EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leonard Roos

Leonard Roos (24. elokuuta 1878 – 16. helmikuuta 1939) oli suomalainen viulutaiteilija, sovittaja ja soitonopettaja.Päivästä päivään, Helsingin Sanomat, 25.08.1938, nro 227, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotDirector musices Leonard Roos kuollut, Muusikerilehti : Suomen muusikeriliiton äänenkannattaja, 01.02.1939, nro 2, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKansalliskirjasto : Leonard Roos Roos opiskeli viulunsoittoa Helsingin filharmoonisen seuran orkesterikoulussa ja toimi sitten ensiviulun soittajana Filharmoonisessa orkesterissa, Kotimaisessa orkesterissa ja Helsingin Kaupunginorkesterissa. Hän erosi Helsingin Kaupunginorkesterista vuonna 1937 sairauden vuoksi. Roos toimi myös kapellimestarina ravintoloissa ja elokuvissa. Roos sai vuonna 1934 director musices -arvonimen. == Toimituksia == * Kitarri koulu: itseoppimista varten, sekä kokoelma suosittuja soittokappaleita - Guitarr skola: För sjelfundervisning jemte ett antal omtyckta musikstycken. Helsingin Uusi Musiikkikauppa, Helsinki 1906, 4. painos 1920 ja uud. nimellä Kitara-koulu: itseopiskelua varten, sekä kokoelma suosittuja soittokappaleita - Guitarr skola: För själfundervisning jämte ett antal omtyckta musikstycken, 7. painos Fazerin Musiikkikauppa, Helsinki 1936, 17. Ivan Putilinin uud. painos Fazerin Musiikkikauppa, Helsinki 1956, 26. painos 1965, uud. laitos Fazerin Musiikkikauppa, Helsinki 1980, lisäpainokset 1983 ja 1988 * 10 soolokappaletta kitarrille; koonnut ja sovittanut Leonard Roos. Helsingfors Nya Musikhandel K. G. Fazer 1907 * Käytännöllinen mandoliini koulu: perusteellista oppia varten - Praktisk mandolin skola: för grundlig undervisning. Helsingin Uusi Musiikkikauppa, Helsinki 1908 * Balalaikka-koulu: itseoppimista varten - Balalaika-skola: för själfundervisning. Helsingin Uusi Musiikkikauppa, Helsinki 1910 * Mandoliinikoulu: itseoppimista varten, sekä kokoelma suosittuja soittokappaleita - Mandolinskola: för självundervisning jämte ett antal omtyckta musikstycken. 5. painos Helsingin Uusi Musiikkikauppa, Helsinki 1910, Fazerin musiikkikauppa, Helsinki 1943, 28. painos Fazerin musiikkikauppa, Helsinki 1977 * Viulu koulu: itseoppimista varten - Violin skola: för sjelfstudium. 3. painos Helsingin Uusi Musiikkikauppa, Helsinki 191x, 9. painos Fazerin Musiikkikauppa, Helsinki 1936, 11. painos 1947 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset viulistit Luokka:Suomalaiset musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Uolevi Lehikoinen

Arvo Uolevi Lehikoinen (7. helmikuuta 1924 Helsinki – 16. lokakuuta 1985 Espoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen ja kauppaneuvoksen arvonimet. Viitattu 5.12.2022. Lehikoisen vanhemmat olivat autonkuljettaja Arvo Johannes Lehikoinen ja Aune Edit Tallgren ja puoliso vuodesta 1958 Kyllikki Peltonen. Lehikoinen tuli ylioppilaaksi Helsingin Uudesta yhteiskoulusta. Hän oli ulkoasiainministeriön auto-osaston kuljetuspäällikkö ja kansanhuoltoministeriön autokorjaamoiden ja konepajan tarkastaja 1946–1948, Sähkö Oy Siemensin tarkastusosaston päällikkö, Oy G.H.H. Ab:n kone- ja traktoriosaston osastopäällikkö ja Oy Minex Ab:n toimitusjohtaja 1948–1955, Konetoimisto U. Lehikoinen Oy:n perustaja, pääosakas, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1956–1962, Lehikoinen Oy:n toimitusjohtaja 1962–1967 ja yhtiön pääosakas ja johtokunnan puheenjohtaja sekä Lehihuolto Oy:n perustaja, pääosakas ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1975. Lehikoisella oli myös ammatillisia ja muita luottamustehtäviä. Helsingin Palloseuran puheenjohtajana hän toimi 1970–1977. Hän sai talousneuvoksen arvonimen 1975 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1981. Kyllikki ja Uolevi Lehikoisen säätiö perustettiin 1985 ja Lehikoinen teki myös merkittäviä lahjoituksia hyväntekeväisyyteen, kulttuuriin ja ammatillisiin tarkoituksiin monille eri järjestöille ja yhdistyksille. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Karlson (ilmatiedusteluyksikkö)

Karlson on ukrainalainen ilmatiedusteluyksikkö Venäjän sodassa Ukrainaa vastaan. Yksikkö koostuu vapaaehtoisista. Se on saanut nimensä Astrid Lindgrenin kirjojen hahmosta Katto-Kassisesta, (). Hahmo on pieni mies, joka lentelee selässään olevan propellin vauhdittamana.Ukrainan joukot kävivät nostamassa lipun nosturiin Dnepr­joen itä­rannalla Helsingin Sanomat 4.12.2022 Joukot nostivat 3. joulukuuta 2022 Ukrainan lipun Dnepr-joen itärannalla olevaan satamanosturiin, minkä väitetään osoittavan, että ukrainalaiset joukot ovat etenemässä Venäjän valtaamalle alueelle.Ukrainian flag raised on left- bank part of Kherson region ukrinform.net 5.12.2022 == Lähteet == Luokka:Ukraina-myönteiset vapaaehtoiset sotilasyksiköt Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan
Tekninen velka

Tekninen velka tai suunnitteluvelka tarkoittaa ohjelmistotuotannossa ylimääräistä työtä, joka vaaditaan kun käytetään nopeasti toteutettavaa ratkaisua parhaiten soveltuvan ratkaisun sijaan. Teknisellä velalla kuvataan kehitystyössä tehtyjä oikoteitä, jotka aiheuttavat ohjelmiston sisäisen laadun heikentymistä ja sitä käytetään kun puhutaan miten resursseja jaetaan ylläpitoon uusien ominaisuuksien ja ohjelmointivirheiden korjauksien rinnalla. Analogiana rahalliseen velkaan vertailu ei ole toimiva, koska rahalliselle velalle voi olla perusteltu tarve kun taas tekninen velka ei ole hyvä asia vaikka se joskus on väistämätöntä. Tekninen velka aiheuttaa pitkällä tähtäimellä merkittävää kustannusnousua ja hidastaa kehitystä. Esimerkkinä ovat pankit, joilla on vuosikymmenien aikana kertyneiden järjestelmien myötä ollut vaikeuksia modernisoida toimintaansa. Arvion mukaan vuonna 2021 yritykset käyttivät informaatiotekniikan budjeteistaan 24,8 prosenttia teknisen velan käsittelyyn. Keskivertotapauksessa organisaatio haaskaa 23-42 kehitysajasta teknisen velan vuoksi. Lisäkehittäjien palkkaaminen lisää koordinoimisen kustannuksia, joka tekee kehityksestä vähemmän tehokasta. Koronapandemian myötä seuranneessa tilassa IT-osastoilla oli kiire pitää yrityksen liiketoiminta käynnissä, jonka seurauksena yritykset arvioivat teknisen velkansa kasvaneen. Tekninen velka ei tarkoita huonoa koodia yleiskäsitteenä, vaan sitä arvioidaan ylimääräisenä suunnittelemattomana työnä. Velan maksavat usein myöhemmät kehittäjät. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tekninen velka - yrityksesi suurin digitalisaation jarru? * Tekninen velka hallinnoinnin näkökulmasta : tunnusta, tunnista ja rajoita Luokka:Ohjelmistotuotanto Luokka:Antisuunnittelumallit
Ivar Wasastjerna

