EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Arvid Bergman

Karl Erik Arvid Bergman (2. kesäkuuta 1867 Iisalmi – 22. huhtikuuta 1944 Sammatti) oli suomalainen asemapäällikkö, kamarineuvos ja antiikkiesineiden keräilijä.Vainajia, Laatokka, 27.04.1944, nro 95, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotDödsfall, Hufvudstadsbladet, 25.04.1944, nro 111, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSjuttiofem år, Hufvudstadsbladet, 02.06.1942, nro 145, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotBergmanin kuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 25.04.1944, nro 111, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1183 Bergmanin vanhemmat olivat apteekkari Johan Erik Bergman (1840–1872) ja Augusta Lagus (1844–1896).Geni.com : Karl Erik Arvid Bergman Hän kävi Kuopion reaalikoulun ja meni sitten vapaaehtoisena Kuopion pataljoonaan. Bergman kävi Suomen Kadettikoulussa 1886–1887 reserviupseereille tarkoitetun kurssin ja hänestä tuli reservin vänrikki 1887. Bergman palveli sitten koulutusupseerina Iisalmen reservikomppaniassa ja sitten 7. Hämeenlinnan suomalaisessa tarkka-ampujapataljoonassa. Vuonna 1890 Bergman siirrettiin Oulun reservikomppaniaan. Rautateiden palvelukseen Bergman tuli vuonna 1889. Bergman toimi asemapäällikkönä Keuruulla, Kyrössä ja Rovaniemellä. Hän oli viimeksi Elisenvaaran asemapäällikkönä 1917–1934. Kamarineuvoksen arvon Bergman sai 1941. Bergman kokosi 40 vuoden aikana suuren historiallisten esineiden kokoelman pääasiassa Suomesta. Hän aloitti keräilyn saatuaan haltuunsa Kustaa Mauri Armfeltin aikanaan omistaman piipun. Kokoelmaan kuului suuri joukko hopea- ja tinaesineitä, erityylisiä huonekaluja, harvinaisia peilejä, lasiesineitä, posliinia, kristallikruunuja, aseita Suomen sodan ajoilta ja taideteoksia. Vuonna 1934 kokoelman arvoksi arvioitiin kolme miljoonaa markkaa. Bergman lahjoitti kokoelmansa syksyllä 1940 valtiolle ja se liitettiin Kansallismuseon kokoelmiin.Bergmanin kokoelmat Viipurin kaupungille?, Uusi Suomi, 08.03.1934, nro 65, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKeräilijän koti, Suomen Kuvalehti, 17.03.1934, nro 12, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKoti museona - museo kotina, Hakkapeliitta, 27.11.1934, nro 48, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Bergman oli naimisissa Sigrid von Willebrandin (1877-1951) kanssa.Geni.com : Sigrid Bergman (von Willebrand) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Pekka Palola : Erään suomalaisen keräilijän elämäntyö, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 26.11.1933, nro 48, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Asemapääll. A. Bergmanin kokoelmat - rikas aarreaitta kulttuurihistoriallisia tutkimuksia varten, Helsingin Sanomat, 27.05.1934, nro 139, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset keräilijät Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Johan Gabriel Bergman

Johan Gabriel Bergman (28. elokuuta 1732 Pori – 4. marraskuuta 1793) oli suomalainen lääkäri. Hän julkaisi 1766 väitöskirjan De effectu et cura vitiorum diaeticorum generali. Hän toimi Turun piirilääkärinä, ja hänet määrättiin 1767 Turun lääninlasaretin lääkäriksi. Hän julkaisi Åbo Tidningarissa terveydenhoitoa käsitteleviä artikkeleita ja suomeksi kirjasen ”rupulin” vastustamisesta.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1185 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Arno Forsius, Bergman, Johan Gabriel (1732–1793), piiri- ja lasaretinlääkäri Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1732 syntyneet Luokka:Vuonna 1793 kuolleet
Edvin Bergroth

