EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vapaus johtaa kansaa (kappale)

Vapaus johtaa kansaa on CMX:n, Kotiteollisuuden ja 51koodia-yhtyeen Tuuliajolla 2006 -kiertueen yhteydessä julkaistu kappale ja single. Se oli neljä viikkoa Suomen virallisen singlelistan ensimmäisenä. Kappaletta ei esitetty kiertueella, mutta CMX on sittemmin esittänyt sitä omilla keikoillaan. Kappaleen sävelsi, sanoitti ja sovitti A. W. Yrjänä. == Kokoonpano == * A.W. Yrjänä – laulu, sävellys, sanoitus, sovitus * Jouni Hynynen – laulu * Hannu Sallinen – taustalaulu * Tuomas Peippo – rummut * Jari Sinkkonen – rummut * Janne Hongisto – basso * Timo Rasio – kitara * Janne Halmkrona – kitara * Jute Musikka – kitara ==Lähteet== Luokka:CMX Luokka:Vuoden 2006 kappaleet Luokka:Kotiteollisuuden kappaleet Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet
Nacka

Nacka on samannimisen Nackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Nacka ei varsinaisesti muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Nacka oli aikaisemmin kaupunki, kunnes 1970-luvun alun kuntauudistuksessa kaupunkinimitys otettiin pois käytöstä. Samalla aiempaan Nackan kaupunkiin liitettiin Boon maalaiskunta ja Saltsjöbadenin kauppala, jolloin muodostui nykyinen Nackan kunta. ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Nordmaling

Nordmaling on samannimisen Nordmalingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 546 asukasta. Taajamassa sijaitsee Nordmalingin kirkko. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Norrtälje

Norrtälje on entinen kaupunki ja nykyinen Norrtäljen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Uplannin maakunnassa Tukholman läänin pohjoisosassa. Norrtälje on Tukholman läänin kaupungeista pohjoisin ja sijaitsee Roslagenissa, jonka pääkaupungiksi sitä joskus kutsutaan. Norrtälje sijaitsee noin 68 kilometriä Tukholmasta koilliseen ja on 72 kilometrin päässä Uppsalasta. Norrtäljenlahden luona on ollut kauppapaikka jo 1200-luvulla.Mattias Henrikson: Alla dessa utflykter runt Stockholm. Ordalaget 2013, s. 85. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1719. 1700- ja 1800-lukujen matala puutaloasutus laittaa oman leimansa kaupunkiin nykyisin. Viking Line aloitti Norrtäljestä autolauttayhteyden Maarianhaminaan ja Turkuun vuonna 1960.Otavan Iso tietosanakirja, osa 6, palsta 488. Helsinki: Otava, 1963. Vuonna 1971 kaupungista tuli ympäröivien maalaiskuntien kanssa osa Norrtäljen kuntaa. Norrtäljessä sijaitsee yksi Ruotsin isoimmista vankiloista ja aiemmin myös eräs ilmatorjunnan suurimmista rykmenteistä. ==Väestönkehitys== ==Kaupunginosat== * Bolkadalen * Bältartorp * Flygfältet * Granparken * Gransäter * Kvisthamra * Mosebacke * Solbacka * Nya Solbacka * Fågelsången * Grossgärdet * Grind * Vigelsjö ==Katso myös== * Norrtäljen kunta * Roslagen == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit * io:Norrtälje
Norsjö

Norsjö on samannimisen Norsjön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 051 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Nykvarn

Nykvarn on samannimisen Nykvarnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 497 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Nynäshamn

Nynäshamn on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta. ==Media== Paikallislehti Nynäshamns Posten ilmestyy kahdesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Orsa

Orsa on samannimisen Orsan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 308 asukasta. Taajamassa sijaitsee Orsan kirkko. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Oskarshamn

Oskarshamn on samannimisen Oskarshamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 258 asukasta. Oskarshamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Oskarshamnissa on tärkeä satama, josta on muun muassa lauttayhteys Visbyhyn Gotlannin saarelle. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Piitime

Piitime () on samannimisen Piitimen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 913 asukasta. Piitime oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Piitime on teollisuuskaupunki, jossa on säilynyt historiallista puutaloasutusta. Piitime onkin tunnettu kesä- ja matkailukaupunki. Siellä järjestetään mm. Piteå dansar och ler -festivaali ja Piteå Summer Games -niminen jalkapalloturnaus. ==Historiaa== Piitime on vanha kauppa- ja merenkulkupaikkakunta. Alueelta on löydetty kivi- ja pronssikautisia asuinpaikkoja. Ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti saamelaisia ja kainulaisia. Myöhemmin 1200-luvulla alueelle saapuivat pirkkalaiset, joiden peruja ovat alueen suomalaisperäiset paikannimet. Ruotsalainen asutus on peräisin 1500–1600-luvuilta. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1621. Piitimen nähtävyyksiä ovat Öjebyn kivikirkko (alkujaan 1400-luvulta), puukirkko (1686), Strömnäskyrkan (1968), Infjärdenkyrkan (1973) ja Furubergskyrkan (1976) ja raatihuone (1830). ==Väestönkehitys== ==Media== Sanomalehti Piteå-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa. ==Tunnettuja piitimeläisiä== *Mikael Renberg (s. 1972), jääkiekkoilija *Bo Sundström (s. 1961), muusikko ja laulaja Bo Kaspers Orkester -yhtyeessä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Pajala (taajama)