Ivar Ossian Wasastjerna (25. elokuuta 1868 Vaasa – 3. huhtikuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen Pohjoismaiden Yhdyspankissa vaikuttanut pankinjohtaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Ivar Wasastjerna 70-vuotias, Helsingin Sanomat, 25.08.1938, nro 227, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Ivar Wasastjernan vanhemmat olivat senaattori Jakob Viktor Wasastjerna ja Wendla Helena Wilhelmina Bonsdorff. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1886 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1892. Wasastjerna tuli 1894 Suomen Pankin palvelukseen. Hänestä tuli 1904 Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin konttorin apulaisjohtaja ja kun pankin pääkonttori siirrettiin vuonna 1907 Viipurista Helsinkiin tuli Wasastjernasta sen johtaja. Kun pankki yhdistettiin vuonna 1919 Suomen Yhdyspankkiin hänestä tuli yhdistetyn Pohjoismaiden Yhdyspankin johtokunnan jäsen ja tätä tehtävää Wasastjerna hoiti vuoden 1936 alkuun saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Wasastjerna oli muun muassa Ab Wärtsilä Oy:n hallituksen ja Suomen Käsityöläis-Osakepankin hallintoneuvoston jäsenenä sekä Ab Schildt & Hallberg Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Wasastjerna omisti vuodesta 1916 alkaen 140 hehtaarin kokoisen Masagårdin talon Kirkkonummen Masalassa ja hän harjoitti siellä maanviljelyä ja karjanhoitoa.Geni.com : Ivar Ossian Wasastjerna Ivar Wasastjerna oli naimisissa vuodesta 1908 Carin Emilia Hallbergin kanssa. Heidän poikansa oli Schildt & Hallberg Oy:n ja Suomen Väriteollisuus Oy:n toimitusjohtaja Sten Wasastjerna (1910–2001).Kuka kukin on 1978 : Sten WasastjernaGeni.com : Sten Mauritz Wasastjerna == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Toomas Pitkänen

Toomas Pitkänen on suomalainen ammattitaikuri. Vuonna 2022 hän perusti Helsingin ensimmäisen taikateatterin yhdessä taikuri Markus Tervon kanssa. Inspiraatio oman teatterin perustamiselle löytyi 1800-luvun Lontoossa sijainneesta vastaavasta taikateatterista. Lapsuutensa aikana Pitkänen asui Englannissa, Uzbekistanissa ja Tadžikistanissa. Taikuudesta hän innostui ollessaan 13-vuotias. Pitkänen kilpaili Talent Suomi -sarjan kuudennella tuotantokaudella. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taikurit Luokka:Elävät henkilöt
Hans Wasastjerna

Hans Rudolf Wasastjerna (7. syyskuuta 1926 Riihimäki – 4. tammikuuta 1993 Jorvin sairaala, Espoo) oli suomalainen valtiotieteen maisteri, päätoimittaja ja toiminnanjohtaja.Kuka kukin on 1978 : Hans WasastjernaValtiotieteen maisteri Hans Wasastjerna, Helsingin Sanomat 15.1.1993 (Tilaajille) Hans Wasastjernan vanhemmat olivat filosofian maisteri Helge Abraham Wasastjerna ja Rhea Gestrin. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1948 ja valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi 1953 ja valtiotieteen maisteriksi 1961. Hän opiskeli ulkomailla Pariisissa 1950, Lontoossa 1953 ja Yhdysvalloissa Minnesotan yliopistossa 1954–1955. Wasastjerna oli Minnesota Finnish-American Historical Societyn toimitussihteerinä 1954-1956, Arkadian yhteislyseossa historian opettajana 1958–1965 ja Helsingin kokoomuksen toiminnanjohtajana 1965–1975. Hän oli Philatelia Fennican päätoimittajna 1957–1961, Aihefilatelistin päätoimittajana 1963–1964, Oppikoululehden toimitussihteerinä 1962 ja päätoimittajana 1963–1965, Kauppalehden avustajana 1959–1965 sekä Helsinkiläispuheenvuoroja- lehden päätoimittajana 1965–1975. Hans Wasastjerna oli naimisissa vuodesta 1958 Maija Kaukovaaran kanssa. == Julkaisuja == * Valtioneuvoston kirjapainon historiaa: 1859-1959. Valtioneuvoston kirjapaino, Helsinki * Itsenäisen Suomen ulkopolitiikan alkutaival. 1962 * Suljettujen ovien politiikkaa. 1. Högnäsin nykyhistorian klubi, Espoo 1982 * Äänetön taivas. Finnpublishers, Tampere 1985 == Toimitustöitä == * Minnesotan suomalaisten historia. Minnesotan suomalais- amerikkalainen historiallinen seura, Duluth, Minnesota 1957, ilmestyi Toivo Rosvallin englanniksi kääntämänä nimellä History of the Finns in Minnesota. Finnish-American historical society, Duluth, Minnesota 1957 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Syatsofamidi

Syatsofamidi (C13H13SN4ClO2) on imidatsolijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa syatsofamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten asetoniin, asetonitriiliin ja etyyliasetaattiin. Aineen fungisidiset ominaisuudet perustuvat soluhengityksen estoon, koska syatsofamidi estää tärkeitä hapetus- ja pelkistysreaktioita. Syatsofamidi tehoaa erityisesti munasieniin. Syatsofamidin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa 2,2-dikloori-1-(4-metyylifenyyli)asetoni reagoi glyoksaalin ja hydroksyyliamiinin kanssa muodostaen imidatsolirakenteisen oksiimijohdannaisen. Yhdisteen oksiimiryhmästä tehdään nitriili, ja imidatsolirengas kloorataan reaktioilla tionyylikloridin ja rikkidikloridin kanssa. Viimeinen vaihe on reaktio N,N-dimetyylisulfamoyylikloridin kanssa. : : : Syatsofamidia käytetään esimerkiksi perunan, tomaatin ja kurkkukasvien munasienitautien torjuntaan. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PubChem: Cyazofamid * Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Cyazofamid * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cyazofamid Luokka:Sienentorjuntamyrkyt
Vallilan raitiovaunuvarikko

