EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mohammad Ali Jafari

Muhammad Ali Jafari (s. 11. marraskuuta 1957 Yazd) on iranilainen kenraalimajuri ja entinen Iranin vallankumouskaartin komentaja. Jafari toimi komentajana vuosina 2007–2019, ennen kuin Hossein Salami nimitettiin hänen tilalleen. Hän työskenteli arkkitehtinä ennen sotilasuraansa. Jafaria pidettiin sotilasurallaan taitavana taktikkona, ja hän kohosi korkeaan asemaan suhteidensa lisäksi myös strategisen tuntemuksensa avulla. Jafari on esittänyt hyvin kriittisiä mielipiteitä Israelista pitäen sitä sekä Iranin että islamin vihollisena. Elokuussa 2013 Jafari myönsi vallankumouskaartin osallistumisen Syyrian sisällissotaan Bašar al-Assadin hallinnon liittolaisena. == Lähteet == Luokka:Iranilaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alexis Jordan

Alexis Jordan (s. 7. huhtikuuta 1992) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä, joka on ollut mukana muun muassa Sean Paulin singlellä ”Got 2 Luv U”. Jordan tuli kuuluisaksi America’s Got Talent -ohjelmasta vuonna 2006. Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nynäsin kartano

Nynäsin kartano on Heinolassa sijaitseva alkujaan Ramsayn suvulle kuulunut maatila. Vuodesta 1904 sen omisti Kymin Osakeyhtiö, joka lahjoitti 1947 rakennukset ja ympäristön Suomen Punaiselle Ristille.Nynäsin historia, Punainen Risti Nykyisin siellä on Punaisen Ristin kurssi- ja lomakeskus ja Metsäntutkimuslaitoksen koeasema.WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 453, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Metsistä osa on vuodesta 1959 ollut Metsäntutkimuslaitoksen tutkimus- ja koealueenaFacta 2001, WSOY 1985, 12. osa, palsta 207. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== *Nynäs : metsäntutkimusalue, Metsäntutkimuslaitos ja Kymin Oy 1970 (27, 11 s. : kuv., kartt. + 2 liit) Luokka:Heinolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kartanot Luokka:Suomen Punainen Risti
Miikka Mielty

Miikka Tapio Mielty (26. syyskuuta 1985 – 19. toukokuuta 2013) oli isokyröläinen auto-urheilija, joka edusti AL-Härmää, Etelä-Pohjanmaan Urheiluautoilijoita ja Pohjankyrön Urheiluautoilijoita. Mieltyn pääasiallisena lajina oli ralliautoilu ja hän osallistui rallisarja F-Cupiin vuosina 2010, 2012 ja 2013. B-juniorikaudellaan 2010 Mielty edusti AL-Härmää, mutta kausina 2012 ja 2013 Mieltyn noustua A-junioriksi oli seura vaihtunut Etelä-Pohjanmaan Urheiluautoilijoihin. Rallin lisäksi Mielty kilpaili satunnaisesti myös jokamiehenluokassa ja tällöin hän edusti Pohjankyrön Urheiluautoilijoita. Miikka Mielty menehtyi 27-vuotiaana ralliharjoitusten yhteydessä sattuneessa onnettomuudessa Seinäjoen Ämmälänkylässä 19. toukokuuta 2013. Onnettomuus sattui kun inhimillisen erehdyksen vuoksi ralliharjoituksia varten suljetun tieosuuden molemmista päistä lähetettiin ralliautot matkaan yhtä aikaa. Kun autot kohtasivat toisensa kapean soratien mäennyppylän päällä n. 150 km/h nopeudella, ei kuljettajilla ollut mitään keinoa estää onnettomuutta ja autot iskeytyivät toistensa keulaan. Kumpaakin ralliautoa ajoivat kokeneet kilpakuljettajat ja Mielty istui näistä toisen kyydissä. Mielty oli ainoa, joka menehtyi onnettomuudessa, kaksi muuta osapuolta loukkaantui vakavasti. == Kilpailu-ura == Miikka Mielty osallistui rallisarja F-Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 2010. Hän keräsi sarjapisteitä kuudesta mahdollisesta osakilpailusta vain kolmesta ja sijoittui loppupisteissä yhdenneksitoista. Kauden paras sijoitus oli toukokuisessa Uusikaupunki Rallissa saavutettu B-juniorien 3. sija. Yhden välivuoden jälkeen Mielty palasi F-Cupin pariin vuonna 2012 nyt A-juniorina. Mielty saavutti uran ainoaksi jääneen voittonsa heti kauden avauksena Raision seudulla ajetussa Plus Katsastus-rallissa. Sarjan loppupisteissä Mieltyn oli tyytyminen sijaan 15. F-Cup kaudella 2013 Mielty jätti sarjan avausosakilpailun Mäntsälässä ajamatta ja oli seuraavissa osakilpailussa Jämsässä ja Lahdessa kummassakin kolmas. Valitettavasti enempää osakilpailuja Mielty ei koskaan päässyt ajamaan, joten kauden 2013 sarjapisteissä Mielty jäi sijalle 19. Mieltyn autona oli koko hänen uransa ajan takavetoinen f-ryhmäläinen 1600cc-moottorilla varustettu Toyota Corolla GT. Mielty kertoi tv-haastatteluissa useasti päällä olevan ns. full attackin ja samainen termi vakiintui Miikka Mieltyn lempinimeksi rallipiireissä. Vaikka Mielty oli nopea kuljettaja, hänen räväkät otteensa vaativat veronsa ja kilpailut jäivätkin usein kesken ulosajojen tai tekniikkarikkojen myötä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * http://www.f-cup.fi/tulokset-ja-tilastot/ Luokka:Suomalaiset ralliautoilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Uladzimir Njakljajeu

Uladzimir Prakopavitš Njakljajeu (, , s. 11. heinäkuuta 1946 Smarhon, Smarhonin piiri , Hrodnan alue, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen ja nykyinen valkovenäläinen runoilija, kirjailija ja oppositiopoliitikko. Vuoden 2010 presidentinvaaleissa Njakljajeu oli opposition presidenttiehdokas. Hänet vangittiin vaaleja seuranneissa mielenosoituksissa. Toukokuussa 2011 hän sai kahden vuoden vankeustuomion, ja oli kotiarestissa heinäkuuhun 2013 asti. Hänen nimensä ja tuotantonsa on poistettu oppikirjoista ja julkisuudestaValko-Venäjä jäi "Venäjän vangiksi", Hs.fi. Njakljajeu sai Ruotsin PENin myöntämän Tucholsky-palkinnon vuonna 2011. Njakljajeulla on hyvät suhteet myös Suomen PENiin: hän oli 2000-luvun alussa neljä vuotta Suomessa turvakaupunkikirjailijana. Pen kutsui häntä luennoimaan Suomeen kotiarestin päätyttyä. Hänen tyttärensä Eva Neklyaeva asuu Helsingissä. Njalljajeun 70-vuotispäiviä vietettiin Suomessa elokuussa 2016.. == Teokset == * Adkryttsjo Minsk, 1976 * Vynah’odtsy vjatrou Minsk, 1979 * Znak ah’ovy Minsk, 1983 * Mestnoje vremja Moskova 1983 * Naskroz, Minsk, 1985 * Halubinaja posta, Minsk, 1987 * Derevo boli, Moskova 1989 * Prostsa Minksk, 1996 * Vybranaje Minsk, 1998 * Labuh’ , Pietari 2003 * Tak Minsk, 2004 * Tsentar Europy Minsk, 2009 (proosaa) * Kon Minsk, 2010 * Listy da Voli, Vilna, 2011 === Suomennetut teokset === * Punainen auringonlasku, runokokoelma, suom. Jukka Mallinen, Savukeidas, 2012 ISBN 978-952-268-048-8 == Kirjallisuus == == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Uladzimir Njakljajeun verkkosivusto Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Neuvostoliittolaiset runoilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset kirjailijat Luokka:Valkovenäläiset runoilijat Luokka:Valkovenäläiset kirjailijat Luokka:Valkovenäläiset poliitikot
Vaahteraliigan kausi 2003