Pajala (pohjoissaameksi Bájil) on samannimisen Pajalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 958 asukasta. ==Väestönkehitys== == Pajalan pommitus == Talvisodan aikana 21. helmikuuta 1940 kello 12.46 ja 12.55 välisenä aikana Neuvostoliitto pommitti Pajalaa seitsemällä pommikoneella. Kylään pudotettiin 34 räjähdys- ja 100 palopommia, jotka aiheuttivat mittavaa tuhoa tiheään asutussa kylässä. Neljäsosa kylästä syttyi palamaan, mutta henkilövahingoilta säästyttiin. Kirkon ympäristöön putosi useita pommeja, mutta itse kirkko säästyi tuhoilta. Koulun liikuntasalin katon lävisti pommi, joka jäi kuitenkin suutariksi. Kylässä tuhoutui saha, josta ihmiset onnistuivat poistumaan ennen sen katon romahtamista. Pommitus tuhosi kokonaan yhden asuinrakennuksen ja navetan. Irtaimisto saatiin pääosin pelastettua palavista rakennuksista. Pajalan apulaislääninviskaali raportoi pommituksesta kello 13.00 Luulajaan Norrbottenin läänin maaherralle ja vahvisti ylilentäneiden seitsemän koneen olleen venäläisiä. Ruotsin hallitus esitti illalla Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen Pajalan pommittamisesta. Edellisen kerran Neuvostoliitto oli pommittanut Pohjois-Ruotsia 14. tammikuuta 1940. Myöhemmin Neuvostoliitto selitti pommituksen syyksi suunnistusvirhettä ja pyysi anteeksi tapahtunutta. Venäläiset luulivat pommittavansa Rovaniemeä, mutta karkea suunnistusvirhe vei heidät Ruotsin puolelle. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Robertsfors

Robertsfors on samannimisen Robertsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 004 asukasta. Taajamassa sijaitsee Robertsforsin ruukki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Ronneby

Ronneby on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Ronnebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 12 029 asukasta. Kooltaan Ronneby on Blekingen läänin kolmanneksi suurin taajama Karlskronan ja Karlshamnin jälkeen. Ronnebyn pohjoispuolella sijaitsee sitä pienempi Kallingen taajama, joka ei kuitenkaan ole kasvanut yhteen Ronnebyn kanssa. Ronnebyn kaupunki oli myöhäiskeskiajalla Blekingen tärkein kaupunki ja 1800-luvulla suosittu kylpyläpaikka. Ronneby oli alun perin tanskalainen kaupunki, mutta se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Kuningas perui kaupunginoikeudet, ja määräsi asukkaat muuttamaan Karlskronaan perustettuaan sinne laivastotukikohdan. Kaupunginoikeudet palasivat vuonna 1882. Vuosien 1952 ja 1967 kuntauudistuksissa Ronnebyhyn liitettiin ympäröiviä maalaiskuntia, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ronneby muuttui jälleen kunnaksi. ==Nähtävyyksiä== * Pyhän Ristin kivikirkko (1100-luvulta, paloi suurpalossa 1864) * Möljerydin puukirkko (1894) * Bergslagenin kaupunginosa * Johannishusin kartano ja renessanssityylinen linna (1772) ==Kuvia kaupungista== Kuva:Ronneby Munktrappan.jpg|Munktrappan Ronnebyssä. Kuva:Ronneby gamla vattentorn.jpg|Vanha vesitorni. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ronnebyn kunnan kotisivut * Ronneby teoksessa Nordisk familjebok ("Uggleupplagan", 1904–1926) * CityGuide Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat * Luokka:Ruotsin kaupungit
Rättvik

Rättvik on samannimisen Rättvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 686 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Sandviken

Sandviken on samannimisen Sandvikenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 965 asukasta. Sandviken oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Sigtuna

Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski- Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta. Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla.Mattias Henrikson: Alla dessa utflykter runt Stockholm. Ordalaget 2013, s. 98. Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö. ==Väestönkehitys== ==Katso myös== * Sigtunan tuho vuonna 1187 * Sigtunan kunta ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Stockholms läns museum Luokka:Ruotsin kaupungit Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Sigtunan kunta
Skara

Skara on samannimisen Skaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi- Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 841 asukasta. Skara on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja se säilytti kaupunginoikeutensa 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Skarassa on sijainnut Skaran hiippakunnan piispanistuin vuodesta 1014. Skaran tuomiokirkko on Ruotsin suurimpia kirkkoja. Sen vanhimmat osat lienevät 1000-luvulta, mutta sen goottilainen perusasu juontaa 1300-luvulle. Nykymuotoonsa kirkko restauroitiin 1800-luvun lopulla. ==Lähteet== Paikallislehti Skaraborgs Läns Tidning ilmestyy neljästi viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Sollentuna

Sollentuna on samannimisen Sollentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Sollentuna muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa. Koko Sollentunan kunta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Sorsele

Sorsele on samannimisen Sorselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 277 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Sollefteå

Sollefteå on samannimisen Sollefteån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 562 asukasta. Sollefteå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Storfors

Storfors on samannimisen Storforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 337 asukasta. Storfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Storuman (täsmennyssivu)

Storuman voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita: * Storumanin kunta Ruotsissa * Storuman, Storumanin kunnan keskustaajama * Storuman, järvi Uumajanjoessa Ruotsissa * .
Marsaxlokk