Vallilan raitiovaunuvarikko on yksi Helsingin raitioliikenteen kolmesta raitiovaunuvarikosta. Se sijaitsee Hämeentien ja Kangasalantien välissä Vallilassa. Sen vanhin osa on vuodelta 1914. Vallilan varikko on raitiovaunukorjaamo, josta ei enää säännöllisesti liikennöidä linjoja. Varikolla hoidetaan vaunujen raskaimmat huollot ja korjaukset. Korjaamoraiteita on yhteensä 19. Kuten Töölön varikosta, myös Vallilan varikosta aiotaan luopua. Ruskeasuolle on rakenteilla uusi raitiovaunuvarikko, jonka on määrä valmistua vuoden 2023 loppuun mennessä. Vallilan varikon korjaamotoimintoja tarvitaan kuitenkin vanhojen NrI- ja NrII-nivelvaunujen huoltamiseen vähintään vuoteen 2025 asti. Varikkoa ei ole suojeltu asemakaavalla, eikä sen lopullinen kohtalo ole selvä. Alustavasti tontille on ideoitu lisärakentamista, lähinnä asumista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vallila Luokka:Helsingin raitioliikenne
Hankasalmen junaonnettomuus 1929

Hankasalmen vuoden 1929 junaonnettomuus tapahtui 12. heinäkuuta 1929 Jyväskylän-Pieksämäen rataosuudella Sauvamäen pysäkin ja Hankasalmen rautatieaseman välillä, kun järjestelyjuna ja tavarajuna törmäsivät yhteen. Onnettomuudessa kuoli järjestelyjunan veturinkuljettaja.Tuhoisa junien yhteentörmäys Hankasalmella, Helsingin Sanomat, 13.07.1929, nro 185, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Järjestelyjuna n:o 1917 lähti Sauvamäen pysäkiltä kohti Hankasalmea vähän ennen kello 17:ää iltapäivällä. Hankasalmen asemalta lähti samoihin aikoihin kappaletavarajuna n:o 1902 järjestelyjunaa vastaan, ilman että kumpikaan juna olisi tiennyt toisistaan. Junat törmäsivät täydellä vauhdilla toisiinsa eräässä radanmutkassa kello 17.05 aikoihin. Järjestelyjunan pienempi veturi hajosi kappaleiksi, kun taas tavarajunan veturi raskaampana kärsi vähemmän vaurioita mutta suistui sekin kiskoilta. Kymmenen tavaravaunua kasautui lisäksi röykkiöksi veturin taakse. Rataa rikkoutui noin 100 metrin matkalta. Onnettomuudessa sai surmansa järjestelyjunan Jyväskylästä kotoisin ollut veturinkuljettaja Felix Särkkä. Hänen ruumiinsa löytyi vasta seuraavana päivänä pirstoutuneen veturin alta. Kaksi muuta henkilöä loukkaantui lievästi onnettomuudessa. Järjestelyjunassa olleet lämmittäjä, konduktööri, kolme rautatieläistä ja neljä matkustajaa pelastuivat kaikki. Onnettomuuden aineelliset vahingot olivat yhteensä noin miljoona markkaa. Hankasalmen junaonnettomuus. Kuljettaja Särkän ruumis löydettiin eilen aamulla, Helsingin Sanomat, 14.07.1929, nro 186, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Hankasalmi Luokka:Junaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1929 onnettomuudet Luokka:1920-luvun junaonnettomuudet Luokka:1920-luvun onnettomuudet Suomessa
Länsilinkki (Helsinki)

Länsilinkki on aukio, liikennealue ja silta Helsingin Kampin ja Länsisataman kaupunginosissa. Katuverkossa se on alueellinen kokoojakatu Hietalahdenrannan ja Mechelininkadun välissä samassa kohdassa, jossa Helsingin satamarata ristesi Mechelininkadun kanssa vuoteen 2009 asti. Sillan ja alikulun rakennustyöt alkoivat vuonna 2009, ja ajoneuvoliikenne sillalla alkoi kesällä 2010. Hietalahdenrannan ja Mechelininkadun yhdistävän Länsilinkin sillan alla on jalankulkijoille tarkoitettu alikulku. Silta on ympäristötaideteos, jonka suunnitteli kuvanveistäjä Martti Aiha. Länsilinkki on myös jalankulun ja pyöräliikenteen solmukohta: se yhdistyy viereiseen Baanaan ja on nopea yhteys Jätkäsaaresta keskustaan ja Töölöön. Länsilinkin kautta kulkee suuria liikennevirtoja, kuten kuorma-autoja Länsisatamasta Länsiväylälle. Kadulle sommiteltiin 2010-luvulla ruuhkia helpottavaa ramppirakennelmaa, mutta suunnitelmasta luovuttiin. Sataman raskaalle liikenteelle on sittemmin alettu suunnitella Länsiväylälle ulottuvaa Jätkäsaaren tunnelia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ruoholahden alueen liikennejärjestelyitä parannetaan: Länsilinkin yleissuunnitelman vaihtoehdot (PDF) Luokka:Kamppi Luokka:Ruoholahti Luokka:Helsingin aukiot ja torit Luokka:Helsingin kadut Luokka:Helsingin sillat
Uimaharjun junaonnettomuus

Uimaharjun junaonnettomuus tapahtui 11. elokuuta 1929 Uimaharjun rautatieasemalla, kun peruuttamassa olleen sekajunan viimeisenä ollut matkustajavaunu putosi kääntösillalta ja jäi kytkettynä roikkumaan pystysuoraan. Onnettomuudessa kuoli yksi junan matkustaja ja kolme loukkaantui pahoin.Rautatieonnettomuus Uimaharjun asemalla, Aamulehti, 13.08.1929, nro 219, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Joensuusta Nurmekseen matkalla ollut sekajuna n:o 809 saapui kello 14.45 Uimaharjun asemalle. Junaan otettiin ensin vettä aseman pumppulaitoksesta, ja sen jälkeen juna peruutti noin 40 metrin matkan ottaakseen puita. Tässä välissä asemalta noin 400 metrin päässä sijainneen Rahkeenveden kääntösillan vartija oli avannut kääntosillan, ja peruuttavan junan viimeinen matkustajavaunu putosi alas sillalta jääden roikkumaan pystysuoraan kytkimistään. Junassa oli useita tavaravaunuja ja viimeisenä yksi matkustajavaunu. Junassa matkustanut Martta Ester Turunen sai surmansa onnettomuudessa, ja lisäksi kolme muuta henkilöä sai pahoja vammoja. Silta saatiin kuntoon aamuyöllä 12. elokuuta, siihen saakka matkustajaliikennettä hoidettiin väliaikaisesti lautan avulla. Sillalta roikkuneen matkustajavaunun kytkimet katkaistiin sen jälkeen, kun vaunu oli tyhjennetty matkustajista, ja vaunun annettiin upota jokeen. Tämä tehtiin, jotta rata saataisiin nopeasti avattua liikenteelle ja koska paikalla ei ollut sopivaa kalustoa vaunun nostamiseksi. Uimaharjun onnettomuus, Karjala, 14.08.1929, nro 217, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Junaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1929 onnettomuudet Luokka:1920-luvun junaonnettomuudet Luokka:1920-luvun onnettomuudet Suomessa Luokka:Uimaharju
Louis Partridge

