sisältäen myös kaksi bonuskappaletta.Tuuliajolla (Eli Ballaadeja Saimaalta) Discogs. Viitattu 14.12.2014. Levyn on äänittänyt Mika Sundqvist ja miksannut Pantse Syrjä. Kannen valokuvat on ottanut Kari Riipinen. == Konserttipaikat == *31.5. – Lappeenranta *1.6. – Mikkeli *4.6. – Kuopio *5.6. – Heinävesi *6.6. – Punkaharju *7.6. – Joensuu == Muusikot == ;Eppu Normaali *Martti Syrjä – laulu *Pantse Syrjä – kitara, laulu *Juha Torvinen – kitara *Mikko Nevalainen – basso *Aku Syrjä – rummut ;Hassisen Kone *Ismo Alanko – laulu, kitara *Reijo Heiskanen – kitara *Jussi Kinnunen – basso *Harri Kinnunen – rummut ;Juice Leskinen Slam *Juice Leskinen – laulu, kitara *Jari Yliaho – kitara *Ila Loueranta – basso *Vesa Sytelä – rummut *Safka Pekkonen – kosketinsoittimet == Kappaleet == ;A-puoli #Eppu Normaali: #Hassisen Kone: #Juice Leskinen Slam: #Eppu Normaali: #Juice Leskinen Slam: #Juice Leskinen Slam: ;B-puoli #Hassisen Kone: #Juice Leskinen Slam: #Eppu Normaali: #Hassisen Kone: #Eppu Normaali: #Juice Leskinen Slam & Tuuliajolla Allstars: ;Vuoden 2007 CD-julkaisun bonuskappaleet #Eppu Normaali: #Hassisen Kone: == Lähteet == *TUULIAJOLLA (ELI BALLAADEJA SAIMAALTA) Finnmusic. === Viitteet === Luokka:Vuoden 1981 konserttitallenteet Luokka:Vuoden 1981 soundtrackit Luokka:Eppu Normaalin albumit Luokka:Hassisen Koneen albumit Luokka:Juice Leskisen albumit
CyanogenMod

CyanogenMod oli avoimen lähdekoodin Android-versio puhelimiin ja taulutietokoneisiin. CyanogenModissa käyttäjällä oli enemmän oikeuksia kuin vakioversiossa. Eroja käyttöoikeuksissa ovat muun muassa mahdollisuus ajaa ohjelmia pääkäyttäjän oikeuksilla ja hienovaraisemmat tavat rajoittaa ohjelmien käyttöoikeuksia. Cyanogenmodin asentamisen jälkeen voi valita haluaako laitteelleen joitain Googlen ohjelmia vai jättääkö ne pois. CyanogenModia voi käyttää lukitsemattomissa puhelimissa, joihin voi vapaasti asentaa oman Android-käyttöjärjestelmänsä. Käytännössä se tarkoittaa joko Googlen Nexus-laitteita, eräiden lukitsemattomien puhelinten valmistajien, kuten GeekPhone-laitteita, tai tietoturvalukitukseltaan purettuja eli ns. rootattuja laitteita. Vuonna 2014 myyntiin tullut Oppo N1 -puhelin oli ensimmäinen puhelin, johon valmistaja oli esiasentanut CyanogenMod- käyttöjärjestelmän. Cyanogen Inc (Cyngn) ilmoitti 23. joulukuuta 2016 sulkevansa Cyanogenmod-sivuston ja lopettavansa tukensa projektille. Ainakin osa projektin kehittäjistä jatkaa toimintaa LineageOS-nimen alla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.cyanogenmod.org (arkistoitu 24.12.2016) Luokka:Android-forkit
Pop-rap

Pop-rap (tunnetaan myös muodoissa pop rap ja hip pop) on musiikkityylilaji, joka yhdistää hip hop -musiikin elementtejä popmusiikin kanssa. Se sai suurta suosiota 1990-luvun aikana. Yleisesti ottaen se yhdistelee hip hop -biittejä mukaansatempaavilla hokemilla sekä sisältää samankaltaisia kertosäkeitä kuin mitä on kuultu popmusiikin parissa. Vaikutteet ja pop rapin juuret ovat lähtöisin 1980-luvun lopun hip hop -artisteilta kuten Run DMC:ltä, LL Cool J:ltä sekä Beastie Boysilta. ==Lähteet== Luokka:Popin tyylilajit Luokka:Hip hopin tyylilajit Luokka:2000-vuosikymmenen musiikki
Tyrisevä (Sastamala)

