EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Soihtu

Soihtu on joko kannettava tai paikallaan poltettava valaistusväline. Yksinkertaisimmillaan soihtu on puinen sauva, jonka toiseen päähän on kiedottu syttyvää materiaalia, vaikkapa hamppuköyttä, joka kastetaan palavaa ainetta (tervaa, polttoöljyä, hartsia, rikkiä yms.) sisältävään seokseen ennen soihdun sytyttämistä. Kiinteissä soihduissa polttoaineena voidaan käyttää kaasua tai vaikka tiilimurskan ja petrolin sekoitusta. Opittuaan hallitsemaan tulta pelottivat ihmisen esi-isät villieläimiä pois alkeellisilla soihduilla ja valaisivat niillä kulkuaan yössä. Tuli antoi turvaa ja lämpöä, kohotti ihmisen muiden eläinten yläpuolelle. Tulen palvomisesta johtuen soihtuihinkin liittyi omaa magiaansa ja symboliikkaansa, joka on voimissaan vielä nykyään. Soihtu oli monien antiikin kreikkalaisten ja roomalaisten jumalten symboli, ja soihtukulkueilla oli sijansa jo roomalaisten uskonnonharjoituksessa. Sisätilojen valaisemiseen kiinteitä soihtuja käytettiin Euroopassa aina varhaiskeskiajalle asti, myöhemmin pääasiassa ulkona, esimerkiksi linnojen ja kartanoiden pihoissa. Nykyaikana soihtujen merkitys on etupäässä symbolinen; niitä käytetään valaistukseen uskonnollisissa tai muuten juhlallisissa tilaisuuksissa sekä erilaisissa pimeällä liikkuvissa kulkueissa. Tulennielijät tarvitsevat myös taiteenlajinsa harjoittamiseen soihtuja. ==Symboliikka== Soihtu on yleinen toivon ja valistuksen symboli. Nykyajan monumenteista soihtu esiintyy symbolisessa merkityksessä esimerkiksi New Yorkin Vapaudenpatsaassa, jonka naishahmo "valaisee vapaudella maailmaa". Palavilla soihduilla on tärkeä merkitys mielenosoituksissa ja mysteerikulkueissa. Niillä voidaan symboloida sekä elämää että kuolemaa. Raamatun Johanneksen ilmestyksessä on seitsemän soihtua ilmaisemassa Jumalan seitsemää voimaa. Muinaisessa Kreikassa ja Roomassa kaksi eri suuntiin osoittavaa, ristiin kuvattua soihtua olivat surun merkki, jota hakattiin ajan hautakiviin. Alaspäin kaiverrettu soihtu symboloi kuolemaa, kun taas ylöspäin osoittava kuvasi elämää, totuutta ja liekin uudelleensynnyttävää voimaa. Lähi-idässä ja Rooman valtakunnan alueella vaikuttaneessa mithralaisessa uskonnossa ylöspäin kohotettu soihtu puolestaan kuvasi auringonnousua ja alaspäin käännetty auringonlaskua. Monet poliittiset puolueet ja liikkeet ovat käyttäneet tai käyttävät soihtua tunnuksenaan, muun muassa Britannian konservatiivipuolue ja ruotsalainen Ruotsidemokraatit. Olympiatuli paloi jo muinaisessa Kreikassa Olympian kisojen aikana. Nykyisin olympiatulen kuljettaminen olympialaisten isäntäkaupunkiin ja erityisesti sen sytyttäminen ovat suuren luokan mediatapahtuma. Uudenaikaisten olympialaisten ohjelmistossa tuli on ollut Amsterdamin kisoista 1928, ja soihtuviestin perinteen aloittivat Berliinin olympialaiset. == Katso myös == * Liekkimalja ==Lähteet== == Aiheesta muualla == thumb|left|225px|Tulennielijän soihtu. Luokka:Valaistus Luokka:Tuli Luokka:Symbolit
Antti Aakkonen

Antti Aakkonen (13. lokakuuta 1874 Temmes – 8. elokuuta 1946) oli suomalainen jääkärikersantti ja maalari. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan kuormasto- ja muonitusaliupseerina.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938 ==Perhetausta ja koulutus== Aakkosen vanhemmat olivat työmies Antti Aakkonen ja Anna Kettunen. Hänen 1. puolisonsa oli Kaisa Sofia Heiskari (kuollut) ja 2. puoliso Hilma Elmiina Tammelin. Hän oli käynyt käsityökoulun. ==Jääkärikausi== Aakkonen työskenteli maalarina Kemin seuduilla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet laskettiin 24. toukokuuta 1917 sairauden takia siviilityöhön. Aakkonen palasi 31. lokakuuta 1917 takaisin täydennysjoukkoon, ja hänet siirrettiin 17. marraskuuta 1917 uudelleen 3. komppaniaan. ==Suomen sisällissota== :Katso myös: Suomen sisällissota Aakkonen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan. Hänet siirrettiin kuormasto ja muonitusaliupseeriksi 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan 28. maaliskuuta 1918. Sotatoimiin hän osallistui Suomen sisällissodassa Kuokkalan ja Rajajoen taisteluihin Karjalankannaksella. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Aakkonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimeksi sittemmin tuli Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4. Hänet vapautettiin sotapalveluksesta huonon yleiskuntonsa vuoksi 26. marraskuuta 1918. Hän työskenteli sodan jälkeen maalarina Rovaniemellä, perustaen myöhemmin oman maalariliikkeen. Hänet on haudattu Rovaniemelle. ==Lähteet== * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. ===Viitteet=== ´ Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Antti Vainio

Anders "Antti" Vainio (alun perin Bragge (14. marraskuuta 1873 Hiitola – 28. lokakuuta 1937 Hiitola) oli suomalainen Kansallista Kokoomusta vuosina 1928–1929 edustanut kansanedustaja ja maanviljelijä. Hän nousi eduskuntaan Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä helmikuussa 1928 Yrjö Puhakan tilalle. Puhakka valittiin eduskunnan oikeusasiamieheksi, jolloin edustajantoimi todettiin lakanneeksi. Vainion vanhemmat olivat talollinen Simon Bragge ja Maria Erikintytär. Hän oli naimisissa Eedit Katriina Revon kanssa vuodesta 1915. == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Hiitolan kunnanvaltuutetut Luokka:Viipurin läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Halla (maalaus)