Edvin Leonard Bergroth (26. joulukuuta 1836 Pihlajavesi – 29. maaliskuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja teollisuusjohtaja. Hän sai vuorineuvoksen arvon vuonna 1907 ja oli aikanaan Suomen teollisuuselämän merkittävimpiä henkilöitä. Bergrothin vanhemmat olivat kappalainen Johan Mikael Bergroth ja Ebba Lovisa Cajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1857 ja valmistui siviili-insinööriksi 1860 Hannoverin polyteknillisestä korkeakoulusta. Bergroth toimi Helsingin kaasulaitoksen johtajana 1862–1884, ja sen jälkeen hän oli Bakussa Nobel-veljesten Branobel- öljy-yhtiön teknisenä johtajana, sittemmin pääjohtajana 1884–1890. Bergroth perusti tai organisoi uudelleen muun muassa Nokian, Pinjaisten Oravi- Haapakosken tehtaat, Hietalahden telakan ja Helsingin kunnallisen kaasulaitoksen. Bergroth oli valtiopäivillä Helsingin edustaja porvarissäädyssä 1882 ja 1899.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, palsta 1187. Otava, 1967. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuustossa, valittuna ruotsalaisesta puolueesta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Uppslagsverket Finland * Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Bergroth

Bergroth on tai on ollut muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Adiel Bergroth (1848–1905), pappi, rehtori ja valtiopäivämies, Frans Henrik Bergrothin poika *Aina Bergroth (s. 1975), kirjailija *Anna Inkeri Relander, o.s. Bergroth (1888–1945), kirjailija ja suomentaja, Adiel Bergrothin tytär * Carl-Martin Bergroth (1892–1986), sotilas, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos *Edvin Bergroth (1836–1917), yritysjohtaja, valtiopäivämies *Elis Bergroth (1854–1906), merimiespappi *Ernst Evald Bergroth (1857–1925), lääkäri ja hyönteistutkija, Julius Efraim Bergrothin poika *Eva Hirn, o.s. Bergroth (1877–1948), kirjailija, Adiel Bergrothin tytär *Fanny Söderström, o.s. Bergroth (1868–1937), opettaja ja koulunjohtaja, Frans Henrik Bergrothin tytär *Frans Henrik Bergroth (1817–1881), pappi ja valtiopäivämies *Hugo Bergroth (1866–1937), ruotsin kielen lehtori ja professori, Julius Efraim Bergrothin poika *Jannika Wirtanen, o.s. Bergroth (s. 1985), laulaja *Julius Efraim Bergroth (1819–1876), opettaja, rehtori ja kouluhallituksen ylitarkastaja *Kaarlo Kalliala ent. Bergroth (1900–1972), vakuutusylituomari *K. J. Kalliala, ent. Bergroth (1891–1970), pankinjohtaja *Karl Edvard Fritjof Bergroth (1845–1920), suomalainen kirkkoherra ja rovasti *Kersti Bergroth (1886–1975), kirjailija, Adiel Bergrothin tytär *Rolf Bergroth (1909–1995), pianisti *Tom C. Bergroth (s. 1951), suomalainen museomies ja kirjailija *Waldemar Bergroth (1852–1928), kansanedustaja *Zaida Bergroth (s. 1977), elokuvaohjaaja. ==Katso myös== * Kalliala
Ernst Evald Bergroth

Ernst Evald Bergroth (1. huhtikuuta 1857 Pietarsaari – 22. marraskuuta 1925 Tammisaari) oli suomalainen lääkäri ja hyönteistutkija. Bergroth toimi Tammisaaressa piirilääkärinä, oli 1877 Luoteis-Siperissa ja 1906–1911 Yhdysvalloissa. Hänen erikoisalaansa olivat eksoottiset nivelkärsäiset ja vaaksiaiset. Hän julkaisi lähinnä hyönteistieteestä yli 300 artikkelia.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1187 Bergrothin puoliso oli Eva Sucksdorff, perheen pojasta Nils Gösta Bergrothista (s. 1894) tuli hermosairauksiin erikoistunut lääkäri. Bergrothin vanhemmat olivat ylitarkastaja Julius Efraim Bergroth ja Charlotta Kristina Barcker, kielitieteilijä Hugo Bergroth oli hänen veljensä.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Julius Efraim Bergroth. Verkkojulkaisu 2005. (Viitattu 27.10.2019) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset entomologit Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Hugo Bergroth