Tyrisevä on Pirkanmaalla Sastamalassa Vehkakorvessa sijaitseva järvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 44,9 hehtaaria, sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 730 metriä. Järvi sijaitsee Vehkakorven pohjoispuolella ja Haapaniemen länsipuolella. Järven etelärannan huomattavin kohouma on Kiliskallio, joka kohoaa yli 25 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Etelärannasta työntyy etelään 300 metriä pitkä Kotolahti, jonka suuta suojaa Kertunsaari. Tämä on järven ainoa saari, sillä kaakkoisrannassa tunnetaan Karjunsaarena siellä sijaitseva niemi. Muita lahtia ovat Karjusaarenlahti ja pohjoisrannassa Sorvarinlahti. Järven rantaviiva on 4,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantojen läheisyydessä sijaitsee kolme kiinteästi asuttua tilaa ja yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Vehkakorven kylästä ja Kiimajärven Haapaniemeltä. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Luojoen valuma- alueeseen se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven etelärannassa Kotolahdessa, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä Tyrisevänoja. Oja yhtyy Vehkakorvessa Vehkaojaan ja Kivijärvenojaan, jonka jälkeen uomaa aletaan kutsua Pahaojaksi. Pahaoja muuttuu myöhemmin Luojoeksi, joka yhtyy Kokemäenjokeen Pehulan yläpuolella. Joen pääuoma on 9,3 kilometriä pitkä. Järven vedenpinnan korkeus on 79,6 metriä ja Kokemäenjoen 48,9 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 30,7 metriä. == Historia == Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Sÿsijerfwi". == Lähteet == Luokka:Kiikan järvet Luokka:Luojoen valuma-alue
Kivijärvi (Kiikka)

Kivijärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Vehkakorvessa sijaitseva järvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 28,1 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee puolitoista kilometriä Vehkakorven luoteispuolella. Sen huomattavin piirre on Joensuunlahti, joka työntyy etelässä kohti kaakkoa. Lahden itäpuolella kohoaa Korkiamenkallio yli 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Muita lahtia ovat Kylmänkorvenlahti ja Mykkä- Kaijan pottu. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on 13 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi entistä maatilaa, joille johtaa tiet Vehkakorven kylältä. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Luojoen valuma-alueeseen se kuuluu. Järveen laskee kolme metsäojaa. Järven luusua sijaitsee järven Joensuunlahdessa, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä Kivijärvenoja. Se yhtyy Tyrisevänojaan Vehkakorven kylässä ja jatkaa ensin Pahaojana ja sitten Luojokena, laskien lopuksi 9,3 kilometrin jälkeen Kokemäenjokeen Pehulan yläpuolella. Järven vedenpinnan korkeus on 86,5 metriä ja Kokemäenjoen 48,9 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 37,6 metriä. == Lähteet == Luokka:Kiikan järvet Luokka:Luojoen valuma-alue
Kortejärvi (Kiikka)

Kortejärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Kiikassa sijaitseva laskettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kikkelänjoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 20,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järvi on laskettu 1800-luvulla, jolloin se on alkanut kasvaa umpeen. Sen avoveden pinta-alaa on vaikea määrittää runsaan kasvillisuuden vuoksi ilmavalokuvista. Ilmakuvien mukaan avoveden pituus on 450 metriä ja leveys 300 metriä. Se on joka tapauksessa vain murto- osa siitä, mikä järvellä oli ennen järvenlaskua. Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Avoveden osassa näkyy ilmavalokuvissa neljä saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Rannalla sijaitsee kaksi tilaa, jonne pääsee Syväjärven ja Kortejärven väliseltä kylätieltä. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järveen ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä Kravioja, joka laskee Syväjärveen. Vedet päätyvät lopulta Kiimajärveen, josta ne laskevat Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa. == Historiaa == Järven laskemisesta jätettiin hakemus vuonna 1836. Sen toteuttamistavasta ja -ajasta ei ole tietoa. Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven laskuoja on piirretty lähtemään pohjoisesta ja sieltä kiertäen laskemaan Syväjärveen sen pohjoispäähän. Nykyinen laskuoja lähtee itärannalta. Se on mahdollisesti kaivettu silloin, kun Kortejärven vedenpintaa on laskettu. == Lähteet == Luokka:Kiikan järvet Luokka:Kikkelänjoen valuma-alue
Syväjärvi (Kiikka)

Syväjärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Kortejärvenmaalla sijaitseva järvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 35,3 hehtaaria, sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 650 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen. Eteenkin etelärannan putoavat jyrkkinä suoraan veteen. Suntinpäänlahden molemmilla puolilla kohoaa kallioisia mäkiä 25–30 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen sijaan järven pohjoispuoliskon rannat ovat loivarinteisiä ja ne rajoittuvat kylän peltopalstoihin. Järven pohjoispäässä on rantaan ulottuva soistunut painauma, joka on ympäröity kuivatusojalla. Järven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsipuolella sijaitsee kaltevien peltorinteiden takana neljä kiinteästi asuttua maatilaa. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kiikasta tulevalta yhdystieltä 12955 tai Pehulasta yhdystieltä 12953. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Tulo-ojat tulevat Kortejärvenmaan pelloilta ja Kraviojaa myöten Kortejärvestä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometriä pitkä Jyränoja, joka laskee Kaitajärveen. Vedet päätyvät lopulta Kiimajärveen, josta ne laskevat Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa. == Historiaa == Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Sÿwajerfwi". Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi. Tämän voi myös todeta vertaamalla vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa olevaa järveä sen nykyiseen karttaan. == Lähteet == Luokka:Kiikan järvet Luokka:Kikkelänjoen valuma-alue
Kaitajärvi (Kiikka)

Kaitajärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Haapaniemellä sijaitseva järvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut mäkien väliin muodostuneeseen painanteeseen Kiimajärven viereen. Järvi on ilmakuvien perusteella kauttaaltaan vesikasvillisuuden täplittämää, joten sen on oltava matala järvi. Siinä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantojen läheisyydessä ei ole kiinteää asutusta, mutta järvellä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet suoraan yhdystieltä 12955 tai pieniä teitä pitkin Haapaniemen kulmakunnalta. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järveen laskee kaksi ojaa, joista tärkein on Jyränoja. Se on yläpuolisen valuma-alueen laskuoja, joka on Syväjärven ja Kortejärven yhteinen laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta alkaa 1,8 kilometriä pitkä Lammioja. Se laskee Kiimajärveen, jonka vedet jatkavat Kikkelänjoen myötä Kokemäenjokeen Kiikassa. == Lähteet == Luokka:Kiikan järvet Luokka:Kikkelänjoen valuma-alue
Lamminjärvi (Vehkakorpi)

Lamminjärvi , tai myös Lammijärvi , on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kikkelänjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen, joka jää kahden mäen väliin. Itäinen mäki on niistä korkein ja sen jyrkästi viettävät rinteet putoavat suoraan veteen. Mäen huippu kohoaa yli 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisosissa rantaan ulottuvat pienet peltopalstat. Itäisille rinteille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Vastarannalla niitä on kaksi. Järveen viettävillä rinteillä sijaitsee neljä kiinteästi asuttua tilaa. Näille kaikille johtaa tiet Kiikasta. Alueelle tulee myös tie Kiimajärven takana kulkevalta kantatieltä 44. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma- alueeseen (35.125) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannassa, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimajärveen. Laskuojan pudotukseksi kertyy 4,8 metriä. Kiimajärvi laskuoja Luhdanoja, jonka nimi muuttuu alempana Kikkelänjoeksi, joka yhtyy Kokemäenjokeen Kiikassa. == Historia == Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Satimusjerfwi". == Lähteet == Luokka:Sastamalan järvet Luokka:Kikkelänjoen valuma-alue
Give Me Everything

Give Me Everything on yhdysvaltalaisräppäri Pitbullin kappale, joka julkaistiin hänen kuudennen, Planet Pit-studioalbumin toisena singlenä 22. maaliskuuta 2011. Kappaleella vierailevat yhdysvaltalainen R&B-laulaja; Ne-Yo, alankomaalainen DJ Afrojack sekä yhdysvaltalaislaulaja Nayer joka myös tuotti kappaleen sekä sanoitti sen Matt Howardin, Pitbullin ja Ne-Yon kanssa. Rolling Stone kuvaili kappaletta "club-pop leikkaukseksi Ne-Yon haikealla kertosäkeellä". Yhdysvalloissa "Give Me Everything" oli Pitbullin ensimmäinen single, joka saavutti Billboard Hot 100 -listan ensimmäisen sijan. Siitä tuli myös Pitbullin ensimmäinen listan kärjen saavuttanut single pääartistina Britanniassa. Myöhemmin se on saavuttanut listan kärjen myös Belgiassa, Kanadassa, Irlannissa ja Alankomaissa sekä päässyt viiden parhaan joukkoon kahdessatoista muussa valtiossa. Se oli vuoden 2011 seitsemänneksi myydyin single 8,2 miljoonan kopion myynnillä ollen yksi kaikkien aikojen myydyimmistä digitaalisista singleistä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2011 kappaleet Luokka:Pitbullin kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Lammijärvi (Keikyä)

Lammijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Keikyässä sijaitseva järvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 90 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia, mutta sen voi katsoa kuuluvat Kanalanojan valuma-alueeseen. Oja laskee Kokemäenjokeen Pehulan taajamassa. Järven rantaviiva on 0,51 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja metsäistä suota. Rannan läheisyydessä on vain yksi loma-asunto. Sinne johtaa metsätie Pehulasta. == Vesistösuhteita == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Keikyän alueella (35.13), jonka Kanalanoja valuma-alueelle se kuuluu. == Historia == Lammijärven vedenpintaa laskettiin alemmaksi vuonna 1899. == Lähteet == Luokka:Keikyän järvet Luokka:Kokemäenjoen yläosan alue
Let’s Get It Started (The Black Eyed Peasin kappale)

Let’s Get It Started on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtye The Black Eyed Peasin kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 2004. Kappale oli neljäs single, joka julkaistiin yhtyeen vuonna 2003 julkaistulta Elephunk-studioalbumilta, ja se oli alun perin sisällytetty albumille nimellä ”Let’s Get Retarded”. Tämä versio sisältyi bonusraitana vuoden 2004 uusintapainokselle. Albumiversio oli alun perin vain uudelleentyöstetty mainostamaan huhtikuussa 2004 ABC:llä näytettyjä vuoden 2004 NBA-pelejä, mutta uusi versio sai niin hyvän vastaanoton, että se sai virallisen singlejulkaisun kaksi kuukautta myöhemmin. Myöhemmin kappale sisällytettiin vuonna 2006 julkaistun elokuvan It’s a Boy Girl Thing soundtrackille sekä vuoden 2004 komediaelokuvan Harold & Kumar – täydellisen hampurilaisen metsästys ja vuoden 2010 komediaelokuvan Hot Tub Time Machine soundtracklevyille. Kappaletta käytettiin myös vuoden 2004 elokuvan Barbershop 2: Back in Business lopputeksteissä, mutta sitä ei kuitenkaan sisällytetty elokuvan soundtrackille. Se oli mukana myös elokuvassa White Chicks. Sitä käytettiin myös Britanniassa The Urbz: Sims in the City -pelin mainoksissa. Kappale remiksattiin The Black Eyed Peasin viidennelle, The E.N.D. -studioalbumille nimellä ”Let’s Get Re-Started”, ja se sisällytettiin myös heidän remix-albumilleen The E.N.D. Summer 2010 Canadian Invasion Tour: Remix Collection. Kappaleen kertosäe on alun perin ”Weird Al” Yankovicin esittämästä polkkakappaleesta ”Polkarama”, joka on puolestaan julkaistu tämän vuoden 2006 albumilta Straight Outta Lynwood. ”Let’s Get It Started” voitti vuoden 2005 Grammy-palkintogaalassa kategoriassa ”Paras duon tai ryhmän rap-esitys” sekä oli ehdolla kategorioissa ”Vuoden levytys” ja ”Paras rap-kappale”. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 kappaleet Luokka:The Black Eyed Peasin kappaleet
Tyhjät sukat

Tyhjät sukat on Disneyn lyhytelokuva vuodelta 1927, jota pidettiin kadonneena vuoteen 2014 asti. Elokuva kestää viisi ja puoli minuuttia. Siinä seikkailee Osku Kani. Vuonna 2014 Norjan kansalliskirjaston arkistoista löydettiin lähes kokonainen versio elokuvasta, josta puuttuu noin minuutti elokuvan keskivaiheilta. Aikaisemmin elokuvasta on ollut tallessa vain 25 sekunnin katkelma nykytaiteen museo MoMan kokoelmissa New Yorkissa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1927 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Elokuvat eläimistä Luokka:Disneyn animaatioelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset lyhytelokuvat
Kento Sakuyama

Kento Sakuyama (s. 3. heinäkuuta 1990 Iiyama) on japanilainen mäkihyppääjä. Sakuyama kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberstdorfissa helmikuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Sapporossa tammikuussa 2010 oltuaan 21:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 18:nneksi Kuopiossa maaliskuussa 2015. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sudbury & Harrow Roadin rautatieasema