Louis Partridge (s. 3. kesäkuuta 2003) on englantilainen näyttelijä ja malli. Hän aloitti näyttelijänuransa pienissä rooleissa lyhytelokuvissa, kuten Beneath Water ja About a Dog. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan ​​Tewkesburynä Netflixin alkuperäisissä elokuvissa Enola Holmes vuonna 2020 ja Enola Holmes 2 vuonna 2022, pääosissa Millie Bobby Brownin ja Henry Cavillin rinnalla, sekä roolistaan ​​Sid Viciousina minisarjassa Pistol. Hän esitti Peter Pania vuoden 2019 elokuvassa The Lost Girls. Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Brittiläiset mallit Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rjazan-Djagilevon lentotukikohta

Rjazanin Djagilevon lentotukikohta, Rjazan-Djagilevo tai Djagilevon lentotukikohta (esimerkiksi tai ; kansallinen lentopaikka-tunnus: УУБД ja ЬУБД) on Venäjän Rjazanin alueen Rjazanissa, noin 12 kilometriä kaupungin keskustasta länsiluoteeseen sijaitseva Venäjän ilmavoimien stategisten pommikoneiden lentotukikohta. Lentotukikohdassa toimii myös ilmatankkauksia tekevä lentorykmentti. Tukikohta kuuluu Venäjän ilmavoimien johdon suoraan käskyttämiin Venäjän kaukolentotoiminnan tukikohtiin. Djagilevon tukikohtaan on sijoitettu 49. raskas pommituslentorykmentti (sotilasyksikkö 52654), 203. ilmatankkauslentorykmentti (yksikkö 45179) ja 43. kaukolentohenkilöstön taistelusovellusten ja koulutuksen keskus (yksikkö 41521). Lentotukikohdan lentävään kalustoon 2020-luvulla kuulunut ainakin Mil Mi-8MT -helikoptereita, Iljušin Il-78 -ilmatankkauskoneita, strategisia Tupolev Tu-22M3 ja Tu-95MS -pommituslentokoneita sekä Tupolev Tu-134AK -matkustajalentokoneita. Tukikohta on Venäjän keskeisimpiä pommituslentokoneiden tukikohtia. Sinne on sijoittunut yksi Venäjän kolmesta Tupolev Tu-95MS -lentueista (strategisia, ydinaselatauksella varustettuja risteilyohjuksia kuljettamaan rakennettuja lentokoneita, joita Venäjällä oli 2022 kaikkiaan 60 kpl) ja se on yksi Venäjän kolmen Tupolev Tu-22M3 lentorykmentin sijoituspaikoista (Venäjällä oli 2022 kaikkiaan 60 kpl Tupolev Tu-22M3 -pommituslentokonetta). Lisäksi lentotukikohdan yhteydessä toimii Venäjän ilmavoimien kaukolentotoiminnan museo. Varhain 5. joulukuuta 2022 Ukraina iski räjähteitä sisältävällä lennokilla Djagilevon lentotukikohtaan. Tukikohdassa räjähti polttoainesäiliö, sen lähellä sijainnut Tupolev Tu-22M3-pommituslentokone vaurioitui ja kolme sotilasta kuoli. Ukrainalainen virkamies on vahvistanut, että Ukrainan asevoimat oli iskun takana. Ryazan - Dyagilevo. Russia Air Force - Ilyushin Il-78.jpg|Iljušin Il-78 -ilmatankkauskoneita Rjazan-Djagilevon lentotukikohdassa. Il-78 on muunnos strategisesta Iljušin Il-76 -rahtikoneesta. Tu-22M3 Ryazan2.JPG|Tupolev Tu-22M3 Djagilevon lentotukikohdan lähellä (2010). Tupolev Tu-95MS, Russia - Air Force AN2031106.jpg|Tupolev Tu-95MS Rjazanin Djagilevon tukikohdan kiitotiellä. Ilyushin Il-78 (RF-94283 (80 blue)).jpg|Ilmatankkauskone Iljušin Il-78. Ильюшин Ил-76-78-А-50 1003496899, Рязань - Дягилево RP129690.jpg|Berijev A-50 -ilmavalvontakone. ==Katso myös== *Saratov-Engels *Soltsyn lentotukikohta *Šaikovkan lentotukikohta *Olenjan lentotukikohta ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kaukolentotoiminnan museo (Музей Дальней Авиации) (avia-ryazan.ru) *Venäjän ilmavoimat 100 vuotta. Rjazan-Djagilevon lentotukikohta (ilmailumuseon ja lentoaseman avoimien ovien päivä; video, 2010-luvun alku) (youtube.com) *Rjazanin alueella juhlittiin 43. sotilaslentohenkilökunnan koulutuskeskuksen 80-vuotisjuhlaa (video, 2020) (youtube.com) Luokka:Rjazanin alue Luokka:Venäjän lentoasemat Luokka:Venäjän ilmavoimien lentokentät‎
Geotermiikka

Geotermiikka on geofysiikan haara, joka tutkii maapallon sisältä purkautuvan energian määrää (geotermistä lämpövuota), maapallon lämpötasetta ja sisäisen lämmön alkuperää, sekä mittaa, tulkitsee ja mallittaa maapallon sisäisiä lämpöoloja.Helsingin yliopisto, Hanna Vehkamäki ja Ismo Napari: Termofysiikan perusteet, 12.5 Kiinteän maan geofysiikka, Ilmo Kukkonen, 26. elokuuta 2019, sivu 181 (pdf) Maaperän lämpöön kohdistuvilla mittauksilla selvitetään maan sisäisen lämmön hyödyntämisen mahdollisuuksia. Näin etsitään hiilineutraaleja energialähteitä, jotka ovat perinteisiä energian käyttötapoja vähemmän ympäristöä kuormittavia. Maan lämmön mittaamiseen on käytetty hyväksi syvägeologisia keinoja. == Lähteet == Luokka:Geoterminen energia Luokka:Energiantuotanto
Raisionjoen junaonnettomuus

Raisionjoen junaonnettomuus tapahtui 12. elokuuta 1933 Pansion satamaradalla, kun veturi törmäsi ylös käännettyyn Raisionjoen nostosiltaan. Onnettomuudessa kuoli yksi junamies, lisäksi kolme junamiestä loukkaantui.Junaonnettomuus Pansiosta, Helsingin Sanomat, 13.08.1933, nro 214, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotJuna syöksynyt pystysä olleen nostosillan päälle, Aamulehti, 13.08.1933, nro 214, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHuolimattomuuden aiheuttama tuhoisa rautatieonnettomuus Turussa eilen, Turun Sanomat, 13.08.1933, nro 216, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Veturi lähti Turun rautatieasemalta kello 10.40 hakemaan kahta öljyvaunua Pansion öljysatamaan. Veturi palasi sitten Pansiosta tenderi edellä vetäen viittä avovaunua ja kahta öljyvaunua. Kello 11.45 oli Pansion radalla oleva Raisionjoen ylittävä nostosilta nostettu ylös, jotta pari moottorivenettä olisi päässyt joen yläjuoksulla olevalle Pahaniemen veneveistämölle. Juna saapui paikalle juuri, kun veneet olivat sivuuttaneet sillan ja siltaa oltiin taas laskemassa alas. Tenderi edellä kulkeneesta veturista ei nähtävästi huomattu, että silta oli vielä ylhäällä, sillä silta oli ollut harvoin ylös nostettuna. Veturi ajoi täyttä vauhtia pystyssä ollutta siltaa ylös ja putosi sitten sieltä alas, niin että sen etuosa meni kasaan ja veturi rikkoi samalla myös osan siltaa ja rataa. Veturin kattilasta purkautunut höyry peitti paikan sakeaan pilveen, ja tenderissä ollut polttoaine syttyi tuleen. Kolme junamiestä vietiin sairaalaan, jonne yksi heistä joutui jäämään. Törmäyksessä junamies Väinö Edvard Alho lensi jokeen ja hukkui, ennen kuin hänet ehdittiin pelastaa. Nostosilta saatiin laskettua alas 19. elokuuta, ja sen jälkeen sillalla ollut onnettomuusveturi n:o 313 voitiin viedä pois korjattavaksi. Veturi oli jo aiemmin ollut mukana Pitäjänmäen junaonnettomuudessa.Raisionjoen silta paikoillaan, Turun Sanomat, 20.08.1933, nro 223, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Turun historia Luokka:Junaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1933 onnettomuudet Luokka:1930-luvun junaonnettomuudet Luokka:1930-luvun onnettomuudet Suomessa
Samettisaarni