Halla on Hugo Simbergin vuonna 1895 valmistunut symbolistinen vesiväri- ja guassimaalaus, 27×18 cm. Halla kuuluu Simbergin tärkeimpiin töihin. Se on nykyään Ateneumin taidemuseon kokoelmissa. Maalauksen hahmo on suurikorvainen, kelmeänvaalea viljakuhilaan päällä istuva olento, joka puhaltaa kylmää huurua ympärilleen. Halla saapuu turhia kyselemättä kylminä kirkkaina öinä ja se keskittyy istuen tehtäväänsä. Maalauksen oranssi taivas saattaa tietää vielä auringonpaistetta seuraavana päivänä, mutta hallaan päättyy monen kasvin kasvu siltä kesältä ja niiden sato on menetetty. Simberg maalasi hallansa kuin myöhästyneeksi, koska se kohtasi näillä pelloilla vain jo seipäille nostettua viljaa. Paperille tehty maalaus on liimattu lumppupaperille, jonka leveät, tummanruskeat reunat rajaavat maalausta voimakkaasti. Hallassa on kuvallisia yhtymäkohtia paria vuotta aikaisemmin valmistuneeseen Edvard Munchin Huuto- teokseen. Molemmissa on samaa tuskaa, appoisen auki olevat suut sekä lohdutonta tunnetta. ==Maalauksen historiaa== Hugo Simberg kertoi maalauksesta kirjeessään veljelleen "Se esittää hallaa, joka rauhallisena kirkkaana syyspäivän iltapäivän auringonlaskun aikaan levittäytyy seudun ylle. Sitä esittää ihmisolento, joka on hyvin tyylitelty, jolla on aivan valkoinen ihonväri ja joka on tehty ihonvärisin ääriviivoin. Se istuu ruiskuhilaan päällä ja puhaltaa henkiverhonsa ja leikatun ruispellon ylle, jossa näkyy asiaankuuluvia kuhilaita. Horisontin muodostavat Ruoveden kukkulat, etummaisena havupuuta, mustanvihreää, sitten lehtipuuta, intensiivisen keltaista, syksyistä ja sitten viimein kukkiva kukkula. Olen koettanut saada aikaan kauniin värikokonaisuuden." Halla syntyi Ruovedellä, jossa Hugo Simberg työskenteli kolmeen otteeseen vuosina 1895–1897. Hallassa yhdistyvät Simbergin fantasiamaailma, Ruoveden korpimaisemissa koettu yksinäisyys, maanviljelijöiden työ ja luonnon armoilla oleminen. Simberg oli Ruovedellä Akseli Gallen-Kallelan yksityisoppilaana tämän rakentaessa tuohon aikaan erämaa-ateljeetaan sinne. Simbergin taiteelle Ruovedelle siirtyminen merkitsi taiteellista vapautumista. Hän löysi noissa puitteissa oman persoonallisen ilmaisutapansa. Taiteilija myi Hallan Ateneumin taidemuseolle vuonna 1913 osana 50 akvarelli- ja guassimaalauksen kokonaisuutta. ==Lähteet== Anja Olavinen: Hugo Simberg: Halla. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko, 2007, s. 56. ==Aiheesta muualla== * Teos Ateneumin sivuilla Luokka:Hugo Simbergin maalaukset Luokka:Symbolistiset maalaukset Luokka:Ateneumin kokoelmat
Forsius

Forsius on suomalainen suku, joka on vaikuttanut erityisesti Vihdissä. Nimi viittaa Helsingin kaupunkiin () ja kertoi kantajansa olevan sieltä kotoisin. 1500-luvulla Forsius oli yleinen nimi papiston keskuudessa, tunnetuin oli Sigfridus Aronus Forsius (noin 1560–1624) astrologi ja almanakkojen julkaisija. Nykyisin elävät Forsiukset ovat kuitenkin Vihdin kirkkoherra Georgius Forsiuksen (k. 1640) jälkeläisiä.Forsius, Arno: Forsius-suku Helsingin yliopiston juhlarahaston Forsius-Wittingin stipendirahasto tukee Gustaf Henrik Forsiuksen jälkeläisten yliopisto-opiskeluja.Helsingin yliopisto – Juhlarahasto __NOTOC__ == Suvun jäseniä == * Georgius Forsius (k. 1640), Vihdin kirkkoherra 1615–1640Forsius, Arno: Georgius Matthiae Forsius (k. 1640) – Vihdin kirkkoherra 1615–1640 * Henrik Forsius (1733–1813), kirkkoherra, filosofian maisteri, Helsingin ensimmäisen historian kirjoittaja * Gustaf Henrik Forsius, Porvoon lukion rehtori, Henrik Forsiuksen poika *Valter Forsius (1856–1939), aistivialliskoulujentarkastaja, kouluneuvos * Alva Forsius (1866–1936), yhteiskunnallinen toimija, Suomen Pelastusarmeijan alkuvaiheen vaikuttaja ja tietokirjailija * Runar Forsius (1884–1935), aluelääkäri ja hyönteistieteilijä, Valter Forsiuksen poika * Irmer Forsius (1892–1930), jääkäriluutnantti, 16. jääkäripataljoonan konekiväärikomppanian päällikkö Suomen sisällissodassa * Saara Forsius (o.s. Hiidenheimo, 1902–1988), Kokoomuksen kansanedustajaForsius, Arno: Artturi Hiidenheimo, vihtiläinen kunnallisneuvos * Henrik Forsius (1921–2018), professori, lääkäri, tunnettu Forsius–Eriksson-syndroomasta, Runar Forsiuksen poika.Henrik Forsius * Arno Forsius (1929–2024), professori, lääketieteen ja kirurgian tohtori, Lahti-mitalin saaja 1992, Saara Forsiuksen poika * Merikukka Forsius (s. 1972), Kokoomuksen kansanedustaja, Saara Forsiuksen pojantytär ==Sukuun kuulumattomia Forsius-nimisiä== * Sigfridus Aronus Forsius (noin 1560–1624) astrologi ja almanakkojen julkaisija ==Forsius-nimen muita merkityksiä== * 3223 Forsius, asteroidi ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset suvut
Alueelliset ympäristökeskukset

Alueelliset ympäristökeskukset huolehtivat toimialueellaan ympäristönsuojelusta, alueiden käytöstä ja rakentamisen ohjauksesta, luonnonsuojelusta ja kulttuuriympäristön hoidosta sekä vesivarojen käytöstä ja hoidosta. Alueellisia ympäristökeskuksia oli 13 ja ne kuuluivat valtion ympäristöhallintoon. Vuoden 2010 alusta alueelliset ympäristökeskukset korvattiin Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksilla. * Uudenmaan ympäristökeskus * Lounais-Suomen ympäristökeskus * Hämeen ympäristökeskus * Pirkanmaan ympäristökeskus * Kaakkois-Suomen ympäristökeskus * Etelä-Savon ympäristökeskus * Pohjois-Savon ympäristökeskus * Pohjois-Karjalan ympäristökeskus * Keski-Suomen ympäristökeskus * Länsi-Suomen ympäristökeskus * Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus * Kainuun ympäristökeskus * Lapin ympäristökeskus ==Aiheesta muualla== *Alueelliset ympäristökeskukset *Valtion ympäristöhallinto Luokka:Luonnonsuojelu Suomessa Luokka:Suomen ympäristöhallinto
Hans Gravenstein

Hans Gravenstein (16. elokuuta 1890 – 1947) oli saksalainen kenraalimajuri toisen maailmansodan aikana Balkanilla. Hän oli syntynyt Berliinissä. Hän liittyi keisarillisen Saksan armeijaan keväällä 1910. Ennen toista maailmansotaa Gravenstein ylennettiin everstiluutnantiksi 1. maaliskuuta 1938, jolloin hän palveli 70. tykistörykmentissä. Sodan alettua hän palveli ensin 70. ja sitten 252. tykistörykmentissä. Sodan lopussa Gravenstein oli 373. jalkaväkidivisioonan komentajana Balkanilla, ja osallistui partisaanien vastaiseen taisteluun. Hänet ylennettiin everstiksi 1. maaliskuuta 1943 ja kenraalimajuriksi 1. tammikuuta 1945. Sodan lopussa hän jäi liittoutuneiden sotavangiksi ja luovutettiin Jugoslaviaan vastaamaan sotarikossyytteisiin. Gravenstein tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Belgradissa vuonna 1947. Luokka:Saksalaiset kenraalit Luokka:Saksalaiset teloitetut Luokka:Sotarikoksista teloitetut Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Jaakko Vainio