Sudbury & Harrow Roadin rautatieasema on Chiltern Railwaysin ylläpitämä rautatieasema Brentin alueella Lounais-Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema sijaitsee Sudburyn kaupunginosassa Oyster-matkakortin maksualueella 4. Asemalla pysähtyy joitakin ruuhka-ajan junavuoroja Marylebonen rautatieasemalle Lontoon keskustaan ja vastakkaiseen suuntaan High Wycombeen ja Birminghamiin. Piccadilly Linen varrella olevalle Sudbury Townin metroasemalle on asemalta noin 400 metrin kävelymatka. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Sudbury & Harrow Roadin asema Chiltern Railwaysin sivuilla Luokka:Lontoon rautatieliikennepaikat
Kadotaan kaupunkiin

Kadotaan kaupunkiin on suomalaisartisti Auroran 23. tammikuuta 2015 julkaistu esikoisalbumi. Albumin on tuottanut Sakke Aalto. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi. Albumin ensimmäinen single ”Eilisen aurinko” julkaistiin lähes vuosi ennen albumin julkaisua, helmikuussa 2014. Kappale nousi yhdeksi viikoksi singlelistan 19:nneksi sekä 12 viikoksi suomalaisten radiokanavien sadan soitetuimman kappaleen joukkoon. Toinen single ”Se soi” nousi kesällä 2014 latauslistalle seitsemäksi viikoksi. Radiolistalla ”Se soi” nousi listalle pian julkaisunsa jälkeen ja putosi sieltä alkusyksystä, mutta palasi jälleen 30 soitetuimman kappaleen joukkoon loppuvuodesta 2014. Syyskuussa 2014 albumilta julkaistiin single ”Kulkijan laulu”, jolla on mukana rap-artisti Juju. == Kappaleet == == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Soundi: * Rumba: 8.5/10 == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset popalbumit Luokka:Suomalaiset reggaealbumit
Espen Lysdahl

Espen Lysdahl (s. 19. huhtikuuta 1990) on norjalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Asker Skiklubbia. Nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2010 Lysdahl saavutti hopeaa supersuurpujottelussa ja pronssia suurpujottelussa. Vailin MM- kilpailuissa 2015 hän oli pujottelussa kuudestoista. Alppihiihdon maailmancupissa Lysdahl kilpaili ensimmäisen kerran Val Gardenan supersuurpujottelussa joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Åren pujottelussa joulukuussa 2014 oltuaan yhdeksäs. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Charlotte Dundas

Charlotte Dundas oli ensimmäinen käyttökelpoisena pidetty höyrylaiva, jonka varhaisinta versiota koekäytettiin vuonna 1801. Aluksen suunnitteli skotlantilainen insinööri William Symington. Charlotte Dundas oli suunniteltu hinaamaan muita aluksia Forthin–Clyden kanavassa Skotlannissa. Se osoitti kykynsä maaliskuussa 1802 tehdyssä kokeessa ja veti kahta painavaa proomua yli 30 kilometriä kuudessa tunnissa. Carlotte Dundasin pituus oli 17 metriä ja sen voimanlähteenä toimi pystysylinterinen höyrykone, joka pyöritti siipiratasta. Aluksen nimi oli sen päärahoittajan Lordi Dundasin tyttären nimi. Charlotte Dundasia ei kuitenkaan otettu käyttöön, koska sen pelättiin tuottavan liian suuria aaltoja, jotka voivat tuhota kanavan rantapenkereet. Symington suunnitteli toisen version, johon asennettiin tehokkaampi vaakasylinterinen kone. Siipiratas oli aluksen keskellä aaltojen vähentämiseksi. Tätä alusta koekäytettiin 1803. Puurunkoisen aluksen pituus oli 17,1 metriä, leveys 5,5 metriä ja syväys 2,4 metriä. Tämän aluksen rakensi John Allen ja höyrykoneen Carron Company. Ensimmäinen koepurjehdus tehtiin Forthin–Clyden kanavalla Skotlannissa 4. tammikuuta vuonna 1803. Muutamien parannusten jälkeen alus otettiin käyttöön kanavahinaajana. Tämäkin alus jäi pian pois käytöstä, koska pelättiin aaltoja. Nykyään "Charlotte Dundasin ystävät" (Friends of Charlotte Dundas) -niminen ryhmä kampanjoi innokkaasti Symingtonin varhaisten saavutusten tunnetuksi tekemisen puolesta. ==Lähteet== Luokka:Höyrylaivat Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan vesiliikenne
Arsenalin metroasema

Arsenalin metroasema on Lontoon metron Piccadilly linen asema Islingtonin alueella Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema sijaitsee Highburyn kaupunginosassa Oyster-matkakortin maksualueella 2. Asema on avattu 15. joulukuuta 1906 nimellä Gillespie Road, mutta nimetty sittemmin jalkapalloseura Arsenalin mukaan. Arsenalin nykyinen kotistadion Emirates Stadium ja aiempi pelipaikka Arsenal Stadium sijaitsevat kumpikin aseman lähistöllä. Aseman nimi muuttui ensin 31. lokakuuta 1932 muotoon Arsenal (Highbury Hill),Butt 1995, s. 19 ja tarkenteesta Highbury Hill luovuttiin 1960-luvun alkupuolella. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Islingtonin metroasemat
Aerodynamik