Karl Hugo Bergroth (18. toukokuuta 1866 Helsinki – 1. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja yliopistonlehtori. Hän vaikutti merkittävästi suomenruotsin kielenhuoltoon.Reuter, Mikael: Bergroth, Hugo (1866–1937). Biografiskt lexikon för Finland. ==Henkilöhistoria== Bergrothin vanhemmat olivat kouluylihallituksen ylitarkastaja Julius Efraim Bergroth (1819–1876)Kotivuori, Yrjö: Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852. Julius Efraim Bergroth. 2005. Luettu 18.5.2016. ja Charlotta Kristina Barcker. Lääkäri, hyönteistutkija Ernst Evald Bergroth oli hänen veljensä. Hugo Bergroth pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1884 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1888. Hugo Bergroth toimi aluksi Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssina ja Helsingin kaupunginkirjaston hoitajana. Hän oli Helsingin yliopiston ruotsin kielen lehtorina 1893–1934 ja ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä vuodesta 1894. Hän sai professorin arvonimen 1919 ja hänestä tuli Lundin yliopiston kunniatohtori 1918.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 1187. Otava 1967.Prof. Hugo Bergroth, Aamulehti, 02.04.1937, nro 87, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Bergroth oli naimisissa vuodesta 1893 Maria Elisabet (Elsa) Fabritiuksen kanssa. Hänen muistoaan vaalii Hugo Bergroth -seura, joka edistää suomenruotsin kielenhuoltoa ja myöntää vuosittain Svenska kulturfondenin kielenhuoltopalkinnon.Hugo Bergroth-sällskapet. ==Julkaisuja == * Finlandssvenska, 1917 * Svensk uttalslära, 1924 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Pikkuvyömittari

Pikkuvyömittari (Cyclophora quercimontaria) on pienehkö tammimetsissä elävä mittariperhonen. Suomessa se on harvinainen harhailija ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisluokituksessa laji luokiteltiin äärimmäisen uhanalaiseksi (CR)Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen 2010. Perhoset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. s. 430–470. == Koko ja ulkonäkö == Pikkuvyömittarin siipien pohjaväri on vaalean punaruskea, hivenen kellertävänsävyinen, ja siivet ovat ruskeiden suomujen täplittämät. Etu- ja takasiivillä ei ole mainittavaa sävyeroa. Siiven keskivarjo näkyy selkeänä, punaruskeana viiruna häipyen siiven etureunaa kohti ja poikkiviirut muodostuvat rivistä erillisiä pisteitä. Siipien reunassa, siipiripisen tyvellä on ohut tumma juova. Etusiiven kärki ei ole muodoltaan erityisen terävä, etusiiven ulkoreuna on tasaisesti ulospäin kaareva, eikä takasiiven ulkosyrjä muodosta selkeää kulmaa. Siipiväli 24-28 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cyclophora_quercimontaria.html s. 63 Pikkuvyömittarin voi sekoittaa helposti tammivyömittariin (Cyclophora punctaria), mutta se on kooltaan pienempi ja yleensä sävyltään tummempi. == Levinneisyys ja lentoaika == Pikkuvyömittarin levinneisyys ulottuu Portugalista Kaukasukselle ja pohjoisessa Skandinavian eteläosiin. Vanhin löytö pikkuvyömittarista Suomessa on vuonna 1946 pyydystetty kokoelmayksilö, joka kuitenkin tunnistettiin tammivyömittarien joukosta eri lajiksi vasta vuonna 1970. Lajia on aikaisemmin tavattu satunnaisesti Ahvenanmaalla, mutta sieltä ei ole havaintoja enää vuoden 1965 jälkeen. Manner-Suomen etelärannikolla sitä on tavattu muutamia kertoja satunnaisena harhailijana.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/cyc- quercimontaria.htm Etelämpänä Euroopassa pikkuvyömittarit lentävät kahtena sukupolvena huhti-toukokuusta elokuulle.Vlindernet Suomesta ei ole tavattu toisen sukupolven yksilöitä. == Elinympäristö ja elintavat == Laji elää Keski- Euroopassa lämpimissä ja valoisissa ympäristöissä, joissa kasvaa matalia, nuoria tammia. Perhoset tulevat valolle, mutta varmemmin niitä löytyy etsimällä puissa lepääviä yksilöitä päivisin. Kotelo talvehtii oksaan kiinnittyneenä. s. 33-34 == Ravintokasvi == Toukka on tammilla (Quercus) elävä monofagi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Pikkuvyömittari * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Ohje eräiden Cyclophora- suvun mittarilajien erottamiseksi Luokka:Lehtimittarit
Hjalmar Bergman