Samettisaarni (Fraxinus velutina) on oliivikasvien (Oleaceae) heimoon, saarnien (Fraxinus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pieni tai keskikokoinen puulaji, jolla on pyöreä latvus. Samettisaarni voi kasvaa noin 15 metriä korkeaksi, mutta kasvatettuna se ei yleensä kasva 12:ta metriä korkeammaksi. Samettisaarni on kausivihanta ja sen lehdet ovat parilehdykkäiset. Lehdyköiden muoto ja karvaisuus vaihtelevat, mutta syksyisin lehdet muuttuvat keltaisiksi. Samettisaarni kukkii huhti–toukokuussa. Samettisaarni on kuitenkin hyvin muunteleva laji ja siitä on erotettu erilaisia muunnoksia. Samettisaarni kasvaa luonnossa aavikoilla sekä välimerenkasvillisuuden alueen kanjoneissa ja jokien varsilla. Lajia tavataan luontaisena Yhdysvaltojen lounaisosista Meksikon keskiosiin ulottuvalla alueella. Yhdysvalloissa lajia tavataan Kalifornian, New Mexicon, Arizonan, Nevadan, Utahin ja Teksasin osavaltioissa. Samettisaarnea kasvatetaan myös koristekasvina. == Lähteet == * Wildflower.org: Plant Database: Fraxinus velutina === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Trees and Shrubs Online: Fraxinus velutina * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Fraxinus velutina * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Fraxinus velutina Luokka:Saarnet
Lauri Vuollo

Lauri Vuollo (s. 12. helmikuuta 2003 Liminka) suomalainen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseuransa on Kempeleen Kiri. https://www.pesis.fi/wp- content/uploads/2021/02/Vuollo-Lauri.xlsx Vuollo edustaa Superpesiksessä Koskenkorvan Urheilijoita. Hänen sopimuksensa Koskenkorvan Urheilijoiden kanssa ulottuu kauden 2023 loppuun saakka. Vuollo on edustanut Superpesiksessä myös Kempeleen Kiriä ja Pattijoen Urheilijoita. Hän pelaa ulkokentällä lukkarina.https://www.koskenkorvanurheilijat.fi/seura/uutiset/525-lauri- vuollo-kossuun Vuollo on pelannut 24 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut neljä juoksua ja kerännyt 27 kärkilyöntipistettä. Vuollo on pelannut seitsemän Superpesiksen alempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt kymmenen kärkilyöntipistettä. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=9948&view;=pelaajakortti Tilastot päivitetty kauden 2022 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Europa-Park Stadion

Europa-Park Stadion on Saksan Freiburgissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii SC Freiburgin kotistadionina. Se avattiin 7. lokakuuta 2021 ja sen katsojakapasiteetti on 34 700. ==Lähteet== Luokka:Saksan jalkapallostadionit Luokka:Freiburg im Breisgau Luokka:Baden-Württembergin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Baden-Württembergin jalkapallo
Stadion An der Alten Försterei

Stadion An Der Alten Försterei on Saksan pääkaupungissa Berliinissä sijaitseva jalkapallostadion. Stadionin katsojakapasiteetti on 22 012 ja se on toiminut 1. FC Union Berliinin kotistadionina vuodesta 1920. ==Lähteet== Luokka:Saksan jalkapallostadionit Luokka:Berliinin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Berliinin urheilu
Brick Experiment Channel

Brick Experiment Channel (BEC) on suomalainen englanninkielinen Youtube- kanava, joka tunnetaan erilaisista Legoista rakennetuista laitteista ja koneista. Kanavalla on yli 3,5 miljoonaa tilaajaa ja yhteensä yli 1,1 miljardia katselukertaa (joulukuussa 2024). Se on tilaajamäärältään suomalaisista kanavista kymmenenneksi suosituin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kanava Youtubessa * Luokka:Suomalaiset Youtube-kanavat
Perunkoisot

Perunkoisot (Nicandra) on pieni koisokasvisuku, joka on kotoisin Etelä- Amerikasta. Suvussa on kolme lajia: alun perin ainoa laji perunkoiso (Nicandra physalodes), jonka lisäksi 2000-luvun alussa kuvatut muut lajit ovat ruutuperunkoiso (Nicandra john-tyleriana) ja koitoperunkoiso (Nicandra yacheriana). Ne esiintyvät Perussa, Boliviassa, Pohjois-Chilessä ja Luoteis- Argentiinassa. Tunnetuin laji perunkoiso eli tähtiperunkoiso eli rakkokoiso on myös levinnyt melko laajalti eri puolille maailmaa. Lajia kasvatetaan yksivuotisena koristekasvina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nicandra * Suomen Lajitietokeskus: Perunkoisot – Nicandra Luokka:Koisokasvit
Kievarinyrtit

Kievarinyrtit (Physochlaina) on koisokasvisuku, johon kuuluu kymmenen lajia monivuotisia ruohoja. Kievarinyrtit ovat läheistä sukua hullukaaleille ja belladonnille. Niitä esiintyy Aasiassa, pääosin Keski-Aasiassa ja Kiinassa. Yksi laji, liilakievarinyrtti, esiintyy myös Länsi-Aasiassa Kaukasusvuoristossa, Turkissa ja Iranissa. Kievarinyrtteihin kuuluvat kellokievarinyrtti (Physochlaina macrophylla) ja liilakievarinyrtti eli kievarinyrtti (Physochlaina orientalis). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Physochlaina * Suomen Lajitietokeskus: Kievarinyrtit – Physochlaina Luokka:Koisokasvit
Maljaliaanit