Vaahteraliigan kausi 2003 oli Vaahteraliigan 24. kausi. Liigan runkosarja alkoi 31. toukokuuta 2003 ja Vaahteramalja XXIV pelattiin 30. elokuuta 2003. Runkosarjassa kahdeksan joukkuetta pelasi kymmenen ottelua, minkä jälkeen kuusi parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin. Turku Trojans voitti seurahistoriansa ensimmäisen mestaruuden lyömällä Helsinki Roostersin Vaahteramaljassa pistein 21–16. Pronssia voitti Porvoon Butchers. Uusi joukkue sarjassa oli Pori Bears, joka nousi liigaan I-divisioonasta. ==Runkosarja== OT V H TE PÄ MS PTS Roosters 10 10 0 527 82 +445 20 Trojans 10 9 1 458 95 +363 18 Crocodiles 10 7 3 284 194 +90 14 Butchers 10 6 4 369 203 +166 12 Bears 10 4 6 160 327 -167 8 Vikings 10 2 8 119 349 -230 4 Jaguaarit 10 2 8 117 368 -251 4 Wolverines 10 0 10 72 448 -416 0 ==Pudotuspelit== ==Lähteet== 2003 Luokka:Vuoden 2003 urheilu
Ruby Star

Ruby Star on Valko-Venäjän Minskissä toimiva rahtilentoyhtiö, joka on vuodesta 2002 lentänyt rahtilentoja sekä Valko-Venäjälle että ulkomaille. ICAO otti Ruby Starin jäsenekseen syyskuussa 2002. Yhtiön kalustoon kuuluu Antonov An-12 ja Iljushin Il-76-rahtikoneita, ja oman kalustonsa lisäksi se operoi myös An-22 ja An-124-rahtikoneita. Ruby Starin liiketoimintaan kuuluu myös An-12 ja Il-76-konetyyppien huolto ja rahdin tullauspalvelut. ==Lennot kriisimaihin== Ruby Star on lentänyt paljon rahtilentoja Euroopasta eri kriisialueille. Vuosina 2003-2005 yhtiö lensi päivittäisiä Afganistanin sisäisiä lentoja (mm. Mazar-i-Sharifin ja Kabulin välillä). Marraskuusta 2005 vuoden 2006 toukokuulle asti Ruby Star kuletti Ruotsalaisia rauhanturvaajia ja heidän tarvikkeitaan Afganistaniin. 2004-2007 yhtiö avusti Kreikan maastopalojen sammuttamisessa Mi-26T-helikoptereilla. Vuodesta 2007 yhtiö on lentänyt rahtia Euroopasta muun muassa Lähi-itään, Aasiaan, Afrikkaan sekä Väli- ja Etelä- Amerikkaan. Vuodesta 2010 lähtien se on lentänyt ennen mainituille alueille myös Il-76-koneillaan. ==Katso myös== *TransAVIAexport *Genex *Belavia ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ruby Starin englanninkieliset sivut Luokka:Valkovenäläiset lentoyhtiöt
Eeva-Liisa Inkeroinen

Eeva-Liisa Inkeroinen (s. 30. tammikuuta 1963 Helsinki)[Eeva-Liisa Inkeroinen], Taloussanomat 29.11.2002. Viitattu 21.1.2014. on suomalainen työmarkkinajuristi, joka on vuodesta 2012 toiminut Teknologiateollisuus ry:n johtajana ja johtoryhmän jäsenenä.Eeva-Liisa Inkeroinen Teknologiateollisuuden johtajaksi , Teknologiateollisuus ry 7.6.2012. Viitattu 21.1.2014. Tammikuussa 2018 Teknologiateollisuus tiedotti Inkeroisen jättävän tehtävänsä järjestössä kesäkuun lopussa.Eeva-Liisa Inkeroinen jättää Teknologiateollisuuden kesäkuussa - "Työurani seuraava vaihe ei vielä ole tiedossa” Inkeroinen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1987. Hän aloitti työmarkkinajärjestöuransa Liiketyönantajain keskusliitossa, nykyisessä Palvelutyönantajat ry:ssä. Hänet nimitettiin vuonna 1994 Palvelutyönantajien johtajaksi ja toimitusjohtaja Arto Ojalan varahenkilöksi. Vuosina 2008–2012 Inkeroinen työskenteli Elinkeinoelämän keskusliiton työmarkkinajohtajana vastuullaan muun muassa työehtosopimustoiminnan koordinointi ja työelämän kehittäminen.Riikka Uosukainen: Eteläranta sinipunan syleilyssä, Yle Uutiset 15.5.2012. Viitattu 21.1.2014. Inkeroinen on päätyönsä ohella hoitanut hallitustehtäviä EK-Tieto Oy:ssä vuodesta 2006, Eläke-Tapiolassa vuodesta 2004, Veronmaksajain Keskusliitossa vuodesta 2003 sekä Työsuhdejuristit Oy:ssä vuodesta 1995.Eeva-Liisa Inkeroinen, s. 1963, LähiTapiola. Viitattu 21.1.2014. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöjen johtajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset juristit
Valko-Venäjän presidentinvaalit 2010

Valko-Venäjän presidentinvaali 2010 järjestettiin 19. joulukuuta 2010. Vaalit voitti istuva presidentti Aljaksandr Lukašenka. Presidentinvaaleissa valitaan presidentti viisivuotiselle kaudelle. Vaali on kaksivaiheinen enemmistövaali. Vaalitarkkailijoista IVYn tarkkailijat tunnustivat Valko-Venäjän vaalit vapaiksi ja demokraattisiksi, mutta ETYJin tarkkailijat arvostelivat vaalitoimituksia, ääntenlaskentaa ja opposition kohtelua. Venäjän presidentti Dmitri Medvedev muistutti, että vaalit ovat Valko-Venäjän sisäinen asia. Vaalien tuloksen julkistamisen jälkeen seurasi mielenosoituksia, joissa pidätettiin seitsemän yhdeksästä opposition ehdokkaasta. Samalla pidätettiin ainakin 600 muutakin aktivistia. Noin 600 tuomittiin lyhyisiin vankeusrangaistuksiin, noin 20 sai syytteet vakavammista rikoksista, jotka voivat johtaa pitkiin tuomioihin. == Tulokset == Ehdokas Ääniä OsuusСообщение Центральной комиссии Республики Беларусь по выборам и проведению республиканских референдумов об итогах выборов Президента Республики Беларусь (Report by State Electoral Commission of Belarus) Aljaksandr Lukašenka 5,130,557 79,65 % Andrei Sannikau 156,419 2,43 % Jaraslau Ramantšuk – kokoomus 127,281 1,98 % Ryhor Kastusiou – BPF 126,999 1,97 % Uladzimir Njakljajeu 114,581 1,78 % Vital Rymašeuski – kristillisdemokraatti 70 515 1,09 % Viktar Tsjareštšanka 76 764 1,19 % Mikalai Statkevitš – sosiaalidemokraatti 67 583 1,05 % Ales Mihalevitš 65 748 1,02 % Dzmitryi Vus 25 117 0,39 % Kaikkia vastaan 416 925 6,47 % Hyväksyttyjä ääniä 6 382 234 99,03 % Hylättyjä ääniä 62 542 0,97 % Ääniä yhteensä (äänestäneitä: 90,70 %) 6 444 776 100 % Äänioikeutettuja 7 105 660 == Lähteet == 2010 Luokka:Vuoden 2010 vaalit
Nötö