Marsaxlokk on yli 3 500 asukkaan kalastajakylä Maltan saaren kaakkoisosassa. Kylän nimi on muodostunut sisilian kielen satamaa tarkoittavasta sanasta marsa ja sirocco-tuulen maltankielisestä nimityksestä xlokk, joka tarkoittaa myös kaakkoa. Suuri osa Maltan kalastustoiminnasta on keskittynyt Marsaxlokkiin. Tyypillisiä saaliskaloja ovat tonnikala, kultamakrilli ja miekkakala. Nykyisin myös turismi on merkittävä elinkeino kalastuksen lisäksi. Marsaxlokkin alueella sijaitsee Maltan tärkein voimalaitos. Myös saaren suurin satama, Maltan vapaasatama, on kylän välittömässä läheisyydessä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Maltan kunnat
Harry Caray

thumb|Harry Caray vuonna 1951. Harry Caray (synt. Harry Christopher Carabina 1. maaliskuuta 1914 St. Louis, Missouri - 18\. helmikuuta 1998 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja, joka muistetaan erityisesti baseball -selostuksistaan.http://www.infoplease.com/ipa/A0748265.html Ennen uraansa radiossa Caray pelasi baseballia puoliammattilaisena.http://www.radiohof.org/sportscasters/harrycaray.html Työskenneltyään aluksi pienillä asemilla hän siirtyi St. Louisiin KMOX:lle, jolla hän toimi St. Louis Cardinalsien otteluiden selostajana 1945-1969. Riitaannuttuaan joukkueen omistajan kanssa Carey siirtyi Oaklandin kautta Chicagoon vuonna 1970, jossa hän selosti Chicago White Soxien ottelut seuraavan runsaan kymmenen vuoden ajan. Vuonna 1982 Carey siirtyi selostamaan Chicago Cubsien otteluita. Harry Carey kuoli helmikuussa 1998. Huhtikuussa 1999 häntä esittävä patsas pystytettiin Chicago Cubsien kotistadionin edustalle.http://www.baseballvoices.com/html/harry_caray.html Harry Caray nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1989. == Lähteet == Luokka:Radio Hall of Fame Luokka:Yhdysvaltalaiset radiotoimittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset urheiluselostajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Olarin koulu

Olarin koulu on Espoon Olarissa sijaitseva matemaattis-luonnontieteellisesti painottunut noin 800 oppilaan yhtenäinen peruskoulu. Koulu toimii kahdessa paikassa, Opinmäen kampuksella sekä Olarinniityntiellä. Koulu oli aiemmin 600 oppilaan ja opiskelijan Olarin koulu ja lukio, jonka lukiopuolella oli 370 opiskelijaa. Olarin koulu on erityisen tunnettu matemaattis- luonnontieteellisistä luokistaan (MaLu). Olarin koulu ja Olarin lukio erosivat vuonna 2017 ja niistä tuli erilliset yksiköt. Olarin lukion toiminta loppui kevätlukukauteen 2019, kun se yhdistettiin Pohjois-Tapiolan lukion kanssa Otaniemen lukioksi. == Historia == Keskiarvoraja 1996–2018 Keskiarvoraja 1996–2018 Keskiarvoraja 1996–2018 Keskiarvoraja 1996–2018 Vuosi KA-raja (lukio) Pisteraja (MaLu-linja) Aloitus- paikat 1996–1997 8,55 1997–1998 8,55 1998–1999 8,27 1999–2000 8,40 2000–2001 8,50 2001–2002 8,09 2002–2003 8,36 2003–2004 8,55 2004–2005 8,40 2005–2006 7,91 2006–2007 8,36 2007–2008 7,92 2008–2009 8,08 2009–2010 8,33 2010–2011 8,27 15,19 2011–2012 8,33 16,17 130 2012–2013 8,92 16,30 108 2013–2014 8,75 16,20 120 2014–2015 9,00 17,44 108 2015–2016 8,67 15,95 113 2016–2017 8,83 15,44 118 2017–2018 8,75 16,32 118 Olarin lukio perustettiin vuonna 1990 ja se siirtyi omaan rakennukseensa 1993, jolloin siellä aloitti lukion lisäksi myös yläkoulu. Matinkylän Ison Omenan lähelle oli suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti, johon Olarin lukion kaavailtiin siirtyvän. Meri-Matti oli tarkoitus rakentaa vuosina 2017–2019. Projekti laitettiin kuitenkin jäihin ja Olarin yhdistyi Pohjois-Tapiolan lukion kanssa uudeksi Otaniemen lukioksi lukuvuoden 2019–2020 alussa. Yhdistymisen myötä lukio muutti uusiin tiloihin Otaniemeen osoiteeseen Tietotie 6. == Saavutukset == Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa, jossa huomioidaan opiskelijoiden lähtötaso, keväällä 2013 sijalle 97 ja keväällä 2014 sijalle 170.Helsingin SanomatLukiovertailu STT . Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Tekniikka&Talous; *Olarin lukio vei Sokrates-väittelykilpailun Luokka:Espoon lukiot Luokka:Espoon peruskoulut Luokka:Olari
Timrå

Timrå on samannimisen Timrån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Medelpadin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 443 asukasta. Timrå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Timrån taajama sijaitsee 13 kilometriä Sundsvallin kaupungista pohjoiseen, ja se on käytännössä Sundsvallin esikaupunki. Joskus keskustaajamasta käytetään nimeä Vivsta centrum. Timrå on ollut Ruotsin suurimpia puuteollisuuspaikkakuntia. Indalinjoessa on Bergeforsen vesivoimala (teho 150 MW). Timrån kirkko on vuodelta 1796. Timrålainen jääkiekkojoukkue Timrå IK pelaa SHL:ssa eli Ruotsin korkeimmassa jääkiekkosarjassa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Upplands Väsby

Upplands Väsby (aiemmin muodossa Upplands-Väsby) on samannimisen Upplands Väsbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 37 594 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Vallentuna

Vallentuna on samannimisen Vallentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 519 asukasta. Taajama kuuluu osittain myös Täbyn kuntaan. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Vansbro

Vansbro on samannimisen Vansbron kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 026 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Vara