thumb|265px|right|Hjalmar Bergmanin teräksestä leikattu hahmo. Patsas Wadköpingin kulttuurialueella Örebrossa. Hjalmar Fredrik Elgérus Bergman (11. syyskuuta 1883 Örebro, Ruotsi – 1. tammikuuta 1931 Berliini, Saksa) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen maineensa perustuu erityisesti tyyliltään reheviin romaaneihin sekä näytelmiin, joissa yhdistyvät realismi ja mielikuvitus, raskasmielisyys ja huumori. Hän on kuvannut erityisesti Bergslagenia. Hän on 1900-luvun alkupuolen merkittävimpiä ruotsalaisia prosaisteja. Hän kirjoitti myös elokuvakäsikirjoituksia.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1183 ==Suomennokset== *Hänen armonsa testamentti. Suomentanut Toini Kalima. Kirja, 1923. *Markurellien perhe. Suomentanut Aukusti Simelius. Otava, 1934. *Johtaja, Rouva Ingeborg. Suomentaneet Salme ja Matti Sadeniemi. Otava, 1939. *Kukaan ei ymmärrä. Suomentanut Laila Järvinen. Kansankirja, 1945. *Jac ilveilijä. Suomentaneet Paula Porkka ja Teijo Havu. WSOY, 1947. == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Hjalmar Bergmanin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Vaahteravyömittari

Vaahteravyömittari (Cyclophora annularia) on mittariperhoslaji. Suomessa se on erittäin harvinainen. == Koko ja ulkonäkö == Siipien pohjaväri on aivan vaalean kellertävä. Sekä sisempi että ulompi poikkiviiru ovat voimakkaasti mutkittelevat ja väriltään kahvinruskeat. Keskivarjo muodostaa ulomman poikkiviirun sisäpuolelle leveän, kahvinruskean varjostuman ja rengasmaiset keskitäplät erottuvat selkeästi sekä etu- että takasiivissä. Aaltoviiru erottuu lähellä siipien ulkoreunaa himmeämmän ruskeana juovana ja aivan ulkoreunassa, ripsien tyvellä on hyvin ohut ja katkonainen, tumma viiru. Siipiväli 21-26 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cyclophora_annularia.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1676 s. 61 == Levinneisyys ja lentoaika == Vaahteravyömittaria tavataan Espanjasta ja Britteinsaarilta Kaukasukselle ja Iraniin. Suomessa vaahteravyömittarin tilanne on hieman epäselvä, sillä vaikka muutamat kymmenet havaitut yksilöt lienevät pääasiassa muualta lentäneitä harhailijoita, lajilla saattaa olla ainakin Uudenmaan ja Etelä-Karjalan alueilla paikalliset populaatiot.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/cyc- annulata.htm Suomesta perhosia on löydetty heinä-elokuussa.Perhoswiki Keski- Euroopassa laji lentää kahtena sukupolvena huhtikuusta syyskuuhun.Vlindernet == Elinympäristö ja elintavat == Laji elää iäkkäissä, valoisissa, vaahteroita kasvavissa metsissä sekä puistoissa. Perhoset oleilevat päivät kasveilla, aloittavat lennon iltahämärässä ja tulevat valolle. Kotelo talvehtii tiiviillä verkolla lehteen kiinnittyneenä tai sammaleen seassa. s. 32 == Ravintokasvi == Toukan ravintokasvi on niverävaahtera (Acer campestris), joskus myös koivut (Betula) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Vaahteravyömittari * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Lehtimittarit
Pajuvyömittari