Jaakko Vainio (alun perin Repo, 14. helmikuuta 1892 Kurkijoki − 6. kesäkuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen Maalaisliiton Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä valittu kansanedustaja vuosina 1922−1924. Presidentin valitsijamiehenä Vainio oli vuonna 1931. Aina vuoteen 1932 Vainio työskenteli Maakansa-lehdessä Viipurissa, vuodet 1920−1932 lehden päätoimittajana. Sen jälkeen hän oli Viipurin läänin lääninhallituksen virkailijana Viipurissa ja myöhemmin Kymen läänin lääninhallituksen virkailijana Kotkassa. Vainion vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Repo ja Katrina Kojo. Hän oli naimisissa Hilja Uotisen kanssa vuosina 1917−1938 ja Kerttu Ester Raition (entinen Vaha) kanssa vuodesta 1940. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Viipurin läänin läntinen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Fritz Neidhold

Fritz Neidhold (16. marraskuuta 1887-27. tammikuuta 1947) oli Saksan armeijan kenraaliluutnantti toisen maailmansodan aikana. Neidhold oli syntynyt St. Kilianissa Schleusingenissa. Hän liittyi armeijaan ennen ensimmäistä maailmansotaa ja 1912 hänet ylennettiin keisarillisen Saksan armeijan luutnantiksi. 1938 Neidhold liittyi Natsi-Saksan armeijaan everstiluutnanttina ja toisen maailmansodan alettua hän sai komentoonsa 332. Saksan jalkaväkirykmentin. Sodan lopussa hän oli Balkanilla operoivan saksalais- kroatialaisen 369. legioonalaisdivisioonan komentaja. Joukko-osastoon värvättiin saksalaisten lisäksi myös kroaatteja ja Neidholdin komennossa se osallistui taisteluun Titon partisaaneja vastaan. Hänet palkittiin ansioistaan ritariristin rautaristillä. Neidhold antautui sodan jälkeen liittoutuneille, jotka luovuttivat hänet Jugoslaviaan. Neidhold tuomittiin Belgradissa kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin 27. tammikuuta 1947 useiden muiden korkea-arvoisten saksalaisupseerien kanssa. Luokka:Saksalaiset kenraalit Luokka:Saksalaiset teloitetut Luokka:Sotarikoksista teloitetut Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Nikolai Kurjanovitš

Nikolai Vladimirovitš Kurjanovitš (s. 19. kesäkuuta 1966, Tulun) on venäläinen äärikansallinen poliitikko, entinen duuman jäsen (LDPR), nykyisin kansallissosialistisen Pyhän liiton johtajia (Славянский союз). Kurjanovitš on opiskellut Novosibirskissä sotilaspoliittisessa opistossa, lakia Irkutskissa ja pääesikunnan akatemiassa. Hän palveli 1987–1992 merijalkaväessä. Hänet valittiin duumaan Vladimir Žirinovskin perustaman LDPR:n ehdokkaana, mutta hänet erotettiin parlamenttiryhmästä ja puolueesta 2006. Kurjanovitš oli järjestämässä "venäläisiä marsseja" kansallisen yhtenäisyyden päivänä ja Stalinin syntymäpäivänä. Hänet nähtiin myös televisiokameroiden edessä tekemässä natsitervehdystä. Duumassa hän teki ehdotuksen homoseksuaalisuuden rikosaseman palauttamisesta ja ulkomaalaisten kanssa naimisiin menevien naisten kansalaisuuden peruuttamisesta. Hän sai kuuluisuutta kokoamalla listan "Venäjän kansan vihollisista", joihin kuului mm. Anna Politkovskaja. Kurjanovitš pyrki ehdolle Venäjän presidentinvaalissa 2008, ehdokkuus hylättiin rekisteröintisäännösten rikkomuksen vuoksi. ==Lähteet== * http://kuriyanovich.ru/biography/ * Bigotry Monitor: Volume 5, Number 44, UCSJ * Russian women marrying foreign men likely to be deprived of Russian citizenship, Pradva.ru * Holiday Marked By Protest, Dissent, Moscow News * Список врагов России, составленный помощником депутата Николая Курьяновича , Grani.ru === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * http://kuriyanovich.ru/ * http://www.demushkin.com/ Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Irenat (suku)

Irenat (Irena) on pienikokoisten varpuslintujen suku, joka kuuluu irenoiden heimoon. Sukuun kuuluu kaksi lajia. Irenat esiintyvät luonnonvaraisina Filippiineillä ja Etelä-Aasiassa. Irenoita tapaa useimmin metsistä ja plantaaseilta. Ne ovat bulbulimaisia lintuja, mutta ovat kuitenkin bulbuleita värikkäämpiä, ja myös koirailla ja naarailla on eroja. Koirailla on tummansininen höyhenpeite, naaraat ovat arkisempia ja vihertäviä. Irenat syövät hedelmiä, etenkin viikunoita, ja joskus myös hyönteisiä. Lintujen pesä on puussa, ja siellä on 2–3 munaa. ==Lajit== * Filippiinienirena Irena cyanogastra * Sini-irena Irena puella ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Irena-videoita (Irenidae) Luokka:Irenat
Irena

Irena voi tarkoittaa seuraavia: * irenat, aasialainen varpuslintusuku * IRENA, kansainvälinen uusiutuvan energian järjestö * Irena Belohorská, slovakialainen poliitikko * Irena Degutienė, liettualainen poliitikko * Irena Sendler, puolalainen sosiaalityöntekijä, joka pelasti juutalaisia toisen maailmansodan aikana * Irena Szewińska, puolalainen yleisurheilija * Irena Szydłowska, puolalainen jousiampuja.
Senaarijärjestelmä

Senaarijärjestelmä (kuusijärjestelmä) on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 6. Lukujen esittämiseen käytetään numeroita 0–5. Kuusijärjestelmän lukuja merkitään alaindeksillä 6. Senaarijärjestelmän pieni kertotaulu 2 3 4 5 10 2 4 10 12 14 20 3 10 13 20 23 30 4 12 20 24 32 40 5 14 23 32 41 50 10 20 30 40 50 100 == Alkuluvut senaarijärjestelmässä == Kuusijärjestelmää sopii hyvin esimerkiksi alkulukujen tutkimiseen, koska kaikki alkuluvut, paitsi luvut 2 ja 3, päättyvät järjestelmässä joko numeroon 1 tai 5. Toisin sanoen, jos p on alkuluku, niin p ≡ 1 (mod 6) tai p ≡ 5 (mod 6). Yllä oleva ominaisuus todistetaan kongruenssin ominaisuuksien perusteella. Nimittäin jos x ≡ a (mod n), niin x = k n + a, missä x, a, k, n ovat tiettyjä kokonaislukuja. Tarkastellaan nyt alkulukua p modulo 6. Ensinnäkin p ei ole parillinen. Näin ollen mikään ehdoista p ≡ 0 (mod 6), p ≡ 2 (mod 6) tai p ≡ 4 (mod 6) ei ole voimassa, koska muuten voisi esimerkiksi olla p = 6k + 4 = 2(3k + 2) jollain kokonaisluvulla k osittelulain nojalla. Toisaalta tiedetään esimerkeistä, että on olemassa alkulukuja, jotka toteuttavat joko yhtälön p ≡ 1 (mod 6) tai p ≡ 5 (mod 6). Riittää siis tarkastella vielä tapausta p ≡ 3 (mod 6). Jos p ≡ 3 (mod 6), niin p = 6k + 3 = 3(2k + 1) jollain k, jälleen osittelulain perusteella. Toisin sanoen, on olemassa alkuluku p, joka on jaollinen luvulla 3, joten p ei ole alkuluku. Tämä on ristiriita, joten oletuksen p ≡ 3 (mod 6) täytyy olla väärä ja alkuperäinen väite tosi. M.O.T. Huomautettakoon, että kaikki senaarijärjestelmässä numeroihin 1 tai 5 päättyvät luvut eivät kuitenkaan ole alkulukuja. Esimerkiksi luku 25 = 416 on neliöluku, eikä siis alkuluku. Luku 7775 = 555556 on puolestaan jaollinen 25:llä, eikä sekään näin ollen ole alkuluku. == Murtoluvut == Murtolukujen vertailua kymmen- ja senaarijärjestelmissä Murtoluku Kymmenjärjestelmä Senaarijärjestelmä 1:2 0{,}5 0{,}3 1:3 0{,}\bar{3} 0{,}2 1:4 0{,}25 0{,}13 1:5 0{,}2 0{,}\bar{1} 1:6 0{,}1\bar{6} 0{,}1 1:7 0{,}\overline{142857} 0{,}\overline{05} 1:8 0{,}125 0{,}043 1:9 0{,}\bar{1} 0{,}04 1:10 0{,}1 0{,}0\bar{3} 1:11 0{,}\overline{09} 0{,}\overline{0313452421} 1:12 0{,}08\bar{3} 0{,}03 1:13 0{,}\overline{076923} 0{,}\overline{024340531215} 1:14 0{,}0\overline{714285} 0{,}0\overline{23} 1:15 0{,}0\bar{6} 0{,}0\bar{2} 1:16 0{,}0625 0{,}0213 Luokka:Lukujärjestelmät
Slicks