Maljaliaanit (Solandra) on koisokasveihin kuuluva suku, jossa on kymmenen lajia. Ne ovat suurikukkaisia köynnöksiä, joista muutama tunnetaan koristekasvina. Maljaliaanit esiintyvät alkuperäisenä trooppisessa Amerikassa: Meksikossa ja Väli-Amerikassa, Karibian saarilla, Etelä-Amerikan pohjoisosassa mukaan lukien Brasiliassa. Ruotsalainen kasvitieteilijä Olof Peter Swartz keräsi suvun tyyppilajin kultamaljaliaanin Länsi-Intian purjehduksella 1780-luvulla ja nimesi suvun Solandra tunnetun ruotsalaisen kasvitieteen tutkimusmatkailijan Daniel Solanderin mukaan. == Lajeja == * kultamaljaliaani (Solandra grandiflora) * meksikonmaljaliaani (Solandra guttata) * isomaljaliaani (Solandra maxima) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Solandra Luokka:Koisokasvit
Mewa Arena

Mewa Arena eli 1. FSV Mainz 05 Arena on Saksan Mainzissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii 1. FSV Mainz 05:n kotistadionina. == Lähteet == Luokka:Saksan jalkapallostadionit
Ruhrstadion

Vonovia Ruhrstadion eli Ruhrstadion on Saksan Bochumissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii VfL Bochumin kotistadionina. == Lähteet == Luokka:Saksan jalkapallostadionit
Viirutupashaprakas

Viirutupashaprakas eli viiruhaprakas (Homophron cernuum) on Psathyrellaceae- heimoon kuuluva sienilaji. Se kasvaa yleensä tuppaina elävällä lehtipuulla. == Kuvaus == Viirutupashaprakkaalla on kosteusmuuntuva lakki, joka on kosteana kalpeanruskea ja kuivana norsunluunvalkoinen. Lakin reunat ovat läpisäteiset. Helttojen väri vaihtelee kermanvärisestä punertavaan. Suojusjäänteitä ei ole. Itiöt ovat keskikokoisia, 7–8 mikrometriä pitkiä ja 4–5 mikrometriä leveitä. Ituhuokonen erottuu enemmän tai vähemmän selkeästi. Itiöpöly on purppuranruskeaa. Kystidit ovat keilamaisia, paksuseinäisiä ja usein kidepäisiä. Viirutupashaprakkaan voi sekoittaa saman suvun mattatupashaprakkaaseen (Homophron spadiceum). Mattatupashaprakas on kuitenkin kirkkaammanvärinen, ja sillä on suuremmat ja vaaleammat itiöt ja teräväkärkisemmät kystidit. == Levinneisyys ja elinympäristö == Viirutupashaprakasta tavataan Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan lehti- ja sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Laji on yleisehkö Etelä-Suomessa, missä sitä esiintyy lehdoissa ja puistoissa.Kytövuori, Ilkka et al.: Helttasienten ja tattien ekologiataulukko. Teoksessa Viirutupashaprakas kasvaa tyypillisesti tuppaina elävien lehtipuiden juurilla ja rungoilla, esimerkiksi pakkashalkeamissa. Isäntäpuu voi olla esimerkiksi pyökki, vaahtera, lehmus, poppeli, vuorijalava, hevoskastanja tai saarni. Viirutupashaprakasta tavataan kuitenkin myös lahoavilla kannoilla ja kaatuneilla puilla. Siten laji on oletettavasti saproparasiitti: se kasvaa sekä lois- että lahottajasienenä. == Lähteet == Luokka:Psathyrellaceae
Hans Christian Hansenin I hallitus

Hans Christian Hansenin II hallitus oli Tanskan hallitus 1.2.1955–28.5.1957. Se koostui pelkästään Sosiaalidemokraattisesta puolueesta. ==Ministerit== Pääministeri ja ulkoministeri * Hans Christian Hansen Valtiovarainministeri * Viggo Kampmann Sisäministeri * Johannes Kjærbøl 1.2.1955–30.8.1955 * Carl Petersen 30.8.1955–28.5.1957 Asuntoministeri * Johannes Kjærbøl Grönlanti- ministeri * Johannes Kjærbøl 30.8.1955–28.5.1957 Sosiaaliministeri * Johan Strøm Kalastusministeri * Christian Christiansen Puolustusministeri * Rasmus Hansen 1.2.1955–25.5.1956 * Poul Hansen 25.5.1956–28.5.1957 Maatalousministeri * Jens Smørum Talous- ja työministeri * Jens Otto Krag Opetusministeri * Julius Bomholt Kirkkoministeri * Bodil Koch Kauppa-, teollisuus- ja merenkulkuministeri * Lis Groes Oikeusministeri * Hans Erling Hækkerup Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri) * Carl Petersen 1.2.1955–30.8.1955 * Kai Lindberg 30.8.1955–28.5.1957 Salkuton ministeri * Ernst Christiansen 30.8.1955–28.5.1957 ==Lähteet== Luokka:Tanskan hallitukset
Elland Road

Elland Road on Englannin Leedsissa sijaitseva jalkapallostadion. Sen katsojakapasiteetti on 37 792 ja se on toiminut Leeds Unitedin kotistadionina vuodesta 1919. == Lähteet == Luokka:Englannin jalkapallostadionit Luokka:Leeds
Kilpailuohjelma

Kilpailuohjelma () on radion tai television ohjelmatyyppi, jossa osallistujat kilpailevat keskenään tietyin säännöin voitosta ja palkinnosta, yksilöinä tai joukkueina.'game show', Merriam-Webster.com. Viitattu 5.12.2022. Perinteisimpiä kilpailuohjelmia ovat radiosta alkaneet ja televisioon laajentuneet tietokilpailut tai muut sanalliset visailuohjelmat (),'quiz show', Britannica.com. Viitattu 5.12.2022. jotka Suomessa ja muissa Pohjoismaissa sopivat entisaikoina hyvin yhteen julkisen palvelun yleisradiotoiminnan sivistystavoitteiden kanssa. Mainosrahoitteisten sähköisten viestinten myötä on etenkin televisiossa viime vuosikymmeninä syntynyt suuri määrä toiminnallisempia ja televisionomaisempia kilpailuformaatteja. Ne voivat ulottua seuraleikkien kaltaisista hyvän mielen kilpailuista (esim. Speden spelit tai Elämäni biisi) tositelevision suosimiin näennäisen vakaviin kilpailuihin, joissa osallistujien välistä draamaa ja konfliktia pyritään korostamaan käsikirjoituksen, musiikin ja leikkausrytmin keinoin. Television kilpailuohjelmien säännöt ja osallistujilta vaadittavat tehtävät voivat etenkin tosi-tv-genressä olla hyvinkin erikoisia, joko hyvin koomisia tai toisaalta jännitystä, pelkoa ja jopa inhoa herättäviä (esim. Pelkokerroin). Niin sanotuissa selviytymisohjelmissa (esim. Selviytyjät) draamaa lisää kilpailijoiden sulkeminen esimerkiksi autiolle saarelle. Tosi- tv-tyylisen kilpailuohjelman aiheeksi soveltuu dramatisoituna myös houkuttelevaan parisuhteeseen tai tavoiteltuun ammattiin, kuten poplaulajaksi, vaatesuunnittelijaksi, malliksi tai gourmet-kokiksi pyrkiminen. Toisaalta myös perinteiset tietokilpailut ovat pysyneet suosiossa uudenlaisin dramaturgisin keinoin höystettyinä, esimerkkinä suurta palkintosummaa lupaileva Haluatko miljonääriksi?. Nykyajan kilpailuohjelmiin liittyy usein vuorovaikutteisuus: katsojilla on mahdollisuus antaa palautetta kilpailijoiden suorituksista ja esimerkiksi äänestää verkossa pudotuskilpailun seuraavasta putoajasta. ==Lähteet== *
Chilentähdet