Nötö on kylä ja saari Nauvossa Paraisilla. Saaren pinta-ala on 392 hehtaaria ja sen asukasluku on 12. Kesäasukkaita saarella on 204. Nötö on Saaristomeren kansallispuiston suurimpia saaria. Se on keskeisen sijaintinsa vuoksi ollut tärkeä yhteyspaikka Saaristomerellä. Nötö on asutettu luultavasti 1000-luvun alussa. Suurimmillaan Nötön kylä oli toisen maailmansodan aikaan, jolloin kylässä oli noin 200 asukasta. Nötön kylän keskustassa on pieni puukirkko,WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 461, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 vanha tuulimylly ja kesäisin auki oleva kauppa jossa toimii myös Alkon tilauspalvelupiste.http://www.noto.fi/finnish/boden.php == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Nötön sivut *Nötön kotiseutuyhdistys Luokka:Paraisten saaret Luokka:Nauvon kylät
Miia Kivipelto

Miia Kivipelto (s. 1973 Alajärvi)Miia Kivipelto, Professor i klinisk geriatrisk epidemiologi vid institutionen för neurobiologi, vårdvetenskap och samhälle, Karolinska institutet (Web Archive). Viitattu 11.4.2020. on suomalainen geriatri, joka työskentelee professorina Itä-Suomen yliopistossa ja Karoliinisessa instituutissa Tukholmassa. Hänet tunnetaan erityisesti dementiaan ja muihin vanhuuden muistihäiriöihin liittyvistä tutkimuksistaan. Kivipelto opiskeli lääketiedettä Kuopion yliopistossa ja erikoistui geriatriaan. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2002 Alzheimerin taudin verisuonimuutoksista ja jatkoi tutkijan työtään Tukholman Karoliinisessa instituutissa.Miia Kivipelto, Professor of Clinical Geriatric Epidemiology at the Department of Neurobiology, Care Sciences and Society. Karolinska institutet (Web Archive). Viitattu 11.4.2020. Kivipellon tutkimukset koskevat dementiaa. Iäkkäiden ihmisten määrän kasvaessa myös dementian odotetaan lisääntyvän. Dementiaan ei kuitenkaan ole pystytty kehittämään tehokasta lääkehoitoa. Väestötutkimukset, joissa samoja ihmisiä on seurattu yli 30 vuotta, osoittavat, että dementian riskiä on mahdollista vähentää joukolla ehkäiseviä toimenpiteitä, muun muassa kiinnittämällä huomiota sellaisiin riskitekijöihin kuin korkea veren rasvapitoisuus, korkea verenpaine ja fyysinen passiivisuus jo keski-iässä. Varhainen diagnosointi ja ehkäisy ovat tärkeä osa Miia Kivipellon tutkimusta. Vuonna 2009 Kivipelto sai Suomen Akatemian palkinnon tutkimustyönsä yhteiskunnallisesta vaikuttavuudesta. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Nuorkauppakamarin Nuori menestyjä -palkinto.Nuoret Menestyjät 2011: Riku Virtanen, Miia Kivipelto ja Antti Pulkkinen, Nuorkauppakamari 16.4.2011. Viitattu 21.1.2014. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset neurologit Luokka:Viitatuimmat tutkijat Clarivaten mukaan Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valko-Venäjä talviolympialaisissa 1998

Valko-Venäjä osallistui Naganon talviolympialaisiin 1998 59 urheilijan voimin, joihin kuului jääkiekkomaajoukkue. Naganossa Valko-Venäjä voitti kaksi pronssia, ampumahiihdossa ja freestylehiihdossa. Avajaisissa Valko-Venäjän lippua kantoi Aleksandr Popov. == Mitalit == Naganossa Valko-Venäjä voitti kaksi pronssia, ampumahiihdossa ja freestylehiihdossa. Mitalitaulukossa Valko- Venäjä oli sijalla 17, samalla mitalimäärällä kuin Kazakstan. Mitali Nimi Laji Tapahtuma Pronssi Ampumahiihto Miesten 20 km Pronssi Freestylehiihto Hypyt == Joukkue == Valko-Venäjä nimitti kisoihin 59 henkisen joukkueen, joka koostui 44:stä miesurheilijasta ja kymmenestä naisurheilijasta. Joukkueeseen sisältyi Valko-Venäjän jääkiekkomaajoukkue. Joukkueen nuorimmat osallistujat olivat freestylehiihtäjä Aleksey Grishin sekä pikaluistelija Svetlana Chepelnikova, joilla oli ikää vain 18 vuotta. Joukkueen vanhin urheilija oli 40-vuotias alppihiihtäjä Igor Yudin. ===Miesten jääkiekkomaajoukkueen kokoonpano=== * Päävalmentaja: Anatolij Varivončik P # Pelaaja MV 1 Alexander Shumidub MV 2 Leonid Grishukevich MV 30 Andrei Mezin P 3 Oleg Khmyl P 5 Oleg Romanov P 6 Igor Matushkin P 7 Sergei Jerkovitš P 15 Aleksander Alexeyev P 23 Ruslan Salei P 25 Alexander Zhurik P 95 Sergei Stas H 8 Alexei Lozhkin H 9 Aljaksandr Andryjeuski H 10 Viktor Karachun H 11 Vadim Bekbulatov H 13 Andrei Kovalyov H 14 Vasili Pankov H 16 Andrei Skabelka H 17 Aljaksei Kaljužny H 19 Eduard Zankavets H 21 Yevgeni Roschin H 29 Vladimir Tsyplakov H 55 Alexandr Galchenyuk H 18 Aleh Antonenka == Kuvia == Tiedosto:Freestyle Skiing Men Aerials Final.jpg|Aleksey Grishin teki olympiadebyyttinsa Naganossa. Tiedosto:Belarus souvenir sheet no. 52 - Belarus Sportsmen at the XX Olympic Winter Games in Turin 2.jpg|Dmitri Daštšinski postimerkissä Tiedosto:1998. Stamp of Belarus 0255-0258.jpg|Valkovenäläisiä postimerkkejä == Lähteet == talviolympialaisissa 1998 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 1998
Dregovitšit