Vara on samannimisen Varan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 889 asukasta. Vara oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Laura Cerón

Laura Ceron (s. 28. syyskuuta 1964 México, Meksiko) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten hoitaja Chuny Marquezina Teho-osasto- televisiosarjasta. ==Elokuvat/Televisio== *The Public Eye (1992) puertoricolainen nainen *Missing Persons Anita *Losing Isaia (1995) vastasyntyneiden teho-osaston nainen *The Big Squeeze (1996) Kirje Carrie *Details (2000) Tri. Diaz *Touched by an Angel (2001) Lorena Acosta *The Brothers Garcia (2002) Alena *King Rikki (2002) Emalita Ortega *Luis (2003) *Judging Amy (2003) Alma Zapata *Strong Medicine (2004) Taryn *Criminal (2004) Tarjoilija *Broken Circle (2006) ylikonstaapeli Campos *Rails & Ties (2007) Susan Garcia *MaNIC (2007) OBGYN *Oh Baby (2008) Betty *The Unit (2008) Ana Rocha *Political Disasters (2009) Lenora *Teho-osasto (1995–2009) Hoitaja Chuny Marquez *Anna palaa: viimeiseen saakka (2009) Isabel *Flights of Fancy (2010) María Luisa Saca Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vaxholm

Vaxholm on samannimisen Vaxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 857 asukasta. Taajama sijaitsee Vaxönin saarella. Vaxholm oli aikaisemmin kaupunki, kunnes Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon 1970-luvun alussa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Vellinge

Vellinge on samannimisen Vellingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 304 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Vilhelmina (täsmennyssivu)

Vilhelmina voi tarkoittaa seuraavia: * Vilhelmina, naisen etunimi * Vilhelmina, Vilhelminan kunnan keskustaajama * Vilhelminan kunta Ruotsissa Västerbottenin läänissä * .
Vänersborg

Vänersborg on samannimisen Vänersborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 699 asukasta. Suurimpia työnantajia on Holmen paper -konserniin kuuluva Wargöns Bruk. Vänersborgin kaupunki sijaitsee Vänern-järven rannalla, ja se on perustettu 1641. Ruotsissa kaupungit lakkautettiin virallisesti 1970-luvun alun kuntauudistuksessa. Pirkanmaalla sijaitseva Kangasala on Vänersborgin ystävyyskunta. ==Media== Sanomalehti TTELA ilmestyy kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== == Katso myös == * Brätte ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Vännäs

Vännäs on samannimisen Vännäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 118 asukasta. Vännäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kuva:Vännäs köping vapen.svg|Vännäsin kauppalan vaakuna ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Vindeln

Vindeln on Ruotsin Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa sijaitsevan Vindelnin kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 333 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Degerfors, del av tätorten Vindeln * Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat
Värmdö

Värmdö on saari ja entinen kunta Ruotsissa Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Nykyään saari kuuluu pääosin laajempaan, mutta samannimiseen Värmdön kuntaan. Saaren länsiosa kuuluu Nackan kuntaan. Värmdön entisen kunnan alueella sijaitsevia taajamia ovat Hemmesta, Skeppsdalsström, Kopparmora, Ängsvik, Värmdö-Evlinge ja Torsby. Alueella sijaitsee myös Värmdön kirkko. Värmdö lähisaarineen on aikaisemmin muodostanut Värmdön pitäjän, josta on erotettu useita muita pitäjiä. Södra Ljusterö erotettiin vuonna 1631, Boo vuonna 1635, Möja vuonna 1638, Djurö vuonna 1683 ja Ingarö vuonna 1792. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Värmdön seurakunnalle ja maalliset tehtävät Värmdön maalaiskunnalle. Vuonna 1902 Värmdöstä erotettiin vielä Gustavsberg, joka muodosti oman maalaiskunnan ja seurakunnan. Vindö lähisaarineen liitettiin Djurön kuntaan vuonna 1926. Vaxholmin kaupunkiin puolestaan liitettiin vuonna 1913 Rindö lähisaarineen sekä vuonna 1950 Tynningö ja Skarpö. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Värmdön kunnaksi ilman rajamuutoksia. Vuonna 1974 tehdyssä kuntaliitoksessa muodostettiin nykyinen Värmdön kunta, joka on huomattavasti aiempaa kuntaa laajempi. Luokka:Värmdön kunta Luokka:Nackan kunta Luokka:Ruotsin saaret Luokka:Ruotsin entiset kunnat
Västervik

Västervik on samannimisen Västervikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 140 asukasta. Västervik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Media== Sanomalehti Västerviks- Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Ystad