Chilentähdet (Tecophilaea) on chilentähtikasvien heimon tyyppisuku. Suku muodostaa tribuksen kahden muun pienen eteläamerikkalaisen chilentähtikasvisuvun Conanthera ja Zephyra kanssa. Chilentähtiä on kaksi lajia, jotka ovat monivuotisia ruohoja. Niillä on hieman krookuksia muistuttavat syvänsiniset kukat. Chilentähti (Tecophilaea cyanocrocus) kasvaa luonnonvaraisena Keski-Chilessä ja laji on myös koristekasvina viljelty. Toinen laji Tecophilaea violiflora esiintyy Chilessä ja Perussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tecophilaea Luokka:Chilentähtikasvit
Johannes Kjærbøl

Johannes Kjærbøl (23. joulukuuta 1885 Kööpenhamina – 26. elokuuta 1973) oli tanskalainen ammattiyhdistysjohtaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1935–1957 ja toimi useaan kertaan ministerinä. Hän ehti olla kauppa-, teollisuus- ja merenkulkuministeri, sosiaaliministeri, työministeri, sisäministeri, Grönlanti-ministeri sekä asuntoministeri. Koulutukseltaan hän oli seppä ja toimi oman ammattiliittonsa (Dansk Smede- og Maskinarbejdeforbund) puheenjohtajana 1926–1935. Grönlanti-ministerinä Kjærbøl ajoi läpi M/S Hans Hedtoft -aluksen rakentamisen Tanskan ja Grönlannin väliseen talviliikenteeseen. Hanke sai jo suunnitteluvaiheessa osakseen paljon arvostelua, ja laiva upposikin ensimmäisellä paluumatkallaan Grönlannista 30. tammikuuta 1959 törmättyään jäävuoreen. Kaikki 95 kyydissä ollutta hukkuivat. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Johannes Kjærbøl Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan sisäministerit Luokka:Tanskan työministerit Luokka:Ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Ville Ruotsalainen

Ville Väinö Valtteri Ruotsalainen (s. 22. elokuuta 2003 Oulunsalo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa. == Ura == === Seuraura === Ruotsalainen aloitti jääkiekkoilun yhdeksänvuotiaana Kiekko-Laserissa. Kaudella 2017–2018 hän toimi K-Laserin ja Kiimingin Kiekko- Poikien C-nuorten yhdistelmäjoukkueen varakapteenina. Kaudeksi 2018–2019 Ruotsalainen siirtyi Oulun Kärppien C-nuoriin, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-kultaa. Kaudella 2019–2020 Ruotsalainen oli seuran B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 7+20=27. Kaudella 2020–2021 hän voitti Kärppien U20-joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +19. Kaudeksi 2022–2023 Ruotsalainen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KalPaan. Hän harjoitteli kesällä 2022 seuran SM-liigajoukkueen mukana. Ruotsalainen aloitti kautensa KalPan U20-joukkueessa, jossa hän pelasi suurimman osan kaudestaan tehden yli piste per peli-tahdilla 26 ottelussa tehot 7+21=28, joilla Ruotsalainen oli KalPan tehokkain puolustaja ja neljänneksi paras pistemies. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Ruotsalainen teki liigadebyyttinsä 5. joulukuuta 2022 KooKoota vastaan. Hänelle avautui paikka joukkueen kokoonpanosta, kun Jesper Mattila oli sivussa terveydellisistä syistä ja Hugo Gallet pelikiellossa. Ruotsalainen merkittiin KalPan seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.26 minuuttia ja Ruotsalaiselle merkittiin teholukema +1. Hän pelasi kauden aikana myös viisi ottelua lainalla Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Ruotsalainen oli sivussa alkukaudella 2023–2024, kunnes hän palasi kaukaloihin syyskuun jälkipuoliskolla. Ruotsalainen teki SM-liigauransa avausmaalin 1. joulukuuta 2023 Tapparaa vastaan alivoimalla vastustajan tyhjään maaliin. Ensimmäisen maalinsa vastustajan maalivahdin taakse hän teki 2. helmikuuta 2024 vieraissa SaiPaa vastaan. Kaikkiaan Ruotsalainen pelasi tulokaskautensa aikana 34 runkosarjaottelua tehopistein 3+1=4 ja kaksi pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Hän edusti KalPaa kauden aikana myös Spengler Cupissa, jossa Ruotsalainen pelasi kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Toukokuussa 2024 hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. === Maajoukkueura === Ruotsalainen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2023. Yhteensä hän on pelannut 14 nuorten ja seitsemän poikien maaottelua. == Muuta == Ruotsalaisen pikkuveli Veeti pelaa puolustajana Kärppien U20- ja U18-joukkueissa. Ville Ruotsalainen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta keväällä 2023. == Tilastot == 2020–2021 Kärpät U20-SM 16 0 2 2 8 – – – – – 2021–2022 Kärpät U20-SM 38 3 17 20 12 6 0 4 4 12 2022–2023 KalPa U20-SM 26 7 21 28 10 – – – – – JMM 5 0 0 0 0 KalPa SM-liiga 6 0 0 0 0 – – – – – IPK Mestis 5 1 1 2 4 – – – – – 2023–2024 KalPa U20-SM 7 3 6 9 4 – – – – – KalPa SM-liiga 34 3 1 4 0 2 0 0 0 2 2 kautta yhteensä SM-liiga 40 3 1 4 0 2 0 0 0 2 1 kausi yhteensä Mestis 5 1 1 2 4 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:KalPan pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Motos

Motos on Namcon vuonna 1983 julkaisema kolikkopeli. Pelissä ohjataan törmäilyautoa, jonka tarkoituksena on pudottaa viholliset pois pelikentältä ja varoa samalla itse putoamasta. Pelissä edetään seuraavaan kenttään pelaajan pudottaessa kaikki viholliset. Pelissä on joitakin power-up:a, joita voi kerätä.Näiden avulla pelaaja voi saada esimerkiksi lisää törmäysvoimaa. Pelissä on myös hyppynappula. Peli on julkaistu myös joillekin kotimikroille, kuten Commodore 64:lle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == https://www.arcade-museum.com/game_detail.php?game_id=8762 Luokka:Namcon kolikkopelit Luokka:Vuoden 1983 videopelit
Turengin koulu

Turengin koulu on Janakkalan Turengissa sijaitseva luokat 1–6 käsittävä peruskoulu. Koulussa toimii myös Haltian päiväkodin ryhmä Mustikat. Koulussa on noin 420 oppilasta ja 33 opettajaa. Pienemmät Heinäjoen ja Tanttalan koulut ovat hallinnollisesti osa Turengin koulua. Koulun rehtori on Harri Suhonen. Turengin koululle rakennettiin uusi rakennus, joka otettiin käyttöön elokuussa 2023. Koulukeskuksen nimeksi annettiin "Välkky". == Lähteet == Luokka:Turenki Luokka:Janakkalan peruskoulut Luokka:Janakkalan rakennukset ja rakennelmat
Sami Siira