Aerodynamik voi viitata seuraaviin asioihin: *Aerodynamic, Daft Punkin kappale *Aéro Dynamik, Kraftwerkin kappale
Pitkä vaihto

Pitkä vaihto on vuonna 2014 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva alasarjajääkiekon pelaajista.’’Aamuset’’: Pitkä vaihto kuvaa kiekkounelman karkaamista 5.11.2014. Dokumentissa seurataan paimiolaisen Haka Hockey -joukkueen pelaajia ja kautta 2013–2014 jääkiekon II- divisioonassa.’’Jatkoaika’’: "Pitkä vaihto" ja paimiolaisten kaunis tarina filmillä 19.10.2014. Elokuva käsittelee pelaajien unelmia jääkiekkoammattilaisuudesta ja syitä, miksi unelmat eivät toteutuneet. Elokuvan on ohjannut Otto Heikola. Elokuvan oli alun perin tarkoitus olla 40–50 minuutin pituinen lyhytdokumentti,’’Leijonat.fi’’: Pitkä vaihto -dokumentti kurkistaa jääkiekon arkeen 20.8.2014. mutta lopullisen version kestoksi muodostui 73 minuuttia.’’Jatkoaika’’: “Pitkä vaihto” − lätkäarkea Paimiosta 13.12.2014. Dokumentin ensi-ilta oli 5. joulukuuta 2014 Bio-Salossa, ja se oli 10. joulukuuta avatun paimiolaisen elokuvateatterin Bio Staran avajaiselokuva. == Vastaanotto == Salon Seudun Sanomien kriitikko Tommi Aitio toteaa, että Pitkä vaihto "suhtautuu ihmisiinsä suurella lämmöllä ja vastarakkauden osoituksena elokuvantekijöille annetaan alkuvoimainen ja vilpitön todiste pelaamisen ilosta ja tuskasta." Aitio myös huomauttaa, että "mentaalinen ero esimerkiksi Selänne-dokumentin (2013) sileäksi puunattuun pintaan on suuri ja pelkästään Pitkän vaihdon eduksi."Aitio, Tommi: Kamera kiertää kopissa ja kaukalossa. Salon Seudun Sanomat, 5.12.2014. Jatkoajan toimittaja Juha Oinosen mielestä dokumentin koskettavinta sisältöä ovat pelaajien tarinat: "Ajoittain sekä haastateltava että katsoja liikuttuu, kun puheenaihe kääntyy unelmiin ja siihen, mitä urallaan olisi halunnut ja suotuisammissa olosuhteissa kenties voinut saavuttaa." Jääkiekkoselostaja Markku Silvennoinen toteaa Pitkän vaihdon olevan paitsi "erittäin onnistunut jääkiekkoaiheinen elokuva" myös kulttuuriteko. Silvennoisen mukaan elokuva tarjoaa katsojalle luonnollisen ja Suomessa ennennäkemättömän ”kärpäsenä katossa” -hetken, koska se päästää katsojan jääkiekkojoukkueen pyhiin paikkoihin, kuten pukukoppiin ja bussiin. Silvennoisen mielestä elokuvan ansioita on myös se, etteivät sen tarinat toteutumattomista unelmista ole katkeria. Silvennoinen kuitenkin pohtii, epäonnistuuko dokumentti luomaan tarpeeksi syvää suhdetta katsojan ja päähenkilöiden välille, koska päähenkilöitä on niin monta. Kunnallislehden Perttu Hemmingin mukaan Pitkän vaihdon kerronta on aitoa ja rehellistä, ja elokuva koskettaa ja naurattaa "usein jopa saman minuutin sisällä".Hemminki, Perttu: Viihdyttävä ja vaivihkaa myös koskettava. Kunnallislehti, 28.11.2014, s. 9. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * * Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2014 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2014 suomalaiset elokuvat Luokka:Jääkiekkoelokuvat Luokka:Suomalaiset independent-elokuvat Luokka:Suomalaiset urheiluelokuvat
Sindbad contro i sette saraceni