Dregovitšit (, ) olivat Dneprin oikeanpuoleisen sivuhaaran Pripetin valuma- alueella ja Dneprin yläjuoksun oikeapuoleisella maa-alueella elänyt itäslaavilainen heimoyhteisö. Tarkkoja rajoja heimon asuinalueelle ei ole osattu linjata. Asutuksen jäänteitä on löydetty Pripetin varren arkeologisilta kaivauksilta 800–900 -luvuilta jaa. Näissä kaivauksissa on löydetty maatalouteen ja asutukseen liittyviä rakenteita. Heimon elinkeinoja olivat muun muassa maatalous ja käsityöt. Alueen hallintokeskus oli Turau ja alue muodosti Turaun ja Pinskin ruhtinaskunnan (900–1300 -luvuilla). 900-luvulla dregovitšien maista tuli osa Kiovan Rusia. Luoteisin osa heimoyhteisön maista liittyi Polatskin ruhtinaskuntaan. Dregovitšejä pidetään yhtenä valkovenäläisten kantaheimoista. Kuva:Slav-7-8-obrez.png|Venäläinen näkemys itäisen Keski-Euroopan heimoista 600- ja 700-luvuilla . Dregovitšit (Дреговичи) mainitaan vihreän alueen keskiosassa Turovin pohjoispuolella. Kuva:East Slavic tribes peoples 8th 9th century.jpg|Ukrainalainen näkemys itäslaavilaisista heimoista ajanjaksolla 700–850 jaa. . Kuva:Гарадзішча старажытнага Турава пэрыяду раньняга сярэднявечча царква 1.JPG|Keskiaikaisen Turaun rakennusten jäänteitä: kirkon perustaa Turaun linnanmäellä. ==Lähteet== Luokka:Valko-Venäjän historia Luokka:Slaavit
Julkinen ostotarjous

Julkinen ostotarjous on kaikille pörssiyhtiön osakkeenomistajille suunnattu tarjous ostaa heidän osakkeensa tietyllä hinnalla. Yleensä ostotarjous koskee kaikkia kyseessä olevan julkisen osakeyhtiön osakkeita. Tarjous on yleensä voimassa 3-10 viikkoa. Ostotarjouksen hyväksyminen on vapaaehtoista. Kieltäytyäkseen tarjouksesta osakkeenomistajan ei tarvitse tehdä mitään. Myöntyessään tarjoukseen on osakkeenomistajan ilmoitettava siitä ostotarjouksen tekijälle. Myös ostotarjouksen kohteena olevan julkisen osakeyhtiön hallitus esittää osakkeenomistajille oman suosituksensa ostotarjouksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Hallituksen on otettava arviota antaessaan huomioon yhtiön ja sen kaikkien osakkeenomistajien etu. Jos ostotarjouksen tekijä saavuttaa ostollaan yli 90 prosenttia osakkeista, seuraa lunastusmenettely. Tällöin ostotarjouksen tekijä voi käyvästä hinnasta lunastaa myös muiden omistajien osakkeet. Jos osakkeenomistajan omistus ylittää 30 prosenttia yhtiöstä, on tehtävä pakollinen ostotarjous kaikista osakkeista. Myös vähemmistön omistava osakkeenomistaja voi vaatia osakkeiden lunastamista. Tällöin ostotarjouksen tekijän on ostettava tämä yleensä ulos. Erimielisyydet lunastusoikeuksista ja -hinnoista käsitellään välimiesoikeudessa. Sinne jäsenet valitaan Keskuskauppakamarin lunastuslautakunnassa. == Lähteet == Helsingin Sanomat: Julkinen ostotarjous. Julkaistu 21.1.2014 Viitattu: 22.1.2014 Luokka:Sijoittaminen
M4 (Valko-Venäjä)

M4 on 192 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M4 alkaa Minskin kaupungin keskustasta kaakkoon johtavan mahtikatu Partisaanien puistotien () jatkona Minskin kehätieltä M9 eteenpäin kohti Mahiljouta. Kansallinen valtatie M4 muuttui tammikuun 2014 alussa koko matkaltaan BelToll- järjestelmään kuuluvaksi, eteläluettaviin mittauspisteisiin perustuvaksi tullitieksi, jonka käytöstä peritään ulkomaalaisilta autoilta ja valkovenäläisiltä raskaan liikenteen ajoneuvoilta tietulli. Aluksi valtatiet M4 ja M5 kulkevat yhtyneenä. 10 km kehätien jälkeen on eurooppatien E30 eli valtatien M1 liittymä. Noin 2 kilometriä myöhemmin valtatiet M4 ja M5 eroavat. M4 jatkaa kohti idässä olevaa Mahiljouta. Mahiljoun läntiseltä kehätieltä (P123) eteenpäin valtatie jatkuu Kazimirovkan lähiöön saakka, josta se jatkaa Minskoje šossena. == Lähteet== == Aiheesta muualla == * Karta platnyh dorog (tulliteiden kartta) (beltoll.by) Luokka:Valko-Venäjän tiet Luokka:Minskin alue Luokka:Mahiljoun alue
Johan Ollus

Johan (Johannes) Ollus (8. tammikuuta 1886 Vöyri – 26. joulukuuta 1939 Vöyri) oli suomalainen jääkiekkoilija. Suomessa Ollus pelasi jääpalloa Polyteknikkojen Urheiluseurassa, jonka riveissä voitti Suomen mestaruuden 1909 niin jääpallossa kuin jalkapallossakin. Vuonna 1909 Ollus valittiin Palloliiton sihteeriksi.Suomen Palloliitto 17.4.2013 1910 Ollus matkusti opiskelemaan Berliiniin Teknilliseen yliopistoon ja liittyi Berliner Schlittschuhclubin joukkueeseen. Hän kohosi nopeasti erääksi Euroopan parhaista jääkiekkoilijoista ja voitti joukkueensa riveissä kahdesti silloisen arvokkaimman mestaruuden jääkiekossa eli Championat de la Ligue Internationale de Hockey (LIHG) -turnauksen.Suomen jääkiekkohistoriaa Ollus voitti lisäksi vuosina 1912–1914 jääkiekon Saksan-mestaruuden. Ollus valittiin Saksan Hockey Hall of Fameen 1988.Hall of Fame Deutschland Saksan jääkiekkoliiton tilastoissa hänelle on merkitty viisi pelattua ottelua Saksan maajoukkueessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääpalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Laurent Lamothe

Laurent Lamothe (s. 14. elokuuta 1972) on haitilainen poliitikko, liikemies ja entinen urheilija. Hän on toiminut Haitin pääministerinä toukokuusta 2012. Lamothe ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävästä 14. joulukuuta 2014. Aiemmin Lamothe toimi Haitin ulkoministerinä syyskuusta 2011 pääministerikautensa alkuun asti. Lamothe pelasi 1990-luvulla tennistä. Hän oli mukana Haitin Davis Cup -joukkueessa vuosina 1994 ja 1995. Koulutukseltaan Lamothe on Master of Business Administration. Hän valmistui floridalaisesta St. Thomas -yliopistosta vuonna 1996. == Lähteet == * http://www.cnweeklynews.com/la-section-haitienne/87-la-section- haitienne/3470-who-is-laurent-lamothe- * http://rulers.org/2012-05.html * http://rulers.org/2012-04.html * http://www.sentinel.ht/money/articles/business/1617-who-is-Laurent-lamothe- ceo-of-global-voice-group ===Viitteet=== Luokka:Haitin pääministerit Luokka:Haitilaiset tennispelaajat Luokka:Ulkoministerit Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
MIAU