Pajuvyömittari (Cyclophora pendularia) on vyömittareihin kuuluva kirjava yöperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Helposti tunnistettava perhonen, jonka etu- ja takasiivet ovat kuvioinniltaan samanlaiset. Siipien pohjaväri on vaalean harmaa, mutta siivet ovat kauttaaltaan tummanruskean kehnän peittämät ja perhosen väritys on levottoman kirjava. Jokaisessa siivessä on valkoinen, tummanruskean renkaan ympäröimä keskipilkku. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat tummanruskeat, voimakkaasti mutkittelevat ja niiden mutkissa on mustat pisteet. Keskivarjo on punertavan ruskea. Siipiväli 22-25 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cyclophora_pendularia.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1675 Pajuvyömittari on tummempi, ja kuvioinniltaan levottomampi kuin hieman samannäköinen koivuvyömittari (Cyclophora albipunctata). == Levinneisyys ja lentoaika == Pajuvyömittaria tavataan läntisimmästä Euroopasta ja Välimereltä pohjoisrannikolta Pohjois-Aasian poikki Koreaan ja Kiinaan. s. 32 Se on kuitenkin koko levinneisyysalueellaan harvinainen ja paikoitellen puuttuu kokonaan. Myös Suomessa laji on kohtalaisen harvinainen ja sitä tavataan nykyisin suunnilleen Pori-Kuopio-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät kahtena sukupolvena toukokuun lopulta elokuun loppuun.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/cyc- pendularia.htmPerhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Perhoset viihtyvät kosteilla niityillä, kosteissa metsissä, rannoilla ja pensaikoissa, joilla kasvaa pajuja. Perhosia tavataan tavallisesti vain yksittäin. Ne lentävät yöllä ja tulevat valolle. Kotelo talvehtii.Vlindernet == Ravintokasvi == Toukka käyttää ravinnokseen eri pajulajeja (Salix), mutta erityisesti tuhkapajua (Salix cinerea). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Pajuvyömittari * Bestimmungshilfe des Lepiforums Luokka:Lehtimittarit
Berndtson

Berndtson, Berndtsson on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Axel Edvard Berndtson (1858–1937), suomalainen toimittaja, kirjailija, kustantaja *Fredrik Berndtson (1820–1881), suomalainen toimittaja ja kirjailija *Gunnar Berndtson (1854–1895), suomalainen taidemaalari *Hans Berndtson (1893–1950), suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija *Maija Berndtson (s. 1947), suomalainen kirjastonjohtaja *Peter Berndtson (1956–2018), suomalainen televisiotoimittaja == Muita merkityksiä == * Odgers Berndtson on ylemmän johdon suorahaun ja johtamisen konsultoinnin yritys
Nicola Tiggeler

Nicola Tiggeler (s. 1. huhtikuuta 1960 Hannover) on saksalainen näyttelijä, joka on näytellyt Barbara von Heidenbergia saksalaisessa telenovelassa Lemmen viemää. == Yksityiselämä == Tiggeler on naimisissa teatteriohjaaja Werner Standburgin kanssa ja heillä on kaksi lasta. Tiggeler asuu Berliinissä, Saksassa. Luokka:Saksalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Edelmann

Edelman tai Edelmann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Eric S. Edelman (s. 1951), yhdysvaltalainen diplomaatti ja alivaltiosihteeri * Gerald Edelman (1929–2014), yhdysvaltalainen biologi, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja * Heinz Edelmann (1934–2009), saksalainen kuvittaja ja suunnittelija * Hanno Edelmann (s. 1923), saksalainen kuvataiteilija * Jean-Frédéric Edelmann (1749–1794), ranskalainen säveltäjä ja kosketinsoittaja * Johann Christian Edelmann (1698-1767), saksalainen pietisti ja kirjailija. * Joan Edelmann, alk. Joan Harms (s. 1936), suomalainen radio- ja televisiotoimittaja ja televisiojohtaja * Julian Edelman (s. 1986), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Nils Edelman (1918–2005), suomalainen geologi ja professori * Otto Edelmann (1917–2003), itävaltalainen laulaja * Paul Arnim Edelmann (s. 1968), itävaltalainen oopperalaulaja * Samuli Edelmann (s. 1968), suomalainen näyttelijä ja laulaja * Tino Edelmann (s. 1985), saksalainen yhdistetyn kilpailija * Toni Edelmann (1945–2017), suomalainen säveltäjä
Koivuvyömittari