Ystad on samannimisen Ystadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 350 asukasta. Ystad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ystadin nimi tulee sanasta Viistatha (myöhemmin Ystathae), joka on muinaispohjoismainen nimi uhripaikalle. Vanhimmat viitteet Ystadin kaupunginoikeuksista on 1200-luvun puolivälistä. Vuonna 1267 perustettiin Ystadiin fransiskaani­luostari, jonka yhteyteen rakennettiin Pyhälle Pietarille omistettu kirkko. ==Historia== Ystad on perinteisesti ollut Pohjoismaiden yksi tärkeimmistä yhdyskaupungeista Manner- Eurooppaan. Jo Tanskan vallan aikana yhteydet olivat vilkkaat, mutta erityisesti Ruotsin suurvaltakauden aikaan Ystad oli tärkeä linkki Ruotsin alusmaihin Pommerissa. Aina 1800-luvulle saakka Ystad oli yksi Ruotsin tärkeimmistä satamista, mutta kun rautatie Södra Stambanan vedettiinkin Ystadin sijaan Malmöhön, menetti Ystad nopeasti merkitystään. Toisaalta tämä kehitys merkitsi sitä, että ajanjaksona, jolloin usein vanhat rakennukset kaupunkien keskustoista hävitettiin uusien tieltä, Ystad ei kasvanut, eikä tämä kehitys päässyt kaupungissa vauhtiin. Siksi Ystadin keskustassa on edelleen suuri määrä hyvin vanhaa rakennuskantaa, joka juontaa juurensa aina keskiajalle saakka. Ystadin kaupunkikuvaa ristikkotaloineen arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.Persson, Edvard: Vilken är Sveriges vackraste stad? Arkitekturupproret-blogi 9.1.2017. Viitattu 8.7.2017 Nykyään Ystad on satamakaupunki, josta on säännölliset matkustajayhteydet Bornholmille ja Puolaan. ==Media== Paikallislehti Ystads Allehanda ilmestyy kuudesti viikossa. ==Ystad fiktiossa== Henning Mankellin Kurt Wallander -sarjan romaanit tapahtuvat pääasiassa Ystadissa tai sen lähiympäristössä. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Åmål

268px|right|thumb|Åmålin taidehalli. Åmål on samannimisen Åmålin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 065 asukasta. Åmål oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Kaupunginoikeudet sille myönsi 1. huhtikuuta 1643 kuningatar Kristiinan holhoojahallitus. thumb|268px|Nykyisin konserttien tapahtumapaikkana käytetty Åmålin vanha kirkko. Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen kautta rakennettiin 1879 rautatie Bergslageniin. Taajaman vanhin rakennus on kirkko vuodelta 1669, jota käytettiin varastona, kun uusi kirkko valmistui 1809,Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, palsta 539 aina 1960-luvulle saakka, kunnes kunta osti rakennuksen ja kunnosti sen 1968. Se ei kuitenkaan ole enää kirkko, sillä siltä poistettiin kirkon status jo 1800-luvulla ja siellä järjestetään musiikkitapahtumiaKyrkokartan. Åmålissa on taidehalli ja vuosittain siellä järjestetään bluesfestivaali. Loimaa on Åmålin ystävyyskaupunki Suomessa. ==Media== Paikallislehti Provinstidningen Dalsland ilmestyy kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Katso myös== *Fucking Åmål ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Åre

Åre on taajama, joka sijaitsee Åren kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Åreskutan-tunturin juurella ja on suosittu talviurheilupaikka. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1 417 asukasta. Åre on myös samannimisen entisen kunnan kirkonkylä. Entiset Åren pitäjä (vuoteen 1862), Åren maalaiskunta (1863–1970) ja Åren kunta (1971–1973) olivat kooltaan pienempiä kuin nykyinen Åren kunta, joka muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä Hallen, Kall, Mörsil, Undersåker ja Åre. Laajemman kunnan nimeksi tuli myös Åren kunta, mutta sen keskustaajamaksi päätyi Åren taajaman sijaan Järpen. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Åren kunta Luokka:Ruotsin entiset kunnat Luokka:Ruotsin taajamat
Åsele

Åsele on samannimisen Åselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 798 asukasta. Åsele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Älmhult

Älmhult on samannimisen Älmhultin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kronobergin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 955 asukasta. Älmhult oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppalana. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Älvdalen

Älvdalen on samannimisen Älvdalenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 810 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Älvsbyn

Älvsbyn on samannimisen Älvsbynin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 967 asukasta. Älvsbyn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kyseessä oli Ruotsin pohjoisin ja Norrbottenin läänin ainoa kauppala. Taajama sijaitsee Piitimenjoen varrella. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Öckerö

Öckerö on samannimisen Öckerön kunnan keskustaajama Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 488 asukasta. Öckerön taajama sijaitsee samannimisellä Öckerön saarella, joka kuuluu Göteborgin pohjoiseen saaristoon. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat * Luokka:Ruotsin saaret
Ödeshög

Ödeshög on samannimisen Ödeshögin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä- Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 572 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Örnsköldsvik

Örnsköldsvik on samannimisen Örnsköldsvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2020 taajamassa oli noin 33 000 asukasta. Örnsköldsvik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Örnsköldsvikin kaupunki perustettiin kauppalana 1842 ja siitä tuli kaupunki 1894. Nimensä se on saanut maaherra Per Abraham Örnsköldiltä (1762–1769). Kaupunkitaajama sijaitsee noin 100 kilometriä Uumajasta lounaaseen. Kaupungin historiaan liittyy läheisesti metsäteollisuusyritys Mo och Domsjö AB, nykyiseltä nimeltään Holmen. Kaupungissa on jääkiekkojoukkue MODO Hockey ja jalkapalloseura Friska Viljor FC. MODO Hockey on tunnettu loistavana pelaajien kasvattajaseurana. Seuran kasvateista suurimmat tähdet ovat NHL-pelaajat Peter Forsberg, Markus Näslund, Samuel Påhlsson, Victor Hedman, sekä kaksoset Daniel ja Henrik Sedin. ==Media== Sanomalehti Örnsköldsviks Allehanda ilmestyy paperisena viidesti viikossa ja lisäksi sähköisenä viikonloppuisin. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Östhammar

Östhammar on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Östhammarin kunnan keskustaajama. Östhammar sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin maakunnassa Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 534 asukasta. Asiakirjoissa Östhammarin kaupunki on mainittu nimeltä ensi kertaa vuonna 1368. Jo tätä ennen se oli toiminut kauppapaikkana. Menneinä vuosisatoina silakanpyynti oli merkittävässä asemassa. Vuonna 1491 Östhammarin satamakaupungissa pantiin merkille, että rantaviivan etääntyminen on muuttanut sataman käyttökelvottamaksi. Syynä oli Fennoskandian maankohoaminen.https://www.maanmittauslaitos.fi/tutkimus/teematietoa/maannousu Kuva:Östhammar_vapen,_äldre.svg|Östhammarin kaupungin vanha vaakuna, jota myös Östhammarin kunta käytti vuosina 1971–1973. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Ylikainuu