Slicks voi tarkoittaa seuraavia: * Slicks ’n’ Slide, tietokonepeli * slicksit, sileät ajoneuvon renkaat
Ympäristölupavirastot

Ympäristölupavirastot toimivat Suomessa aikaisemmin vuosina 2000–2009 vesilain ja ympäristönsuojelulain mukaisina alueellisina valtion lupaviranomaisina. Ympäristölupavirastot lakkautettiin 1. tammikuuta 2010, ja niiden tehtävät siirrettiin aluehallintovirastoihin. Ympäristölupavirastot päättivät ympäristövaikutuksiltaan merkittävistä ympäristöluvista ja vesilain mukaisista luvista sekä niistä luvista, joissa alueellinen ympäristökeskus oli hakijana tai oli merkittävästi edistänyt hankkeen toteuttamista. Ympäristölupavirastot käsittelivät myös pääosan vesien pilaantumisesta aiheutuvista korvausasioista. Ympäristölupavirastot kuuluivat ympäristöministeriön hallinnonalaan. Virastoja oli kolme: *Länsi-Suomen ympäristölupavirasto (Helsingissä) *Itä-Suomen ympäristölupavirasto (Kuopiossa) *Pohjois-Suomen ympäristölupavirasto (Oulussa). ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen ympäristöhallinto
Erisnimien deskriptioteoria

Erisnimien deskriptioteoria on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan erisnimet viittaavat olioihin niiden deskriptiivisen eli kuvailevan sisällön määräämällä tavalla. Erisnimet ovat määrättyjen kuvausten lyhenteitä, ja niiden merkitys joko on määrätty kuvaus tai sama kuin jollain määrätyllä kuvauksella. Määrätty kuvaus antaa välttämättömät ja riittävät ehdot sille, mihin erisnimi viittaa. Teorian mukaan siis erisnimien merkitykset (semanttinen sisältö) ovat identtisiä niiden kuvausten kanssa, jotka nimien käyttäjät niihin liittävät, kun taas niiden viittaamisen kohteena ovat ne oliot, jotka vastaavat näitä kuvauksia. Erisnimien deskriptioteoria on Bertrand Russellin kehittämä. Se on läheistä sukua Gottlob Fregen mielen ja merkityksen teorialle. 1970-luvulla deskriptioteoriaa kohtaan suuntautui kritiikkiä kausaalisen merkitysteorian kannattajien, kuten Saul Kripken ja Hilary Putnamin, taholta. Se on kuitenkin kokenut uuden heräämisen niin kutsutun kaksiulotteisen semantiikan muodossa. Tämä suuntaus näkyy muun muassa David Chalmersin teorioissa. == Katso myös == * Erisnimien välittömän viittaamisen teoria * Kausaalinen merkitysteoria == Lähteet == Luokka:Filosofiset teoriat Luokka:Kielifilosofia Luokka:Semantiikka
Sääskikertut

Sääskikertut (Polioptilidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Amerikasta. Useimmat lajeista ovat paikkalintuja, jotka elävät trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, mutta mm. sinisääskikerttu muuttaa etelään kesällä. Sääskikertut muistuttavat rakenteeltaan ja tavoiltaan kerttuja, liikkuessaan lakkaamatta lehvistössä hyönteisiä etsiessään. Sääskikerttujen väritys on pääosin siniharmaa, ja niillä on hyönteissyöjän pitkä ja terävä nokka. Monilla lajeilla on huomiota herättävä musta päälaki ja pitkä mustavalkoinen pyrstö. Sääskikerttuihin kuuluu kolme sukua ja 15 lajia. Suurin suku on sääskikerttujen suku, johon kuuluu 12 lajia. ==Suvut ja lajit== ===Peukaloiskertut Microbates=== * Peukaloiskerttu Microbates collaris * Ruskopeukaloiskerttu Microbates cinereiventris ===Sääskikertut Polioptila=== * Aavikkosääskikerttu Polioptila melanura * Guayanansääskikerttu Polioptila guianensis * Iquitosinsääskikerttu Polioptila clementsi * Kaliforniansääskikerttu Polioptila californica * Kermasääskikerttu Polioptila lactea * Kolumbiansääskikerttu Polioptila schistaceigula * Kuubansääskikerttu Polioptila lembeyei * Meksikonsääskikerttu Polioptila nigriceps * Naamiosääskikerttu Polioptila dumicola * Sinisääskikerttu Polioptila caerulea * Sääskikerttu Polioptila plumbea * Vaaleasääskikerttu Polioptila albiloris ===Lajit, joilla on oma sukunsa=== *Isopeukaloiskerttu Ramphocaenus melanurus == Lähteet == Luokka:Sääskikertut
Vihtori Vainio

Juho Vihtori Vainio (alun perin Johansson, 2. elokuuta 1890 Jokioinen − 25. maaliskuuta 1942 Karkkila) oli suomalainen Suomen sosialistista työväenpuoluetta vuonna 1923 edustanut kansanedustaja. Hän tuli eduskuntaan Matti Väisäsen tilalle, kun Väisänen julistettiin edustajantoimeen oikeudettomaksi 20. joulukuuta 1922. Vuonna 1923 Vainio tuomittiin vankilaan poliittisista syistä niin sanotussa suuressa kommunistijutussa, kuten muutkin SSTP:n kansanedustajat. Siviiliammatiltaan Vainio oli viilaaja. Vainion vanhemmat olivat työmies Juho Johansson ja Kustaava Henrika Rönn. Hän oli naimisissa kahdesti (Lydia Amanda Blomqvist 1910−1915 ja Emma Suominen 1916−). == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Komentoviiri