MIAU on suomalainen vuonna 2010 perustettu rockyhtye, joka yhdistelee musiikissaan vaikutteita punkista, garage rockista, popista ja dancesta. Yhtyeen muodostavat Susanna Tikkanen, Anu Kaukola ja Henna Juvonen. MIAU teki ensimmäisen levytyksensä vuoden 2012 keväällä Konkurssi Records -levy-yhtiölle nimikko-EP:n muodossa. Saman vuoden kesällä yhtye voitti ensimmäisen koskaan järjestetyn Suomen Red Bull Garage -bändikilpailun. MIAU oli viimeiseksi jääneen City-lehden kannessa 6/2012. Yhtye sijoittui kolmanneksi Ylen järjestämässä vuoden 2014 Uuden Musiikin Kilpailussa, jossa etsittiin Suomen edustajaa Kööpenhaminassa pidettävään kevään 2014 Eurovision laulukilpailuun. MIAU julkaisi Trinity -debyyttialbuminsa vuonna 2014 Konkurssi Recordsin kautta. Levyn tuotti Erno Laitinen. == Jäsenet == * Henna Juvonen - kitara, laulu * Anu Kaukola - rummut, laulu * Susanna Tikkanen - basso, laulu == Julkaisut == === Singlet === * Nightwalkers (2012) * Yes Means No (2013) * Pet Sematary (2013) * God/Drug (2014) * Enemies (2014) * War of Hearts (2014) === EP:t === * MIAU (EP) 2012 === Albumit === * Trinity (2014) * Trinity (Instrumental) (2014) == Musiikkivideot == * Nightwalkers (2012) * Yes Means No (2013) * God/Drug (2014) * War of Hearts (2014) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivut Luokka:Suomalaiset yhtyeet
Valmet (kello)

Valmet oli Valmet Oy:n kellomerkki, johon kuului pöytä- ja seinäkelloja. ==Tausta== Valmetin valmius aloittaa kellotuotanto toisen maailmansodan jälkeen perustui Tampereella sijainneen lentokonetehtaan mittaritekniikkaan liittyvään osaamiseen. Aluksi kelloja mainostettiin valmistettavan Valmetin lentokonetehtaalla hienomekaniikkaosastolla. ==Tuotanto== Valmetin kellotuotanto aloitettiin 1950-luvun alussa. Aluksi valmistettiin ainoastaan seinäkelloja. Malleja oli kaikkiaan kymmenkunta. Vuonna 1954 tuotannossa oli 18 kellomallia – seinä- ja pöytäkelloja sekä ilmapuntareita. Koneistot valmistettiin lähinnä Tampereella, mutta jossakin määrin niitä tuotiin myös ulkomailta. Tehdas sijaitsi Valmetin Instrumenttitehtaassa Tampereen Härmälässä. Kellojen kaapit ja kotelot olivat puuta, joko koivua tai jalopuuta sekä vaneria, fajanssia ja muovia. Kellomallit nimettiin kotoisasti suomalaisin etunimin: mm. Olli, Matti, Antti, Jussi, Iisakki, Aino, Aila ja Rauni. ==Tuotannon lopetus== Vuonna 1969 Pentti Kiuru sai Valmetin kellojen yksinmyyntioikeuden, ja seuraavana vuonna myös osa tuotannosta siirtyi Kiurulle. Valmet luopui lopullisesti kellotuotannosta vuonna 1976. Myöhemmin kelloja valmistettiin nimellä Aika. == Lähteet == Luokka:Valmet Luokka:Kellonvalmistajat Luokka:Kellomerkit
Janakkalan miekkamies

Janakkalan miekkamies on Janakkalasta syksyllä 2013 tehty ruumishautalöytö, johon kuuluu luuranko, kaksi miekkaa ja muuta esineistöä. Vanhempi miekka ajoittuu viikinkiajalle ja nuorempi miekka ristiretkiajalle.Markku Karvonen, Tuhatvuotiaan miekkamiehen ruumis löytyi pellosta, Yle.fi, uutiset, 14.11.2013, viitattu 22.11.2013 Itse vainaja on kuollut vuoden 1300 tienoilla. Tomografia- eli viipaleröntgentutkimusten perusteella on arvioitu, että mies olisi kohdannut väkivaltaisen kuoleman.Laura Hossi, Markku Karvonen, Tuhatvuotinen miekkamies kohtasi ehkä väkivaltaisen lopun, Yle.fi Uutiset 8.1.2014 Luurangon käsien luista tehdyn ajoituksen perusteella vainaja on mies ja kuollut noin vuonna 1300. Haudassa on esineitä, jotka ovat peräisin vanhemmalta, pakanuuden ajalta. Kasvojen kohdalle asetettu hiilenpala on ajoitettu vuoteen 1000 eli viikinkiaikaan. Löytöön kuuluvat kaksi miekkaa on myös ajoitettu. Lyhyempi, palopatinainen miekka (Z-tyyppiä) ajoittuu miekkojen tyyli- ja muotoluokituksen mukaan vuosiin 950–1050, ja miekka saattaa olla peräisin esikristillisen ajan polttohaudasta. Pitempi on ristiretkiajan miekka (tyyppiä XI) ja vuosilta 1050–1200.Markku Karvonen, Miekkamiehen kuolinaika selvisi, Yle.fi Uutiset 21.1.2014 (Tallennettu Archive.orgiin) Pakanuuden ajan esineistöä on Museoviraston tutkijan Simo Vanhatalon mukaan tavattu joskus muissakin kristillisen ajan haudoissa. Miekkojen lisäksi haudassa on vielä toistaiseksi ajoittamattomia esineitä keihäänkärki, kirves ja puukko. Tammikuussa 2018 julkistetussa DNA-tutkimuksessa on selvinnyt, että äidin puolelta miekkamiehen perimässä on tyyppi, joka on 30 prosentilla suomalaisista. Isän puolelta perimästä vain pari kolme prosenttia on samanlaista kuin nykysuomalaisilla. Professori Jan Storån mukaan miekkamies näyttäisi olleen paikallinen ihminen, jonka perimä tulisi ennemmin lännestä ja etelästä kuin idästä. Tiedot ovat alustavia, koska ajan vertailuaineistoa ei ole. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Nina Keski-Korpela, Paljastaako röntgenkään, mitä lukee Janakkalan miekkamiehen viikinkimiekassa, Yle.fi, uutiset 4.9.2014 Luokka:Suomen keskiaika Miekkamies Luokka:Ihmisjäänteet
Raatihuoneenkatu (Hämeenlinna)

Raatihuoneenkatu on Hämeenlinnan keskustan merkittävin kauppakatu. Noin 800 metriä pitkä katu ulottuu keskustan halki itä-länsisuunnassa ja on yksisuuntainen idän suuntaan. Se on koko pituudeltaan kivetty joko nupukivin tai kivilaatoin. Useat Hämeenlinnan keskustan käyntikohteet sekä monet erikoisliikkeet sijaitsevat Raatihuoneenkadun varrella. Katu on myös kahden korttelin matkalta kävelykatu. Raatihuoneenkatu sijoittui nykyiselle paikalleen vuoden 1775 asemakaavassa. Kadun poikkikadut lueteltuna lännestä itään ovat Kaivokatu, Saaristenkatu, Kasarmikatu, Sibeliuksenkatu, Linnankatu, Kirkkorinne, Rauhankatu ja Arvi Kariston katu. Itäpäässään katu jatkuu suoraan Vanajaveden ylittävälle sillalle muuttuen Viipurintieksi. Raatihuoneenkadun varrella sijaitsevat muun muassa Kauppatori, raatihuone, kauppakeskukset Linna, Keskustalo ja Optelli, Hämeenlinnan kaupunginmuseo, Hämeenlinnan oikeustalo, kirkko sekä kaupungintalo. Lokakuussa 2014 kadun länsipäähän valmistui Kauppakeskus Goodman. ==Kävelykatu Reska== thumb|Kävelykatua Kasarmikadun risteyksen kohdalla Reskaksi nimetyn kävelykadun ensimmäinen osuus Kasarmikadun ja Sibeliuksenkadun välillä muutettiin kävelykaduksi 1980-luvulla ja sitä laajennettiin Kasarmikadulta Saaristenkadulle 2000-luvun alussa. Kävelykadulla sijaitsee lukuisia liikkeitä, ravintoloita, pankkeja sekä kaksi hotellia ja kaksi kauppakeskusta. ==Lähteet== Luokka:Hämeensaari Luokka:Saaristenmäki Luokka:Suomen kadut Luokka:Suomen kaupunkien pääkadut
Viktar Hantšar