Ylikainuu () on samannimisen Ylikainuun kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 975 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Äng

Äng on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 293 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nässjön kunta
Khalkodon

Khalkodon (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Abanteen kuningas, Elefenorin isäHomeros: Ilias ii.536–545 (engl. käännös). ja Alkyonen puoliso.Apollodoros: Bibliotheke ('Kirjasto') Epitomi 3.11 (engl. käännös). Khalkodon taisteli ateenalaisia vastaanEuripides: Ion 59 (engl. käännös).. Hänet surmasi Amfitryon Thebassa.Pausanias: Periegesis tes Hellados ('Kreikan kuvaus') 8.15.5–6 (engl. käännös).Pausanias: Periegesis tes Hellados ('Kreikan kuvaus') 9.17.3 (engl. käännös).Pausanias: Periegesis tes Hellados ('Kreikan kuvaus') 9.19.3 (engl. käännös). Toisen tradition mukaan Khalkodon auttoi Heraklesta hyökkäyksessä Elistä vastaan ja sai surmansa taistelussa. == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia
Riot (suomalainen yhtye)

Riot on suomalainen yhtye. Yhtye teki yhden pitkäsoiton vuonna 1996 ja vietti levytysrintamalla hiljaiseloa kunnes vuonna 2007 teki singlen Rakkauden ruhtinaathttp://www.uusirauma.fi/artikkeli.phtml?id=20661 . ==Kokoonpano== * Make Tommila, laulu, kitara * Kustaa Kantelinen, kitara, taustalaulu * Hannu Perälä, rummut, kosketinsoittimet ==Diskografia== * Pintaa syvemmältä (1996) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset yhtyeet
Sinikoiratilapia

Sinikoiratilapia (Cynotilapia afra) on afrikkalaisessa Malawijärvessä endeemisenä elävä kirjoahvenlaji. Luettu 11.10.2008 Lajia kasvatetaan myös akvaariossa ja siitä on lukuisia värimuunnoksia. == Koko ja ulkonäkö == Sinikoiratilapiat kasvavat noin 10 cm pitkiksi. Lajista on useita värimuunnoksia, joista yleisimmät ovat niin sanotut ”Cobue”, ”Mbweca” ja Thumbin saaren muunnos. Cobue-muotoinen sinikoiratilapia on tyypillisesti vatsastaan hopeanharmaa ja selästään keltainen. Koko ruumiin alueella kulkee pystyjä sinisiä tai mustia viiruja. Toisinaan tavataan myös albiinoyksilöitä. Mbweca-muotoinen kala on väriltään rusehtavan keltainen ja pystyviirut ovat mustat. Naaras voi olla jopa lähes täysin musta. Thumbin saaren lähellä elävät yksilöt ovat pohjaväriltään mustia ja viirut ovat kirkkaansinisiä. == Käyttäytyminen == Sinikoiratilapia käyttäytyy monia muita kirjoahvenlajeja rauhallisemmin muita kaloja kohtaan. Kalat saattavat kuitenkin olla aggressiivisia oman lajinsa edustajia kohtaan kutuaikanaan tai puolustaessaan reviiriään, joka on erityisesti koiraille tärkeä. == Vesiolot ja ravinto == Sinikoiratilapiat viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on noin 23–27 °C ja pH noin 8,0–8,5. Lajin luonnollinen elinympäristö on kivikkopohjainen, joten akvaarionkin olisi hyvä sisältää kiviä. Ravintonaan laji käyttää eläinplanktonia. == Katso myös == * Malawijärven biotooppiakvaario == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet Luokka:Akvaariokalat
Tööt-Filmi

Tööt-Filmi Oy oli suomalainen animaatioita tuottanut elokuvayhtiö. Yhtiön johtohahmoja olivat animaattori ja leikkaaja Antti Kari sekä säveltäjä ja tietokonegraafikko Jukka Ruohomäki. Tööt-Filmi oli 1980-luvulla tietokoneanimaation pioneeri Suomessa. Yhtiö teki muun muassa Eino Leinon Helkavirsiin pohjautuvan kolmen lyhytelokuvan sarjan. Elokuvista tunnetuin on Mennyt manner, joka palkittiin Valtion elokuvapalkinnolla vuonna 1982 . Se sai samana vuonna kunniamaininnan Tampereen elokuvajuhlilla sekä palkittiin sarjansa pääpalkinnolla Zagrebin kansainvälisillä animaatioelokuvan festivaaleilla.Elokuvaa varten tehtiin kolmiulotteinen linnan sali, joka oli aikanaan uraauurtava. Lyhyemmistä animaatioista tunnetuin lienee Ylen Tv- uutisten tunnusanimaatio, joka oli käytössä 1982–85. Yhtiö teki myös erikoistehosteita pitkiin elokuviin, muun muassa Päivi Hartzellin vuonna 1986 valmistuneeseen lastenelokuvaan Lumikuningatar. == Filmografia == *Sähkölintupuutarha (1974) *Orjan poika (1979) *Ukon lintu ja virvaliekki (1982) *Mennyt manner (1982) *Eino Leino – runoilija (1983) *19084 (1985) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset animaatiostudiot Luokka:Entiset suomalaiset elokuvayhtiöt
Heikki Vääräniemi