Komentoviiri, joissakin hakuteoksissa päällikkyysviiri, on tiettyyn virka- tai luottamustehtävään liittyvä erityisviiri. Lähes kaikki komentoviirit ovat malliltaan lippuviirejä; vain merivoimilla on kieppuvia viirejä. Useimmat niistä ovat kaksikielekkeisiä niin sanottuja leveäviirejä. == Presidentin viiri == Tasavallan presidentin viiriä käytetään ensisijaisesti merellä ja se nostetaan alukseen, jossa presidentti on ja lasketaan heti hänen poistuessaan. Maa-ajoneuvoissa eli lähinnä presidenttiä kuljettavissa autoissa sen paikalla käytetään presidentin lipusta tehtyä pienoislippua. Presidentin viiri tehtiin alun perin vuonna 1918 valtionhoitaja Mannerheimille eräänlaisena kompromissina lippukiistan ollessa vielä käynnissä, ja se jäi käyttöön kun valtionhoitaja luovutti tehtävänsä tasavallan presidentille. Veneilijän lippukirja, luku taistelua Pursilipun elämästä == Sotaviiri == Sotaviiri on noin kolme metriä pitkä valkea kaksikielekkeinen viiri, jonka tangonpuoleisessa tyvessä on Suomen pienoislippu. == Merenkulkulaitoksen ja Tullilaitoksen viirit == Merenkulkulaitoksen päälliköllä oli oma komentoviirinsä, samoin merivoimien eri päälliköillä.Veneilijän Lippukirja, s. 24 Merenkulkulaitoksen aluksille tarkoitettu kaksihaarainen toimintaviiri säilyi varsinaisen laitoksen loppuun asti. Sitä käytettiin silloin kun alus oli virkatehtävässä liikkeellä. Viiristä on olemassa kaksi versiota eli alkuperäisellä Suomen vaakunalla varustetulla erikoismerkillä ja viimeksi käytössä olleella jossa oli uusi kompassimerkki. == Rajavartiolaitoksen viirit == Rajavartiolaitoksella on kaksi omaa komentoviiriä, samoin merivartioston komentajalla omansa == Venekerhojen viirit == Yleisin komentoviiri on venekerhon kommodorin viiri; se on pursilipun pohjalle tehty kaksikielekkeinen leveäviiri, jossa on kyseisen seuran erikoismerkki. Varakommodorin komentoviiri on muuten samanlainen mutta siinä on alareunassa sininen paarreVeneilijän Lippukirja, s. 23 ==Lähteet== * * * Lippulain lähetekeskustelun, valiokuntakäsittelyiden ja lopullisen käsittelyn pöytäkirjat liitteineen, syksy 1978, Eduskunnan pöytäkirjat, Kansallisarkisto * Veneilijän Vuosikirja 2013, Suomen Purjehdus ja veneily ry; ISSN-L 2242-7694 === Viitteet === Luokka:Liput
Kukastajat

Kukastajat (Dicaeidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo, jonka lajit elävät luonnonvaraisina trooppisessa Etelä-Aasiassa ja Australaasiassa. Kukastajat ovat pieniä tai keskikokoisia pyyleviä lintuja, joiden pituus vaihtelee 10 senttimetristä 18 senttimetriin. Höyhenpeite on osittain kirkkaanvärinen, ja linnuilla on lyhyt pyrstö, lyhyt paksu alaspäin kaartuva nokka ja putkimainen kieli. Kieli on sopeutuma meden syömiseen, mutta linnut syövät myös marjoja, hämähäkkejä ja hyönteisiä. Puusta riippuvassa laukkumaisessa pesässä on 2–4 munaa. Kukastajiin kuuluu kaksi sukua ja 45 lajia. Suurin suku on kukastajien suku, jossa on 39 lajia. ==Suvut ja lajit== ;Paksunokkakukastajat Prionochilus * Borneonkukastaja Prionochilus xanthopygius * Harlekiinikukastaja Prionochilus thoracicus * Oliivikukastaja Prionochilus olivaceus * Palawaninkukastaja Prionochilus plateni * Pensaskukastaja Prionochilus maculatus * Rubiinikukastaja Prionochilus percussus ;Kukastajat Dicaeum * Cebunkukastaja Dicaeum quadricolor * Celebesinkukastaja Dicaeum nehrkorni * Filippiinienkukastaja Dicaeum australe * Harmaakukastaja Dicaeum concolor * Harmaaviirukukastaja Dicaeum agile * Intiankukastaja Dicaeum erythrorhynchos * Keltakruunukukastaja Dicaeum anthonyi * Keltakylkikukastaja Dicaeum aureolimbatum * Liekkikurkkukukastaja Dicaeum monticolum * Louisiadenkukastaja Dicaeum nitidum * Makirankukastaja Dicaeum tristrami * Malaitankukastaja Dicaeum malaitae * Mandariinikukastaja Dicaeum trigonostigma * Mayovuorenkukastaja Dicaeum proprium * Mindanaonkukastaja Dicaeum bicolor * Mindoronkukastaja Dicaeum retrocinctum * Mistelikukastaja Dicaeum hirundinaceum * Molukkienkukastaja Dicaeum vulneratum * Mustakylkikukastaja Dicaeum celebicum * Mustavyökukastaja Dicaeum igniferum * Oliivilakkikukastaja Dicaeum nigrilore * Papuankukastaja Dicaeum geelvinkianum * Pikkukukastaja Dicaeum pygmaeum * Punarintakukastaja Dicaeum pectorale * Punavatsakukastaja Dicaeum haematostictum * Ruskoselkäkukastaja Dicaeum everetti * Salomoninkukastaja Dicaeum aeneum * Siniposkikukastaja Dicaeum maugei * Srilankankukastaja Dicaeum vincens * Sulttaanikukastaja Dicaeum melanozanthum * Sundankukastaja Dicaeum annae * Teräskukastaja Dicaeum ignipectus * Tulikukastaja Dicaeum trochileum * Uudenirlanninkukastaja Dicaeum eximium * Valkokurkkukukastaja Dicaeum erythrothorax * Valkovatsakukastaja Dicaeum hypoleucum * Verikurkkukukastaja Dicaeum sanguinolentum * Veriselkäkukastaja Dicaeum cruentatum * Viirukukastaja Dicaeum chrysorrheum == Lähteet == Luokka:Kukastajat
Erisnimien välittömän viittaamisen teoria

Erisnimien välittömän viittaamisen teoria on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan erisnimet ovat rigidejä designaattoreita eli ne viittaavat kaikissa mahdollisissa maailmoissa samaan olioon. Erisnimien välittömän viittaamisen teoriaa ovat esittäneet muun muassa Ruth Barcan Marcus ja Saul Kripke. Teoria suuntautui erisnimien deskriptioteoriaa vastaan, koska teorian mukaan erisnimillä ei ole deskriptiivistä merkitystä, kuten jälkimmäinen oli esittänyt. == Katso myös == * Erisnimien deskriptioteoria * Kausaalinen merkitysteoria == Lähteet == Luokka:Filosofiset teoriat Luokka:Kielifilosofia Luokka:Semantiikka
Tower Gatewayn asema

Tower Gateway on Docklands Light Railwayn asema Lontoon Cityssä lähellä Lontoon Toweria ja Fenchurch Streetin rautatieasemaa. Asema avattiin vuonna 1987 ja se on DLR:n alkuperäinen keskustan pääteasema. Tower Gatewaystä lähtevät DLR:n junat Becktoniin, muille pääteasemille vaihtoyhteydet ovat väliasemilta. Asemalta on lyhyt kävelymatka Circle- ja District-metrolinjojen käyttämälle Tower Hillin metroasemalle. Tower Gatewayn asema rakentuu lippuhallista, jonne kulku on portaita pitkin ja kapeasta kaksiraiteisesta saarilaiturista. Asemalle vievä rata on itäpäästään yksiraiteinen, johtuen Bankin asemalle vievän tunnelin suusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tower Gatewayn asema Lontoon liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Docklands Light Railwayn asemat
A Collection of Beatles Oldies (But Goldies)