Viktar Hantšar (, 29. huhtikuuta 1957 – 1999?) oli valkovenäläinen poliitikko, joka katosi vuonna 1999. Maan opposition mukaan presidentti Aljaksandr Lukašenkan turvamiehet tappoivat hänet. Hantšar valmistui lakiopinnoistaan yliopistosta Minskissä ja työskenteli vuodesta 1986 lähtien Valko-Venäjän talousinstituutissa. Hän oli Valko-Venäjän parlamenttissa vuosina 1990–1995 ja 1995–1999. Lukašenka nimitti hänet varapääministeriksi vuonna 1994. Myöhemmin hän vastusti Lukašenkan politiikkaa ja esimerkiksi vuonna 1996 pidettyä kansanäänestystä perustuslain muuttamisesta, sekä aikeita liittää Valko-Venäjä osaksi Venäjää. Hantšar kaapattiin kadulta Minskissä 16. syyskuuta 1999. Hänen kohtaloaan ei varmuudella tiedetä. ==Lähteet== Luokka:Valkovenäläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Kadonneet henkilöt
Fridolf

Fridolf on germaanista alkuperää oleva miehen etunimi. Nimi on yhdistetty germaanisten kielten rauhaa ja sutta tarkoittavista sanoista. Suomessa nimi Fridolf on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 876 henkilölle. Fridolfin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 22. tammikuuta. Vuosina 1907–1928 nimi oli samalla päivällä myös suomenkielisessä kalenterissa kirjoitettuna Friidolf. == Tunnettuja Fridolfeja == * Fridolf Book (1836–1913), ruotsalainen viulisti, viulunsoitonopettaja ja orkesterinjohtaja * Fridolf Gustafsson (1853–1924), suomalainen professori, kansanedustaja ja kirjailija * Fridolf Rafael von Haartman (1839–1902), suomalainen liikemies ja valtioneuvos, Suomen makuuvaunuliikenteen alkuunpanija * Fridolf Leopold Hisinger (1845–1928), suomalainen vapaaherra, ruukinpatruuna ja vuorineuvos * Fridolf Höök (1836–1904), suomalainen merikapteeni, valaanpyytäjä, tutkimusmatkailija, kansanperinteen kerääjä ja suomalaisen siirtokunnan johtaja * Fridolf Jansson (1904–1991), ruotsalainen poliitikko * Fridolf Linder (1823–1896), suomalainen vapaaherra, juristi ja valtiopäivämies * Fridolf Leonard Maexmontan (1821–1901), suomalainen Venäjän armeijan kenraali * Fridolf Michael (1898–1975), suomalainen pappi ja kirjailija * Fridolf Weurlander (1851–1900), suomalainen kuvataiteilija == Lähteet == Luokka:Etunimet
Saara Törmä

Saara Törmä (s. 1977) on suomalainen sanoittaja, laulaja ja entinen ruokatoimittaja. Törmän tekemiä sanoituksia ovat tulkinneet useat suomalaisartistit, kuten Kaija Koo, Laura Närhi, Janna Hurmerinta, Johanna Kurkela, Suvi Teräsniska, Tuure Boelius, Robin, Pete Parkkonen, Katri Ylander ja Vicky Rosti. Suuren osan Törmän sanoittamista kappaleista on säveltänyt hänen puolisonsa Aku Rannila. Useita kappaleista on säveltänyt myös Matti Mikkola. Törmä itse on osallistunut myös monien kappaleiden sävellystyöhön. Törmä on sanoittanut kappaleita myös yhdessä Heidi Maria Paalasen kanssa. Tunnetuimpia Törmän sanoittamia kappaleita ovat muun muassa Kaija Koon ”Kaunis rietas onnellinen”, Jesse Kaikurannan ”Järjetön rakkaus” ja ”Vie mut kotiin”, Lauri Tähkän "Morsian", Jari Sillanpään "Sinä ansaitset kultaa" sekä useat Antti Tuiskun kappaleet kuten ”Mä hiihdän”, ”Rahan takii”, ”Hanuri”, ”Valittu kansa” ja ”Hyökyaalto”. Törmä ryhtyi kokopäiväiseksi lauluntekijäksi vuonna 2010. Ennen tätä Törmä työskenteli ruokatoimittajana Maku-lehdessä ja Vihreässä Langassa ja kirjoitti keittokirjoja. Törmä sai Juha Vainio -palkinnon 2022. 24.1.2025 Törmä julkaisi oman kappaleensa ”Kääretorttu” == Keittokirjat == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saara Törmän sanoitus- ja sävellystuotanto Fono-äänitetietokannassa Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Keittokirjailijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sarvikuonoleguaani

Sarvikuonoleguaani (Cyclura cornuta) on sarvikuonoleguaanien sukuun kuuluva laji, joka on sukua kuubanleguaanille (C. nubila) ja sinileguaanille (C. lewisi). Eläin liikkuu päivällä. == Ulkonäkö ja koko == Yksilön pituus on 1–1,2 metriä. Lajin nimi juontuu kuonon yläosassa olevista sarvimaisista suomuista, joita on kolmesta viiteen. Keskivartalo, jalat ja häntä ovat tukevat ja pää on suuri. Väri on yleensä harmaa. Nuorilla yksilöillä on joskus ihossa vaaleita kuvioita. Koirailla on joskus kaulassa pussimainen muodostuma. == Levinneisyys ja elinympäristö == Sarvikuonoleguaania tavataan Haitissa ja Dominikaanisessa tasavallassa. Se elää pääasiallisesti kuivilla alueilla, mutta sitä on tavattu myös kosteista trooppisista metsistä. Laji on erittäin uhanalainen, ja ainoa vakaa populaatio on Dominikaanisen tasavallan lounaisosassa. == Lisääntyminen == Munia on 5–19. == Ravinto == Sarvikuonoleguaani syö puiden lehtiä ja hedelmiä sekä joskus myös selkärangattomia eläimiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Leguaanit Luokka:Uhanalaiset matelijat
Parinvaihto