Sindbad contro i sette saraceni (”Sindbad vastaan seitsemän saraseenia”) on vuonna 1964 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tuhannen ja yhden yön satuaiheeseen perustuvan elokuvan on ohjannut Emimmo Salvi. Sen pääosia esittävät Dan Harrison, Gordon Mitchell, Bella Cortez ja Carla Calò. ==Juoni== Julma tyranni Omar hallitsee Kufran kaupunkia. Saadakseen koko maan valtaistuimen hänen on voitettava seitsemän heimon edustajat suurissa turnajaisissa. Omaria vastaan taistelevat jeritit valitsevat edustajakseen Sindbadin, joka rakastuu prinsessa Fatmaan. Turnajaisten aikana kansa nousee kapinaan, jeritit tunkeutuvat Kufraan ja lopulta rakastavaiset saavat toisensa. ==Näyttelijät== ==Tuotanto== Sindbad contro i sette saraceni on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa. Eräissä maissa sen sankari nimettiin kohtalaisesti menestyneen Le sette fatiche di Alì Babàn (1962) vanavedessä Ali Babaksi. Elokuva on vaatimattomasti toteutettu laimeahko toimintaseikkailu, jossa ei ole lainkaan Emimmo Salvin muille töille ominaista eksentristä viehätystä (esim. Vulcano, figlio di Giove, 1962). Siitä on liikkeellä heikkotasoinen amerikkalainen versio, jonka filmikelat ovat kaiken lisäksi väärässä järjestyksessä. Espanjalaisen Impulson DVD:llä julkaisema laajakangasversio sisältää espanjan- ja italiankielisen ääniraidan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset seikkailuelokuvat Luokka:Vuoden 1964 italialaiset elokuvat
Aune Vähäkangas

Aune Maria Vähäkangas (2. kesäkuuta 1939 Muonio – 29. kesäkuuta 2013 Janakkala) oli suomalainen kirjailija.Janakkala-Seuran julkaisu Janakkala ennen ja nyt LXIII 2014, sisällysluettelo == Teoksia == * Päivän avaus. Kirjapaja, Helsinki 1970 * Kauneimmillaan puu riisutaan ; kuv. Jaakko Kallinen. Janakkalan seurakunnan naistyön toimikunta, Janakkala 1973 * Uiva eläintarha ; kuvat Elsa Pesämaa. Lähetysyhdistys Rauhan sana, Oulu 1973 * Katso: hiekka elää ; kansi ja kuvitus Jaakko Kallinen. Rauhan sana, Kiiminki 1976 * Minä piirrän taivaan. Lasten keskus, Helsinki 1977 * Jumalan lintuset. SLEY-kirjat, Helsinki 1985 * Sinä rakennat huoneesi erämaahan. Kirjaneliö, Helsinki 1987 * Kaipaus silmissä. SLEY-kirjat, Helsinki 1989 * Unelma 2001 ; toimituskunta Mikko Aalto ym. ; runot Aune Vähäkangas ; kansi, kuvat ja taitto Terho Pelkonen. Tampereen hiippakunnan vuosikirja 41. Tampere 1989 * Korvat vastakkain. Lasten keskus, Helsinki 1990 * Vaihteleva raja kahteen ulottuvuuteen ; kuvitus Tuulikki ja Vesa Kumpulainen. Runogalleria, Helsinki 1995 * Yli aikarajojen ; runot ja ajatelmat Aune Vähäkangas ; piirrokset Chay'im, Phillip, Jack, Rickey. Runogalleria, Helsinki 1997 * Endangered love. Aune Vähäkangas, Tervakoski 2000 * Kermikkä ; kuvitus Ulla Kytönen. Lukuset, Tervakoski 2003 * Paljaat oksat kiitoksen käsivarsina. Lukuset, Tervakoski 2003 * Anna minun kurkistaa silmiisi : runoja. Lukuset, Tervakoski 2004 * Oksat tulvivat viserrystä - Branches full of chirping ; kirj. Anna ja Aune Vähäkangas. Lukuset, Tervakoski 2006 * Minä olen kutsu uuteen elämään : näytelmiä, kuvaelmia ja runoja erilaisiin juhliin ja tilaisuuksiin seurakuntien ja koulujen käyttöön. Lukuset, Tervakoski 2009 * Tilapäinen on ruohon kuolema. Lukuset, Tervakoski 2010 == Toimitustöitä == * Näköaloja Laurin kirkolta : Janakkalan seurakuntakirja ; toim. Aune Vähäkangas ; toimituskunta Timo Komulainen ym. ; piirrokset ja sisäkansi Anneli Komulainen. Janakkalan seurakunta, Janakkala 1985 * Peiliin tuijotat - et ikkunaan ; toimittaja Aune Välikangas ; kirj. Seppo Airola ym. ; kansi ja kuv. Raija Lassila. Janakkalan seurakunta, Janakkala 1987 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Arena am Rennsteig