Heikki Vääräniemi (s. 21. joulukuuta 1969 Oulu) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensivat Aulis Kairento ja Teemu Vääräniemi. Vääräniemi sijoittui kahdeksanneksi Budapestin EM-kilpailuissa 1998 tuloksella 550 cm. Hän osallistui lisäksi Atlantan olympialaisiin 1996, Stuttgartin 1993, Göteborgin 1995 ja Sevillan 1999 MM-kilpailuihin sekä Helsingin EM-kilpailuihin 1994 pudoten joka kerta karsinnassa. Samoin kävi sisäratojen MM-kisoissa Torontossa 1993. Maaottelun seivashyppykilpailun hän voitti kaksi kertaa. Vääräniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Lapualla 1995 (tulos 560 cm), Tampereella 1996 (550) ja Oulussa 1998 (561). SM-hopeaa hän sai Lappeenrannassa 1997 ja Seinäjoella 1999 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1992, Mikkelissä 1993 ja Tuusulassa 1994. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Kuopiossa 1996 (tulos 560), Tampereella 1998 (546) ja Jyväskylässä 1999 (545) Finnish Indoor Championships gbrathletics.com. SM-hopeaa hän sai Kuopiossa 1993. Vääräniemi hyppäsi ennätyksensä 577 cm Helsingissä 24. elokuuta 1996. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset seiväshyppääjät Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Säkkijärvi (kylä)

Säkkijärvi eli KondratjevoKNAB, the Place Names Database of EKI, haettu 30.10.2008 () on Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä. Se sijaitsee noin 15 km Suomen nykyrajasta itään E18-valtatien pohjoispuolella. Asukkaita on noin tuhat. Vuoteen 1940 Säkkijärvi oli Suomen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Viipurin läänissä. Moskovan rauhansopimuksessa 1940 alue jäi rajan taakse. Jatkosodan jälkeen uudet vallanpitäjät nimesivät sen uudelleen 1948 ensin Uljanovkaksi, sitten Kondratjevoksi hävittäjälentorykmentin komentajan kaartineversti Pjotr Vasiljevitš Kondratjevin (1909–1943) mukaan. ==Katso myös== *Säkkijärven kirkko *Säkkijärven polkka ==Lähteet== Luokka:Säkkijärven kylät Luokka:Tienhaara Luokka:Luovutettujen alueiden kirkonkylät Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Savannihemppo

Savannihemppo (Crithagra citrinipectus) on eteläisessä Afrikassa elävä varpuslintulaji. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 11 cm.Flickr Koiraalla on sitruunankeltainen rinta ja otsa, naaraalta puuttuu keltainen väri ja sen siivellä erottuu kaksi kapeaa valkoista juovaa. == Esiintyminen == Savannihemppo on eteläisen Afrikan, Malawin, Mosambikin, Etelä-Afrikan, Sambian ja Zimbabwen pesimälaji. Eteläisen Mosambikin kannaksi arvioidaan 50 000 yksilöä. Pesimäajan ulkopuolella savannihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä viiksihemppojen (Serinus mozambicus) kanssa. Laji on suuresti riippuvainen erään palmun (Hyphaene natalensis) esiintymisestä.Biodiversity == Elinympäristö == Savannihempot elävät etupäässä kuivilla savanneilla ja Brachystegiapensaikkomailla sekä puutarhoissa ja kylien reunamilla. == Lisääntyminen == Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä voi olla palmun latvassa. == Ravinto == Savannihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot. == Lähteet == * International Carduelan Society (kuva) === Viitteet === Luokka:Peipot
Petri Peltoniemi

Petri Tapio Peltoniemi (s. 6. maaliskuuta 1970 Raahe) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Raahen Vesaa, ja häntä valmensivat Auvo Pehkoranta ja Rauli Pudas. Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi 19-vuotiaiden MM- kilpailuissa Sudburyssa 1988. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989 hän oli viides. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 540 cm. Helsingin EM-kisoissa 1994 hän oli kahdestoista ylitettyään 560. Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 550. Tokion 1991 ja Stuttgartin 1993 MM- kilpailuissa hän putosi karsinnassa. Peltoniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 545 cm ja Helsingissä 1991 ylitettyään 535. SM-hopeaa hän sai Turussa 1989, Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994 ja Tampereella 1996 sekä pronssia Lapualla 1995 ja Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Jyväskylässä 1994 tuloksella 538 Finnish Indoor Championships gbrathletics.com ja Tampereella 1995 (tulos 550). SM-hopeaa hän sai Rovaniemellä 1997 ja Tampereella 1998 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1999. Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 571 cm Raahessa 20. heinäkuuta 1994. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset seiväshyppääjät Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Laura (televisiosarja)