Parinvaihto on pariskuntien yhteistuumin sopimaa seksiä muiden kuin omien kumppaniensa kanssa. Joskus kahden pariskunnan kumpikin osapuoli vaihtaa kumppaneita toisen pariskunnan kanssa, ja joskus vain toinen osapuoli vaihtaa kumppania. Parinvaihdossa seksisuhde on väliaikainen ja saattaa kestää esimerkiksi vain yhden illan. Joskus osapuolet harrastavat seksiä eri huoneissa. Joskus osapuolet pysyttelevät samassa huonessa ja katselevat vakituista kumppaniaan harrastamassa seksiä toisen ihmisen kanssa, mikä tuo tilanteeseen ekshibitionismia ja voyeurismia. Parinvaihdolla suhteeseen voidaan saada vaihtelua ilman salasuhteiden aiheuttamia ongelmia. Sillä voidaan tavoitella suhteeseen myös jännitystä, vakautta ja pitkäkestoisuutta. Jotkut parinvaihtajat saattavat olla konservatiivisia muussa elämässään. Jotkut kokeilevat uuden kumppanin kanssa sängyssä asioita, joita he eivät vakituisen partnerinsa kanssa harrasta. Parinvaihdon suosio nousi Britanniassa ja Yhdysvalloissa 1960-luvulla. ==Lähteet== Luokka:Seksuaalinen toiminta
Käpylän työväentalo

Käpylän työväentalo, aluksi nimellä Käpylän Urheilijain Talo ja UrheilutaloKaupungosat.net, on nykyisin Eläkkeensaajien Keskusliiton omistama työväentalo Helsingin Käpylässä. Se sijaitsee Vipusentiellä Käpylän luoteisosassa.Kaupunginosat.net Sen on aiemmin omistanut Nuorten Puolesta ry. ja sitä ennen Helsingin Työväenyhdistys ja alkujaan Käpylän Urheilijat. Rakennuksen pinta-ala on 630 neliömetriäSeurantalot.fi . Käpylän työväentalossa on 120 hengen juhlasali, jossa on näyttämö ja lisäksi aputiloja, kuten sauna. Rakennus sijaitsee Museoviraston määrittelemässä valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä. Se on sr-2-merkinnällä osoitettu historiallisesti, rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti arvokkaaksiHelsingin kaupunkisuunnittelulautakunta . == Historia == Idea talon rakentamiseen tuli vuonna 1921 Käpylän Urheilijoilta, joka kuului Työväen urheiluliittoon ja katsoi talon olevan hyödyksi alueen kasvavan työväestön tarpeisiin. Käpylän asukkaat panostivat talon hankkeeseen ostamalla sen osakkeita, ja tästä talo sai osittain rahoituksensa. Rakennustyöt suoritettiin lähinnä talkootyönä, ja talo valmistui 1926. Urheilun lisäksi siellä järjestettiin tansseja ja pidettiin ravintolaa. Käpylän Urheilijat lakkautettiin 1930-luvun alussa poliittisista syistä, koska sen katsottiin olevan kommunistien hallussa. Työväentalon tanssi- ja ravintolatoiminta kiellettiin, ja Käpylän Urheilijat Talo Oy ajautui konkurssiin ja pakkohuutokauppaan.Asta Korppi: Meidän Käpylä, s. 38–40. Tintta Kustannus 2007. Talon huusi vuonna 1931 itselleen konkurssihuutokaupassa Helsingin Työväenyhdistyksen perustama Käpylän Työväentalo Oy.Porssitieto.fi Talo oli työväenyhdistyksen hallussa useita vuosikymmeniä ja siirtyi sen jälkeen Nuorten Puolesta -liitolle. Vuonna 1997 talon osti Eläkkeensaajien Keskusliitto, jonka hallussa se on edelleen. Sitä ovat vuokranneet sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen yhdistykset, urheiluseura Käpylän Kunto ja esimerkiksi Suomen Kansallisooppera päiväharjoituspaikakseen. Myös elokuvatuotantoyhtiö Fennada-Filmi vuokrasi taloa 1960-luvulla, ja siellä on tehty elokuvia ja äänilevyjä. Se on myös juhlien ja tilaisuuksien pitopaikka. Helsingin kaupunki suunnittelee rakennuksen edessä olevan aukion uudistustamista ja uuden puuston istuttamista sille. Dallapé-orkesteri levytti Työväentalossa heinä-elokuun vaihteessa 1939 useita kappaleita.Fiftyrecords.com Siellä on vuonna 1956 filmattu Valentin Vaalan ohjaamaa elokuvaa Nummisuutarit.Aleksis Kivi, Kansalliskirjailija Niin sanottu VEK-ryhmä eli Aarre Elo, Jukka Virtanen ja Matti Kuusla tapasivat toisensa ensi kerran Käpylän Työväentalolla. Helsingin työväenyhdistys sai vuonna 1994 korjausavustusta opetusministeriön myöntämistä työväentalojen korjausmäärärahoista.Suomen sosialidemokraattisen puolueen vuosikertomus 1994 , ja taloon tehtiin peruskorjaus vuonna 1998, jolloin sisätilat ja palveluvarustukset uudistettiinEläkkeensaajien keskusliitto . == Lähteet == * Eläkkeensaajien keskusliitto === Viitteet === Luokka:Helsingin työväentalot Luokka:Käpylä
Momo (ruoka)

Momo on liha-, kasvis,- tofu- tai juustotäytteinen myky. Ruokalajin alkuperää ei tarkkaan tunneta. Reseptin arvellaan kuitenkin kehittyneen Tiibetissä ja levinneen sieltä edelleen kauppiaiden tai siirtotyöläisten mukana. Momot ovat suosittua katuruokaa esimerkiksi Nepalissa, Bhutanissa ja suurissa osissa Intiaa, kuten Himalajan alueella, Delhissä, Sikkimissä ja Darjeelingissa. Momon kaltaisia nyyttejä on myös esimerkiksi kiinalaisessa, japanilaisessa ja venäläisessä ruokakulttuurissa. Suupalan kokoisen momon taikinakuori tehdään vedestä ja jauhoista. Joskus taikinaan saatetaan silti lisätä muita aineita, kuten hiivaa tai ruokasoodaa. Momon täytteet voivat olla melkein mitä vain. Kasvistäytteistä yleisimpiä ovat kaali ja peruna sekä erilaiset yrtit ja mausteet. Lihatäytteistä Nepalissa ja Intiassa suositaan etenkin kanaa, lammasta, jakkia tai vesipuhvelia. Momojen kanssa nautitaan perinteisesti yhtä tai useampaa kastiketta, johon nyyttejä dipataan. Yleisimpiä kastikkeita ovat erilaiset chutneyt ja tomaattipohjaiset chilikastikkeet. Useimmiten momot tarjoillaan höyrytettyinä. Ne voidaan myös paistaa tai uppopaistaa. ==Lähteet== * The Journey of Momo from Tibet to Streets of Delhi, Zeenews.india.com * What is Momo, Wisegeek.com * Momo or dumplings, Taste of Nepal ==Aiheesta muualla== Luokka:Tiibetiläinen keittiö Luokka:Pikaruoka
Papuanmarjastaja

Papuanmarjastaja (Melanocharis arfakiana) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Papuanmarjastajaa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia ei tunneta hyvin, eikä sen populaation koosta ole tarkkoja arvioita. Laji luokitellaan elinvoimaiseksi, koska sen levinneisyysalue vaikuttaisi olevan suhteellisen laaja ja se pystyy elämään myös luonnontilattomissa metsissä. ==Elintavat== Papuanmarjastaja elää vuoristometsissä 640–1 100 metrin korkeudella merenpinnasta, ja se voi elää myös luonnontilattomissa metsissä. Laji käyttää ravinnokseen marjoja ja luultavasti niveljalkaisia. Sen arvellaan pesivän toukokuun ja lokakuun välillä. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Mustamarjastaja