Arena am Rennsteig (sponsorinimeltään Lotto Thüringen Arena am Rennsteig) on Oberhofissa Thüringenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva ampuma- ja maastohiihtostadion. Stadionilla kilpaillaan vuosittain tammikuussa ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja. Vuosien 2009 ja 2014 välillä Oberhofissa kilpailtiin maastohiihdon maailmancupin Tour de Skin osakilpailuja. Lisäksi stadionilla on järjestetty kerran ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut; vuonna 2004. Stadion on saanut nykyisen nimensä tammikuussa 2019. Edellinen nimi, DKB-Ski-Arena oli käytössä vuosina 2008–2018. Tuolloin se sai nimensä areenaa sponsoroineen Deutsche Kreditbankin (DKB) mukaan. Aiemmin se on tunnettu myös nimillä Biathlonstadion am Rennsteig (vuoteen 2003 asti) ja vuosina 2003–2007 Rennsteig-Arena Oberhof. Stadion tunnetaan arvaamattomista tuulistaan, vaikeista lumioloistaan ja sumustaan. Kylmän sodan aikana se oli Itä-Saksan merkittävin ampumahiihtokeskus. 2000-luvulla stadionia ja sen latuja on uudistettu merkittävästi. Nykyisin suurin osa keskuksen laduista on asfaltoitu rullahiihtämistä varten. Stadionin vieressä sijaitsee hiihtoputki, josta tarvittaessa on siirretty talvisin lunta latujen aikaansaamiseksi maailmancupin kilpailuja varten. Stadion on yhdessä Ruhpoldingin Chiemgau Arenan kanssa Saksan suurimpia ampumahiihtokeskuksia. == Lähteet == * IBU-Season Guide 2017-2018 * Kilpailunjärjestäjän sivusto Luokka:Ampumahiihtostadionit Luokka:Saksan talviurheilukeskukset Luokka:Saksan ampumahiihto Luokka:Saksan maastohiihto Luokka:Oberhofin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Oberhofin urheilu
North River Steamboat

thumb|North River Steamboatin pienoismalli Hudson River Maritime Museumissa North River Steamboat, usein virheellisesti myös Clermont, oli vuonna 1807 rakennettu höyrylaiva, jota pidetään höyrylaivakauden ensimmäisenä kaupallisesti menestyneenä aluksena. Siitä alkoi höyrylaivojen rakentamisinnostus. Hudsonjoen liikennöintiin New Yorkin ja Albanyn kaupungin välillä käytetyn aluksen rakensivat sijoittaja ja poliitikko Robert R. Livingston (1746–1813) ja keksijä Robert Fulton (1765–1815). Alus oli 43 metriä pitkä ja 4,3 metriä leveä. Sen syväys oli 4,8 metriä. Tässä siipirataslaivassa käytettiin Boultonin ja Wattin tehtaan höyrykonetta. Aluksen nopeus oli 4,7 solmua. Laiva poistettiin käytöstä vuonna 1814. Clermont on Livingstonien Hudsonjoen rannalla olevan kotitilan nimi, joka on jo varhaisessa vaiheessa on erehdyksessä sekoitettu laivan nimeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Höyrylaivat
Road (kappale)

”Road” on suomalaisyhtye Don Johnson Big Bandin kappale heidän kolmannelta, yhtyeen omaa nimeä kantavalta studioalbumilta. Universal Music julkaisi kappaleen albumin ensimmäisenä singlenä 5. huhtikuuta 2006. Kappaleen sävelen ja sanat on yhtye tehnyt itse. Kappaleella vierailee myös laulaja Emma Salokoski. Vuonna 2012 Nuorgam-verkkomedia listasi ”Roadin” heidän 2000-luvun kotimaiset pophelmet -listan 90. sijalle. Single nousi huhtikuussa 2006 viikoksi Suomen virallisen singlelistan ensimmäiseksi. Radiolistalla ”Road” oli parhaimmillaan ensimmäisenä, eli Suomen soitetuin radiokappale. Se oli myös vuoden 2006 15:nneksi soitetuin kappale suomalaisissa kaupallisissa radioissa. Kappaleesta on julkaistu Akseli Tuomivaaran ohjaama musiikkivideo, joka sai Oulun musiikkivideofestivaaleilla kunniamaininnan samana vuonna. == Kappaleet == ;CD-single, 12", digitaalinen # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2006 kappaleet Luokka:Don Johnson Big Bandin kappaleet