A Collection of Beatles Oldies (But Goldies) on The Beatlesin 10. joulukuuta 1966 Isossa-Britanniassa julkaistu kokoelma-albumi. Koska yhtyeellä ei ollut uutta studiomateriaalia, joulun 1966 markkinoille julkaistiin kokoelma-albumi. ==Kappaleet== *Kaikki kappaleet merkitty John Lennonin ja Paul McCartneyn kirjoittamiksi, ellei toisin mainita. A-puoli # # # # # # # # B-puoli # * # # # # # # # ==Lähteet== * ===Viitteet=== Collection of Beatles' Oldies Collection of Beatles' Oldies
Laskerin ansa

Laskerin ansa () on avausansa shakissa, ja se esiintyy Albinin vastagambiitissa. Se on saanut nimensä Emanuel Laskerin mukaan, vaikka ensimmäisenä sen esitti Serafino Dubois. Avausansa on siitä harvinainen, että siinä korotetaan sotilas ratsuksi jo seitsemännellä siirrolla. Albinin vastagambiitti alkaa siirroilla: :1. d4 d5 :2. c4 e5 :3. dxe5 d4 :4. e3? Varomaton siirto. Tavallisempi olisi 4.Rf3. :4. ... Lb4+ :5. Ld2 dxe3! (Katso kuvaaja.) Nyt valkoisen paras vaihtoehto on ottaa tuplasotilas 6.fxe3. :6. Lxb4?? exf2+ Nyt 7.Kxf2 menettäisi kuningattaren 7...Dxd1, joten valkean pitää pelata 7.Ke2. :7. Ke2 fxg1=R+!! Ratsuksi korottaminen on ansan ydin. Kuningattareksi korottaminen olisi hyvä valkealle. 7...fxg1=D 8.Dxd8+ Kxd8 9.Txg1 Nyt 8.Txg1 Lg4+ voittaa valkean kuningattaren, joten kuninkaan täytyy siirtyä taas. :8. Ke1 Dh4+ Jos valkea yrittää 9.g3 kuningatar haarukoi tornin h1:stä. 9...Qe4+ :9. Kd2 Rc6 Peli voisi jatkua esimerkiksi 10.Lc3 Lg4 11...0-0-0+. ==Aiheesta muualla== * http://www.chess.com/news/laskerin- ansa-5891 Luokka:Shakkiansat
The Beatles at the Hollywood Bowl

The Beatles at the Hollywood Bowl on The Beatlesin live-albumi vuodelta 1977. Siltä löytyy 13 kappaletta. == Kappaleet == Kaikki kappaleet Lennon/McCartney, jollei toisin ilmoitettu. A-puoli #"Twist and Shout" (Medley-Russell) #"She’s a Woman" #"Dizzy Miss Lizzy" (Williams) #"Ticket to Ride" #"Can’t Buy Me Love" #"Things We Said Today" #"Roll over Beethoven" (Berry) B-puoli # * "Boys" (Dixon-Farrell) #"A Hard Day’s Night" #"Help! #"All My Loving" #"She Loves You" #"Long Tall Sally" (Johnson-Penniman-Blackwell) == Lähteet == * The Beatles at the Hollywood Bowl Luokka:Vuoden 1977 konserttitallenteet Luokka:The Beatlesin konserttitallenteet
Postitorvi

Postitorvi on vaskipuhallin tai luonnontorvi, joka on venttiilitön ja monesti taivutettu ympyrän muotoiselle lenkille. Postitorvia soitettiin yleensä ratsain liikkuvan posteljoonin tai postivaunujen saapumisen tai lähtemisen merkiksi 1700- ja 1800-luvuilla. Monissa maissa postilaitokset käyttävät edelleen tyyliteltyjä postitorvia tunnuksinaan. Kornetit kehittyivät postitorvista, joihin lisättiin venttiililäppiä. Joissain klassisen musiikin teoksissa (mm. Mozartin ja Mahlerin sävellyksissä) postitorvea on käytetty muiden instrumenttien ohella. Useimmissa esityksissä se korvataan trumpetilla tai flyygelitorvella. == Aiheesta muualla == * Postimuseon verkkonäyttely: Postitorven tarina Luokka:Vaskipuhaltimet Luokka:Postiliikenne
Frédéric Leclercq

Frédéric "Fred" Leclercq (s. 23. kesäkuuta 1978 Ranska) on ranskalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten englantilaisen extreme power metal -yhtyeen DragonForcen entisenä basistina vuosina 2006-2019. Nykyisin Leclercq vaikuttaa saksalaisen thrash metal -yhtye Kreatorin riveissä ja hän soittaa myös Maladaptive-yhtyeessä, jossa hän soittaa kitaraa, koskettimia ja laulaa sekä puhuu ranskan lisäksi myös saksaa ja englantia. ==Yleistä== Frédéric Leclercq osaa soittaa bassokitaran lisäksi myös normaalia kitaraa, koskettimia sekä laulaa. DragonForcen entisen basistin jätettyä bändin pyydettiin yhtyeen kitaristin Herman Lin vanhaa kaveria Frédéric Leclercqiä täyttämään basistin paikan yhtyeen Japanin ja Pohjois-Amerikan kiertueilla. Leclercq osoitti muiden bändin jäsenten mielestä sellaista lahjakkuutta ja kypsyyttä, että häntä pyydettiin jäämään bändin vakituiseksi jäseneksi. Leclercq suostui empimättä. ==Lavashow== Fredin monilahjakkuutta hyödynnetään DragonForcen lavashowssa. Esimerkiksi joskus Leclercq saattaa vaihtaa yhtyeen toisen kitaristin Sam Totmanin kanssa soittimia kesken laulun. Leclerq myös esittää usein kitarasooloja muiden bändin jäsenten esittäessä sooloja yleisölle. == Aiheesta muualla == * Frédéric Leclercq - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives * Maladaptiven sivusto Luokka:DragonForce Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ein Kerem

Ein Kerem (, ) on Jerusalemin kaupunginosa. Kristillisen perimätiedon mukaan Johannes Kastaja syntyi Ein Keremissa, minkä vuoksi se on suosittu pyhiinvaelluskohde. Ein Keremin alueelta on löydetty viitteitä asumuksista jo pronssikauden ajoilta. Johannes Kastajan perimätiedon ansiosta alueella on ollut historiansa aikana useita kirkkoja, esimerkiksi ristiretkien aikaan 1200-luvulla, sekä fransiskaanien kirkko, joka valmistui vuonna 1621. Israelin itsenäisyyssodan aikaan alueelle muutti paljon maahanmuuttajia muualta Aasiasta, kylän alkuperäisen väen paetessa. Vuonna 1961 Ein Keremiin perustettiin Hadassahin yliopistollinen sairaala ja sinne siirrettiin heprealaisen yliopiston lääketieteellinen tiedekunta. == Lähteet == Luokka:Jerusalemin kaupunginosat
Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962

Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962 on The Beatlesin live-albumi vuodelta 1977. Albumilla on 30 kappaletta. == Kappaleluettelo == #"Introduction/I Saw Her Standing There" (Lennon/McCartney) – 3:01 #"Roll Over Beethoven" (Chuck Berry) – 2:15 #"Hippy Hippy Shake" (Chan Romero) – 1:52 #"Sweet Little Sixteen" (Chuck Berry) – 3:20 #"Lend Me Your Comb" (Wise/Weisman) – 2:00 #"Your Feets too Big" (Benson/Fisher) – 2:24 #"Twist and Shout" (Medley/Russell) – 2:20 #"Mr. Moonlight" (Johnson) – 2:23 #"A Taste of Honey" (Scott/Marlow) – 2:10 #"Bésame Mucho" (Velázquez/Skylar) – 2:46 #"Reminiscing" (King Curtis) – 2:05 #"Kansas City/Hey, Hey, Hey, Hey (Leiber/Stoller) – 2:56 #"Nothin' Shakin' (But the Leaves on a Tree)" Colocrai/Fontaine/Gluck/Lampert – 1:24 #"To Know Her Is to Love Her" (Phil Spector) – 3:23 #"Little Queenie" (Chuck Berry) – 3:57 #"Falling in Love Again" (Hollander/Lerner) – 2:14 #"Ask Me Why" (Lennon/McCartney) – 2:33 #"Be- Bop-A-Lula" (Vincent/Davis) – 2:29 #*Featuring Fred Fascher on lead vocal. #"Hallelujah, I Love Her So" (Ray Charles) – 2:08 #*Featuring Horst Fascher on lead vocal. #"Red Sails in the Sunset" (Kennedy/Williams) – 2:11 #"Everybody's Trying to Be My Baby" (Carl Perkins) – 3:04 #"Matchbox" (Carl Perkins) – 2:37 #"I'm Talking about You" (Chuck Berry) – 2:06 #"Shimmy Shimmy" (Massey/Schubert) – 2:20 #"Long Tall Sally" (Johnson/Penniman/Blackwell) – 1:47 #"I Remember You" (Schertzinger/Metter) – 1:56 #"Where Have You Been All My Life?" (Weill/Mann) – 2:09 #"Till There Was You" (Meredith Willson) – 2:02 #"Sheila" (Tommy Roe) – 2:00 #"I'm Gonna Sit Right Down and Cry (Over You)" (Thomas/Biggs) – 2:43 == Lähteet == * Allmusic.com Luokka:Vuoden 1977 konserttitallenteet Luokka:The Beatlesin konserttitallenteet
Halosarin ansa

Halosarin ansa on avausansa, joka esiintyy Blackmar–Diemer-gambiitissa. Nimensä se on saanut pelaaja Hermann Halosar'ilta. Ansa alkaa seuraavilla siirroilla. :1.d4 d5 :2.e4 dxe4 :3.Rc3 Rf6 :4.f3 exf3 Nyt Rxf3 olisi tavallinen siirto, mutta kuningattarella syöminen asettaa mustalle ansan. :5.Dxf3 Dxd4 :6.Le3 Db4?! Parempi olisi 6...Dg4. Musta ajattelee linnoittamisen olevan estetty Lg4:n takia, mutta valkea linnoittaa kuitenkin. :7.0-0-0 Lg4? (Katso kuvaaja.) :8.Rb5!! Valkea uhkaa mattia 9.Nxc7#. Ratsua ei voi syödä 8...Dxb5, koska seuraisi 9.Lxb5+. :8...Ra6 :9.Dxb7 De4 Musta hävisi vielä nopeammin alkuperäisessä pelissä (Diemer–Halosar, Baden-Baden 1934) 9...Tc8 10.Dxa6 1-0. :10.Dxa6 Dxe3+ Huonompi olisi 10...Lxd1 11.Kxd1 Td8+ 12.Ld2 ja valkea on voitolla, esimerkiksi 12...Rg4 13.Rxc7+ Kd7 14.Dxa7. :11.Kb1 Dc5 :12.Rf3 Valkealla on voittoon tarvittava etu. ==Aiheesta muualla== * Shakkiansat#3: Halosarin ansa – Chess.com Luokka:Shakkiansat
Oskari Aalto

Oskari Aalto (23. tammikuuta 1887 Alahärmä – 5. huhtikuuta 1918) oli suomalainen jääkärivaravääpeli ja työmies. Hänen vanhempansa olivat työmies Matti Saha ja Maria Eliaksentytär ja hänen puolisonsa oli Kaisa Vilhelmiina Mäenpää. Oskari Aalto työskenteli työmiehenä Kortesjärvellä ennen jääkäriksi ryhtymistään.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938 Oskari Aalto liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 27. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Oskari Aalto saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 2. helmikuuta 1918. Hän palveli Suomen sisällissodassa joukkueenjohtajana 4. Jääkärirykmentin 8. jääjäripataljoonan konekiväärikomppaniassa. Oskari Aalto osallistui sotatoimiin Raudussa, missä kaatui 5. huhtikuuta 1918. Hänet on haudattu Kortesjärven sankarihautaan. ==Lähteet== * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Paavo Aaltonen (jääkäri)

Paavo Aaron Aaltonen (18. marraskuuta 1894 Pori – 4. toukokuuta 1938 Tampere) oli suomalainen jääkärivääpeli ja osaston esimies.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938 ==Perhe ja koulutus== Aaltosen vanhemmat olivat koneenhoitaja Johan Gustaf Aaltonen ja Adolfina Tauri ja hänen puolisonsa oli Jenny Maria Aalto. Aaltonen kävi kansakoulun. ==Jääkärikausi== Aaltonen työskenteli ennen jääkäriksi ryhtymistään liikeapulaisena Porissa. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 23. heinäkuuta 1916. Hänet siirrettiin 5. lokakuuta jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. ==Suomen sisällissota== Aaltonen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 6. maaliskuuta 1918 9. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta edelleen joukkueenjohtajaksi 18. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan 15. huhtikuuta 1918. Aaltonen otti osaa taisteluihin Suomen sisällissodassa Hotakassa, Ilveksessä ja Muolaalla sekä Galitsinan valtaukseen. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Sisällissodan jälkeen Aaltonen palveli 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, minkä nimi ensin muutettiin Jääkäripataljoona n:o 3:ksi ja sitten Kajaanin sissipataljoonaksi. Hänet komennettiin 17. tammikuuta1919 2. Divisioonaan, Aaltonen erosi puolustusvoimista kun Libaussa tehdyn sitoumus päättyi 11. helmikuuta 1919. Sotilasuran jälkeen Aaltonen työskenteli Tukkuliike W:m Sandberg oy:n lähetysosastonesimiehenä Tampereella. Siviilityönsä ohella hän toimi vuosina 1919 - 1921 komppanianpäällikkönä Tampereen suojeluskunnassa. ==Lähteet== * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Brüssel Kaupallinen