Mustamarjastaja (Melanocharis nigra) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Mustamarjastajaa tavataan Indonesiassa ja Papua- Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu yleisestä runsaslukuiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Rinnemarjastaja

Rinnemarjastaja (Melanocharis longicauda) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Rinnemarjastajaa tavataan Indonesiassa ja Papua- Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella. Lajin on raportoitu olevan harvinainen tai paikallisesti yleinen. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Vuorimarjastaja

Vuorimarjastaja (Melanocharis versteri) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Vuorimarjastajaa tavataan Indonesiassa ja Papua- Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella. Lajin on raportoitu olevan harvinainen tai melko yleinen. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Viirumarjastaja

Viirumarjastaja (Melanocharis striativentris) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Viirumarjastajaa tavataan Indonesiassa ja Papua- Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleisestä runsaslukuinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Transpecosinrottakäärme

Transpecosinrottakäärme (Bogertophis subocularis) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva laji, joka on sukua bajanrottakäärmeelle (B. rosaliae). Eläin liikkuu öisin. == Ulkonäkö ja koko == Yksilön pituus on 0,9–1,7 m. Pääasiallinen väri on keltainen, kellanruskea tai ruskea. Selässä on kaksi tummanruskeaa juovaa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Transpecosinrottakäärmettä tavataan Yhdysvaltojen lounaisosissa ja pohjoisessa Meksikossa. Sitä esiintyy aavikolla. == Lisääntyminen == Munia on 3–7. == Ravinto == Eläin syö pieniä nisäkkäitä, lintuja sekä muita matelijoita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.redorbit.com/education/reference_library/animal_kingdom/reptilia/1112967921/trans- pecos-rat-snake-bogertophis-subocularis * http://www.ratsnakezone.com/ratsnake-information/191-basic-captive-care-of- bogertophis subocularis.html Luokka:Tarhakäärmeet
Harmaarintamesikko

Harmaarintamesikko (Oedistoma iliolophus) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Harmaarintamesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on kuvattu olevan yksi runsaslukuisimmista lintulajeista alankojen ja mäkien sademetsissä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Pikkumesikko

Pikkumesikko (Oedistoma pygmaeum) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Pikkumesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa- Guineassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi tai yleiseksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Keltarintamesikko

Keltarintamesikko (Toxorhamphus novaeguineae) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Keltarintamesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu melko yleisestä yleiseksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Titušky

Titušky (; joskus myös yksikkömuodossa tituško, tituška) on yleisesti Ukrainan median ja yleisön käytössä oleva nimitys huligaanille, jonka uskotaan olevan venäläismielinen provokaattori. Tituškojen väitetään olevan taistelujoukoista koottuja siviiliasuisia laittomia ryhmiä, joiden tavoitteena on hajottaa rauhanomaisia mielenosoituksia väkivaltaisesti ja hyökätä toimittajia ja median edustajia vastaan. Tituškot sulautuvat ensiksi väkijoukkoon ja aloittavat sitten tappeluja. Nimitystä alettiin käyttää marraskuussa 2013 Euromaidan-mielenosoitusten aikana Alueiden puolueen ja sen johtaman hallituksen palkkaamista siviiliasuisista väkivaltaisista provokaattoreista. Ukrainalainen ammattilaisjalkapalloilija Vladislav Kalitvintsev joutui Tituškojen pahoinpitelemäksi 21. helmikuuta 2014. Tituškojen kerrotaan helmikuun puolenvälin jälkeen surmanneen uhrejaan tilanteen kiristyttyä.Ilta- Sanomat: Futislupaus joutui uhriksi Kiovassa – leuka murskana . Viitattu 21.2.2014. == Nimen alkuperä == Nimitys sai alkunsa Vadym Tituškosta (, myös nimellä Vadik Rumyn ), joka on Bila Tserkvasta kotoisin oleva vapaaottelija. Tituško hyökkäsi 5 kanalin toimittajien kimppuun Kiovassa 18. toukokuuta 2013. Tituško oli yksi kolmesta miehestä, jotka tuomittiin ehdolliseen rangaistukseen hyökkäyksestä. Tituškon kerrotaan olevan tyytymätön nimeensä liitetystä assosiaatiosta.From Maidan To Berkut: A Ukraine Protest Glossary, Radio Free Europe/Radio Liberty. - Wednesday, December 18, 2013 Radio Libertyn verkkosivulla tituškot kuvaillaan "roteviksi urheiluvaatteisiin pukeutuneiksi miehiksi, jotka toimivat agent provocateureina. He iskevät protestoijia vastaan tai provosoivat yhteenottoja tahratakseen rauhanomaisia mielenosoituksia."Radio Liberty: From Maidan To Berkut: A Ukraine Protest Glossary Viitattu 22.1.2014 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Titušky Ukrainan kielen slangisanakirja Myslovo Luokka:Vuoden 2013 mielenosoitukset ja levottomuudet Mielenosoitukset 2013 Luokka:Poliittinen väkivalta Luokka:Propaganda
Tuhkapäämesikko

Tuhkapäämesikko (Toxorhamphus poliopterus) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Tuhkapäämesikkoa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on kuvattu olevan usein yleinen tai runsaslukuinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat
Stig Stendahl

Stig Stendahl (s. 1939), DI, on elinkeinoelämän vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka on toiminut mm. Abloylla toimitusjohtajana 1990-1992, Fiskars Oyj Abp:ssä toimitusjohtajana 1992-2000 ja Ablyta ja Fiskarsia ennen Konecranesissa, Aktia-pankissa, Plantagen Norden AB:ssä , LKB Produkterissa sekä Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland-säätiössa ja Stiftelsen för Åbo Akademi-säätiössä. Hän on myös Hallitusammattilaiset ry:ssä. ==Lähteet== * http://porssitieto.fi/nimi1998.html * http://uusisuomi.fi/kotimaa/69007-nain- riippuvainen-on-puolueesi * http://investing.businessweek.com/research/stocks/people/person.asp?personId=8276298&ticker;=KCR1V:FH&previousCapId;=883625&previousTitle;=Aktia%20Oyj * http://web.lib.hse.fi/FI/yrityspalvelin/pdf/2004/Ekcikonecranes2004.pdf * http://konecranes.com/sites/default/files/download/anr2002english.pdf * abo.fi/studera/undervisningsprogram/2007-2008/pdf/adm/Adm_Stiftelsen.pdf * ytj.fi/yritystieto.aspx?YRTI=OSO2&yavain;=1728430&tietolahde;=0&tarkiste;=6D7FCF86F481E1653DE6A9B2BEB51BFCAEDCAFF9&path;=1547;1631;1678 * web.abo.fi/meddelanden/artiklar/2003_05_stiftelsen.sht * marketvisual.com/d/3f045cab-35a5-44fa-aad2-94fd216a4f28/Stig+Stendahl ==Aiheesta muualla== * m.taloussanomat.fi/?page=showSingleNews&newsID;=199811446 Luokka: Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Tiaismarjastaja

Tiaismarjastaja (Oreocharis arfaki) on tiaismarjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Tiaismarjastajaa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu yleisestä hyvin yleiseksi sen suosimalla korkeusvyöhykkeellä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Tiaismarjastajat
Täplämarjastaja

Täplämarjastaja (Rhamphocharis crassirostris) on marjastajien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Täplämarjastajaa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Marjastajat