Laura on Tuija Lehtisen kirjoihin perustuva nuorten televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla joulun välipäivinä 2002 aamupäivisin ja tammikuussa 2003 YLE TV2 -kanavalla iltapäivisin. Sarja on sittemmin esitetty uudestaan vuosina 2004, 2008 ja 2012. Pääosaa, Lauraa, esittää Oona Louhivaara. Laura kertoo 13-vuotiaasta Laurasta ja hänen ystävästään Jennasta (Elina Mikkola), jotka aloittavat yläasteen. Heidän väliensä huononnuttua Jenna siirtyy Tauskin (Joni Virtanen) kaveriporukkaan, kun Laineen Terri ehdottaa sitä Jennalle. Jenna on saanut tarpeekseen "neiti täydellisestä" eli Laurasta. Samaan aikaan Lauran veli Sakke riitelee Antin eli Saken ja Lauran isäpuolen kanssa, koska hän kokee Antin olevan vain tiellä ja ärsyttämässä. Laura haluaa kuitenkin kutsua Anttia isäkseen. Jenna on Tauskin bileissä ja rikkoo siellä Lauran heavy metal -levyn, koska on vihainen Lauralle. Sarjan lopussa ystävykset sopivat riitansa. Lauran tarina jatkuu sarjoissa Laura kesäleirillä ja Laura kaupungissa. Myös nämä sarjat uusittiin vuoden 2008 marras-joulukuussa. Kaikki kolme sarjaa on katsottavissa Yle Areena -suoratoistopalvelussa yhteisnimellä Lauran elämää. ==Jaksot== # Kuka on Laura Koo? (26.12.2002) # Ikuiset ystävät? (27.12.2002) # Suuri tappio ja pieni voitto (28.12.2002) # Eripareja (29.12.2002) # Lähentymisyrityksiä (30.12.2002) # Nähdään, Laura Koo! (31.12.2002) ==Rooleissa== * Oona Louhivaara – Laura * Elina Mikkola – Jenna * Joni Virtanen — Tauski * Tuomas Sarkkinen – Sakke * Max Ovaska – Niko * Essi Pitkänen – Terri * Camilla Oksanen – Tytti * Maruska Verona – Eilaliina * Joni Vihanta – Hönö * Tarja Heinula – Lauran äiti * Timo Tuominen – Lauran isäpuoli * Riitta Salminen – Jennan äiti * Petri Ahonen – Lauri Merimaa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lauran verkkosivut Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset nuortendraamasarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Béla Varga

Béla Varga (2. kesäkuuta 1888 - 4\. huhtikuuta 1969) oli unkarilainen painin olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Tukholman olympialaisissa 1912 alle 82,5-kiloisten sarjassa. Painin MM-kisoissa hän voitti kultaa Wienissä 1910 yli 75-kiloisten sarjassa. ==Lähteet== Luokka:Unkarilaiset kreikkalais- roomalaisen tyylin painijat Luokka:Unkarilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
RTS-2 Index

RTS-2 Index oli Russian Trading Systemin toinen yleinenindeksi. http://www.rts.ru/en/index/rts2/ Alla olevat osakkeet kuuluvat indeksiin 15.9.2008-12.12.2008. Viimeksi indeksiin on lisätty BLNG (OAO Belonin kantaosake), IRAO (OAO Inter RAO JeES Rossiin kantaosake), MRKP(OAO MRSK Tsentra i Privolžjan kantaosake), MVID (OAO Kompanija M.videon kantaosake)http://www.rts.ru/s293 Indeksistä irrotettiin PKBAR (OAO Pivovarennaja kompanija Baltikan etuoikeutettu osake), SILV (OAO Silvinitin kantaosake) ja SNTZ (OAO Sinarskij trubnyj zavodin kantaosake). *AFLT OAO Aeroflot, kantaosake *AKRB OAO Akron, kantaosake *AMEZ OAO Ašinskij metzavod, kantaosake *APTK OAO Aptetšnaja set 36,6, kantaosake *AVAZ OAO Avtovaz, kantaosake *BANE OAO Bašneft, kantaosake *BANEF OAO Bašneft, etuoikeutettu osake *BEGY *BLNG *CHEP *CHZN *DIXY *DVEC *ENCO *ENCOP *ESMO *ESMOP *ESPK *FESH *GAZA *GRAZ *GUMM *IRAO *IRGZ *IRKT *KHEL *KIRZ *KLNA *KMAZ *KUBN *KZOS *MASZ *MGNT *MGTS *MGTSP *MRKP *MSRS *MVID *NMTP *NNSI *NNSIP *NTRI *OGKB *OGKE *OMZZ *OPIN *PHST *PMTL *RASP *RBCI *RITK *ROSB *SCON *SILM *SPTL *SPTLP *STBK *SVAV *SYNG *TGKA *TGKB *TGKD *TGKE *TGKF *TGKG *TGKH *TGKJ *UFMO *UFNC *URSAP *URSI *URSIP *USBN *VRPH *VSMO *VZRZ *WBDF ==Lähdeviitteet== luokka:Russian Trading System luokka:Venäjän yhtiöiden osakeindeksit luokka:RTS-2
Malbosc

Malbosc on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 147 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 21,43 neliökilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kunnan kotisivu Malbosc
Viiksihemppo

Viiksihemppo (Crithagra mozambica) on eteläisessä Afrikassa elävä peippolintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 11–13 cm. Koiras on alapuolelta ja naamasta keltainen ja sillä on tumma viiksijuova. Naaraan keltainen väri on himmeämpää ja viiksijuova epäselvempi. Nuori lintu on naarastakin värittömämpi. == Esiintyminen == Viiksihemppo on Saharan eteläpuolisen Afrikan pesimälaji. Pesimäajan ulkopuolella viiksihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä savannihemppojen (Serinus citrinipectus) kanssa.Biodiversity Viiksihemppo on yleinen pesimälintu ja sitä pidetään myös usein lemmikkilintuna, joskaan Suomessa se ei ole kovin yleinen. == Elinympäristö == Viiksihempot elävät etupäässä harvakasvuisissa metsissä ja ihmisasutuksen tuntumassa. == Lisääntyminen == Lajin pesintä tunnetaan lähinnä vangittujen lintujen osalta. Kuppimainen pesä on puussa ja munia on tavallisesti kolme tai neljä. Vain naaras hautoo ja koiras ruokkii sitä haudonnan aikana. Haudonta kestää noin 13 päivää ja poikaset ovat lentokykyisiä 18 päivää vanhoina.Finchinfo == Ravinto == Viiksihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot. == Lähteet == Luokka:Peipot