Sami Siira (s. 28. joulukuuta 1975) on suomalainen pesäpalloilija. Siira edusti urallaan Superpesiksessä Kaisaniemen Tiikereitä ja Haminan Palloilijoita. Kaisaniemen Tiikerissä pelatessaan Siira saavutti yhden SM- hopean kaudella 1998. https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/02/Siira- Sami.xlsx Hän pelasi ulkokentällä kakkosvahtina. http://old.pesistulokset.fi/cgi-bin/tilastot/ottelu2.py?data=9-1-1&id;=2822 Siira pelasi 70 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kolme kunnaria ja 14 tavallista juoksua, toi 34 juoksua ja keräsi 136 kärkilyöntipistettä. Siira pelasi 14 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja yhden tavallisen juoksun, toi neljä juoksua ja keräsi 34 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nynäshamns Posten

Nynäshamns Posten on ruotsalainen vuonna 1926 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Nynäshamn. Se ilmestyy kahdesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu Bonnier-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Bonnier Luokka:Nynäshamnin kunta
Rosa Linn

Roza Kostandjan (, s. 20. toukokuuta 2000 Vanadzor, Armenia), tunnettu ammattimaisemmin nimellä Rosa Linn, on armenialainen laulaja-lauluntekijä. Hän aloitti musiikkiuransa allekirjoittaessaan levytyssopimuksen Nvak Collective -nimisen levy-yhtiön kanssa ja julkaistessaan vuonna 2021 singlen nimeltä ”King” yhdessä Kiiaran kanssa. Kostandjan edusti Armeniaa kappaleella ”Snap” vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Italian Torinossa. Hän pääsi kilpailun finaaliin, sai 61 pistettä ja sijoittui kilpailun finaalissa sijalle 20. Kilpailun jälkeen Snap-kappaleesta tuli maailmanlaajuinen viraali-ilmiö Tiktokissa, mikä johti levytyssopimuksen allekirjoittamiseen Capitol Recordsin kanssa. == Lähteet == Luokka:Armenialaiset laulajat Luokka:Lauluntekijät Luokka:Armenian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kārlis Kļava

Kārlis Kļava (9. maaliskuuta 1907 Sigulda, Liivinmaan kuvernementti – 1941 Neuvostoliiton vankileiri) oli latvialainen ampuja. Kļava osallistui Berliinin olympialaisiin ja voitti urallaan henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Helsingin MM-kilpailuissa 1937. Kļava valmistui valmistui Liepājan teknisestä koulusta vuonna 1928, jonka jälkeen hän suoritti asepalveluksen. Sen jälkeen hän opiskeli Latvian sotakorkeakoulussa ja valmistui vuonna 1931. Vuosina 1932-1940 hän palveli yliluutnanttina Riian jalkaväkirykmentissä. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Vesthardus-ritarikunnan 5. luokan kunniamerkki. Kļava osallistui vuoden 1936 kesäolympialaisiin, joissa hän kilpaili 25 m kaksintaisteluammunnassa sijoittuen 23:nneksi. Vuoden 1937 MM-kisoissa Helsingissä hänestä tuli samassa lajissa henkilökohtainen maailmanmestari. Joukkueena latvialaiset olivat sijalla seitsemän. Hän oli ensimmäinen kaikkien lajien latvialainen maailmanmestari. Samana vuonna latvialainen sanomalehti "Sporta Pasaule" tunnusti hänet Latvian sen vuoden parhaaksi Latvian urheilijaksi. Kaksi vuotta myöhemmin Luzernin MM-kisoissa Latvian joukkue sijoittui neljänneksi pistoolin joukkuekilpailussa. Kļava oli myös kaksinkertainen Latvian mestari pistooliammunnassa vuosina 1935 ja 1936 ja liikkuvan maalin ammunnassa vuonna 1938. Neuvostomiehityksen aikana vuonna 1941 ennen saksalaisten tunkeutumista Latviaan vallan ottanut neuvostohallinto vangitsi Kļavan ja kuljetti hänet Venäjälle. Neuvostoliiton viranomaisten toimittamien virallisten tietojen mukaan Kļava oli Juhnovin, Krasnojarskin ja Norilskin leireillä. Niiden mukaan hän kuoli 24. elokuuta 1943 vankileirillä tai ammuttiin. .{{Verkkoviite | Osoite = https://enciklopedija.lv/skirklis/100321-K%C4%81rlis-K%C4%BCava | Nimeke = Kārlis Kļava | Tekijä = Andris Zeļenkovs | Ajankohta = 17.4.2022 | Julkaisija = Nacionālā enciklopēdija | Viitattu = 5.1.2022 | arkisto = | arkistoitu = | Kieli = == Lähteet == Luokka:Latvialaiset ampujat Luokka:Latvialaiset sotilaat Luokka:Stalinin vainoissa kuolleet Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Jari Tuohinto

Jari Tuohinto (s. 16. heinäkuuta 1969 Pattijoki) on suomalainen pesäpalloilija. Tuohinto edusti urallaan Superpesiksessä Pattijoen Urheilijoita, Imatran Pallo-Veikkoja ja Kaisaniemen Tiikereitä. Kaisaniemen Tiikereissä pelatessaan Tuohinto saavutti yhden SM-hopean kaudella 1998. https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/02/Tuohinto-Jari.xlsx Hän pelasi ulkokentällä siepparina. http://old.pesistulokset.fi/cgi- bin/tilastot/ottelu2.py?data=9-1-1&id;=2822 Tuohinto pelasi 144 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kolme kunnaria ja 46 tavallista juoksua, toi 40 juoksua ja keräsi 352 kärkilyöntipistettä. Tuohinto pelasi 14 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden tavallisen juoksun, toi kaksi juoksua ja keräsi 32 kärkilyöntipistettä. Tuohinto pelasi 17 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi neljä tavallista juoksua, toi seitsemän juoksua ja keräsi 48 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brentford Community Stadium

Brentford Community Stadium (sponsorinimeltään Gtech Community Stadium) on Lontoon Brentfordissa, Englannissa sijaitseva stadion. Se on jalkapalloseura Brentford FC:n ja rugbyseura London Irishin kotistadion. == Lähteet == Luokka:Lontoon jalkapallostadionit
Kaulalaskimot

alt=Kaula, jonka sivussa on selvästi pullistuva, turvonnut ulompi kaulalaskimo.|pienoiskuva|Nuoli osoittaa turvonneeseen ulompaan kaulalaskimoon. Kaulalaskimot () ovat kaulassa sijaitsevia laskimoita, jotka kuljettavat verta aivoista, kasvoista ja kaulasta sydämeen. Suurimpia kaulalaskimoita kutsutaan ulommaksi kaulalaskimoksi () ja sisemmäksi kaulalaskimoksi (). Ulompi kaulalaskimo saattaa näkyä ihon alta, mutta sisempi kaulalaskimo on yhdessä kaulavaltimoiden kanssa piilossa kiertäjähermon takana eli syvemmällä kaulassa. == Lähteet == Luokka:Laskimot