thumb|Brüssel Kaupallinen -logo Brüssel Kaupallinen (BK) oli oululainen rockyhtye, joka soittaa aggressiivista suomenkielistä musiikkia. Yhtye perustettiin vuonna 1989. Bändin nimi tulee radiossa luetuista valuuttakursseista. Alkuperäinen nimi oli Brüssel ei-Kaupallinen, mutta ensimmäisen lunastetun keikkapalkkion jälkeen nimi muutettiin Brüssel Kaupalliseksi. Brüssel Kaupallinen on yksi Kotiteollisuus-yhtyeen suurimmista esikuvista. Vuonna 1996 julkaistu Aika-ep oli Kotiteollisuuden rumpalin Jari Sinkkosen mukaan vaikuttamassa vahvasti bändin kehitykseen. Yhtyeen kolmas albumi Musta polku julkaistiin maaliskuussa 2009 bändin oman levy-yhtiön kautta. Levyn tuotti Hiili Hiilesmaa. Brüssel Kaupallisen viides studioalbumi Murheenkruunu julkaistiin 31. lokakuuta 2014. == Nykyinen kokoonpano == *Janne Helttunen – laulu *Antti Leiviskä – kitara *Petteri Korkala – basso *Juha- Pekka Aunola – rummut == Entiset jäsenet == * Kyösti Soini – basso (1989–1992) * Veli-Matti Yli-Hukka – kitara (1991–1997) * Tom Sirviö – basso (1992–1994 ja 2004–2005) * Ari Eldon – basso (1994–1997) * Jukka Kangas – kitara (2004-2008) == Julkaisut == === Studioalbumit === * * * * * * === EP:t === * === Singlet === * ”Kädet ristissä rinnan päällä” / ”Kivinen Kosteus” (1994, Bad Vugum) * ”Jatkumo” / ”Varkaiden puutarha” (2005, UHO) === Kokoelmilla === * == Aiheesta muualla == * Brüssel Kaupallisen kotisivut * Brüssel Kaupallinen @ Facebook * Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Pappas Eget Band

Pappas Eget Band on suomenruotsalainen yhtye, joka perustettiin vuonna 2002. Yhtye on ruotsinkielinen ja musiikin tyylilaji on varsin monivivahteista. Pääosin yhtye soittaa kuitenkin popmusiikkia, jossa on vaikutteita soulista, iskelmästä ja jazzista. Yhtyeen ensimmäinen albumi Terapi julkaistiin vuonna 2003. Pappas Eget Bandin perustajia ja keulahahmoja ovat Leevi and the Leavingsissakin soittanut Niklas Nylund ja useiden artistien kanssa työskennellyt Niklas Rosström. ==Jäsenet== file:Niklas rosström5.jpg|Niklas Rosström File:Niklas nylynd4.jpg|Niklas Nylund == Albumit == * Terapi (2004) * En ny favorit (2007) * Live at Soundtrack Studios (2008) * Turister i kosmos (2011) == Aiheesta muualla == * Yhtyeen viralliset kotisivut * Luokka:Suomalaiset popyhtyeet Luokka:Suomenruotsalaiset yhtyeet
Miami bass

Miami bass (tunnettu myös nimillä booty music ja booty bass) on hip hopin ja elektron alalaji, joka popularisoitui 1980-luvun ja 1990-luvun Floridassa. Se on tunnettu TR-808:n bassorummun käytöstä, keskinopeasta tempostaan ja kiistanalaisista lyriikoistaan. Luokka:Hip hopin tyylilajit
Sateenkaariperhe

Sateenkaariperhe on perhe, joissa yksi tai useampi vanhemmista kuuluu seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön. Yleensä puhekielessä sateenkaariperheellä tarkoitetaan homo- tai lesbovanhempien ja heidän lastensa muodostamia perheitä. Nimitys tuli julkisuuteen 1990-luvulla. Sillä tarkoitetaan myös biseksuaalisena tai transsukupuolisena vanhemmiksi tulleiden perheitä. Sateenkaariperheen nimitys viittaa seksuaalivähemmistöjen käyttämään lippuun. Perhemuodot sateenkaariperheiden sisällä ovat moninaisia, aina apilaperheistä transvanhemman perheisiin. Sateenkaariperheiden lapset ovat yleensä syntyneet koti-inseminaation tai hedelmöityshoitojen avulla, tai he ovat syntyneet puolisoiden edellisissä suhteissa. Vuonna 2012 Tilastokeskus arvioi, että Suomessa oli 400 sateenkaariperhettä.https://stat.fi/artikkelit/2013/art_2013-09-23_001.html?s=0 Koska sateenkaariperheet eivät virallisissa tilastoissa näy välttämättä oikein, on tarkkaa määrää esimerkiksi sateenkaariperheissä asuvista lapsista vaikea laskea. Sateenkaariperheet ry on vuonna 2014 arvioinut, että Suomessa elää ydinperheen muotoisissa, samaa sukupuolta olevien parien perheissä vähintään 2 000 lasta ja kaikissa sateenkaariperheissä arviolta 10 000 lasta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Sateenkaariperheet ry * Oudot perheet: Normeja ja ihanteita 2000-luvun Suomessa (väitös) Luokka:Perhe Luokka:Sosiaaliset suhteet Luokka:Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt
Perususkomus

Perususkomus tarkoittaa tietoteoreettisessa fundamentalismissa uskomusta, joka on oikeutettu mutta ei saa oikeutustaan muilta uskomuksilta. Fundamentalismin mukaan kaikkien uskomusten tulee olla oikeutettuja, jotta niihin voisi uskoa. Näin kaikki uskomukset voidaan jakaa kahteen luokkaan: * Uskomukset, jotka ovat oikealla tavalla perustavia, sikäli ettei niiden oikeutus riipu muista uskomuksista, vaan jostakin uskomusten joukon ulkopuolella olevasta (ei- doksastinen oikeutus). * Uskomukset, jotka on johdettu yhdestä tai useammasta perususkomuksesta, ja joiden oikeutus näin ollen riippuu perususkomuksista. Tämän fundamentalistisen perusajatuksen sisällä on olemassa useita erilaisia näkemyksiä sen suhteen, minkä tyyppiset uskomukset voidaan lukea perususkomuksiksi, eli mitä uskomuksia sallitaan ilman muiden uskomusten oikeutusta. * Klassisessa fundamentalismissa uskomusten katsotaan olevan oikealla tavalla perususkomuksia, jos ne ovat joko itsestään selviä aksioomia tai ilmeisiä aistihavaintoja (empirismi). Tässä Plantinga viittaa Aristoteleehen ja Tuomas Akvinolaiseen. Muun muassa Anthony Kenny on kuitenkin väittänyt, että tällainen on itsensä kumoava teoria. * Nykyaikaisessa fundamentalismissa uskomusten katsotaan olevan oikealla tavalla perususkomuksia, jos ne ovat itsestään selviä aksioomia tai korjaamattomia.Plantinga 1983, ss. 58-59. Tässä Plantinga viittaa John Lockeen ja René Descartesiin. Korjaamattomia ovat sellaiset uskomukset, joihin henkilö voi uskoa ilman mahdollisuutta olla väärässä. On huomattavaa, että aistihavaintoja ei kuitenkaan pidetä oikeanlaisina perususkomuksina, koska periaatteessa kaikki aistihavainnot voisivat olla harhaa. * Keith Lehrerin ”falliibelissa fundamentalismissa” tai ”maltillisessa fundamentalismissa” korjaamattomuuden vaatimuksesta on luovuttu. Hänen mukaansa ihmisille on järkevää uskoa havaintokokemuksiinsa ja sen vuoksi niistä seuraavat uskomukset ovat oikeutettuja. * Reformoidussa epistemologiassa uskomusten katsotaan olevan oikealla tavalla perususkomuksia, jos ne ovat järkeviä ja sopivat yhteen mielekkään maailmankuvan kanssa. Tällainen hyvin laaja kriteeri voi sisältää yhtä hyvin luottamuksen aisteihin ja muistiin kuin uskon Jumalaankin. Reformoidun epistemologian edustajien mukaan esimerkiksi teismin hyväksyminen perususkomukseksi ilman todistusta ei vähennä sen rationaalisuutta. == Lähteet == Luokka:Filosofian termit Luokka:Tietoteoria