Koivuvyömittari (Cyclophora albipunctata) on kirjava mittariperhonen. Suomessa esiintyvistä vyömittarilajeista se on selvästi yleisin ja ainoa jota tavataan koko maassa. == Koko ja ulkonäkö == Siipien pohjaväri on vaalean kellanharmaa ja sekä etu- että takasiivissä kuviointi on samanlaista. Sisemmän ja ulomman poikkiviirun kohdalla näkyy vain rivi mustia pisteitä. Keskipilkku on valkoinen ja sitä ympäröi selvä ruskea rengas. Aivan siiven ulkoreunassa, ripsien tyvellä on rivi tummia pisteitä. Siipiväli 20-25 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cyclophora_albipunctata.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1677 s. 61-62 == Levinneisyys ja lentoaika == Laajalle levinnyt laji, jota tavataan Portugalista ja Irlannista Euroopan ja Pohjois-Aasian poikki Japaniin saakka. Myös Suomessa koivuvyömittari on yleinen ja sitä tavataan koko maassa. Perhoset lentävät kahtena sukupolvena, joista ensimmäinen sukupolvi toukokuun lopulta heinäkuun loppuun ja toinen, yksilömäärältään huomattavasti pienempi, heinäkuun lopusta syyskuun alkupuolelle.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/cyc- albipunctata.htmPerhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Koivuvyömittaria tavataan avoimissa, koivua kasvavissa metsissä, pensaikkoisilla niityillä, puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset aloittavat lentonsa iltahämärässä ja tulevat valolle, joskus myös syötille. Häirittynä perhonen lähtee helposti lentoon myös päivällä. Talvehtii tiiviin kotelokopan sisällä puun runkoon tai oksaan kiinnittyneenä. s. 32-33 == Ravintokasvi == Toukka syö koivuja (Betula). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Koivuvyömittari * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * Vlindernet Luokka:Lehtimittarit
Oleksandr Kuzin

Oleksandr Leonidovitš Kuzin (; s. 21. lokakuuta 1974) on ukrainalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyysjuoksussa. Hänen seuransa oli Dinamo Donetsk. Kuzin osallistui vuonna 1997 maastojuoksun MM-kisoihin, joissa hän oli pitkällä matkalla 142. Hän oli maratonilla kahdeksastoista MM-kilpailuissa 2001 Edmontonissa ajallaan 2.21.26. Kuzin kilpaili maratonmatkalla myös Pekingin olympialaisissa 2008, mutta joutui tuolloin keskeyttämään. Hänen ennätyksensä maratonilla on 2.07.33, jonka hän juoksi Linzissä 2007. == Lähteet == Luokka:Ukrainalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Siimakrotit

Siimakrotit (Gigantactinidae) on krottikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista lämpimistä ja lauhkeista meristä syvistä vesistä. ==Lajit ja anatomia== Siimakrottien heimoon kuuluu kaksi sukua ja 20-22 lajia, muun muassa siimakrotti (Gigantactis macronema). Heimon lajien naaraat poikkeavat kooltaan huomattavasti koiraista. Naaraat voivat saavuttaa 40 cm:n pituuden, kun koiraat jäävät korkeintaan 2,2 cm pitkiksi. Siimakrottinaaraiden ruumis on pitkulainen ja selkäevän ruoto on pidentynyt siimamaiseksi ja sen päässä on valoa tuottava elin. Tämän ruodon pituus voi olla jopa nelinkertainen kalan ruumiinpituuteen verrattuna. Aikuisilta kaloilta puuttuu vatsaevät. Siimakrottilajien silmät ovat pienet ja suu sekä hampaat kookkaat. Aikuiset koiraat kiinnittyvät naaraaseen, mutta niistä ei tule naaraiden loisia. Väriltään siimakrotit ovat tumman punaruskeita tai mustia. ==Levinneisyys ja elintavat== Siimakrotteja tavataan Atlantista, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Pohjoisimpana niitä on tavattu Grönlannin läheisyydestä. Heimon kalat elävät tyypillisesti 1 000-2 500 metrin syvyydessä yleensä yksittäin. Ne houkuttelevat valoelimellään saaliseläimiä ja mahdollisesti uivat pää alaspäin saalistaessaan. ==Lähteet== Luokka:Krottikalat
Jan Barnard

Johannes Hendrikus ”Jan” Barnard (21. lokakuuta 1929 Lichtenburg – 21. lokakuuta 2012) oli eteläafrikkalainen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyys- ja maastojuoksussa. Barnard sijoittui brittiläisen imperiumin ja kansainyhteisön kisoissa maratonilla kolmanneksi 1954 ja sai hopeaa 1958, mutta joutui keskeyttämään lajissa vuoden 1956 olympialaisissa. Hänen ennätyksensä maratonilla on 2.21.38, jonka hän juoksi 1956. Bernard voitti maansa mestaruuden sekä kuuden mailin juoksussa että maratonjuoksussa vuosina 1955, 1956 ja 1958. Maastojuoksussa hän voitti maansa mestaruuden vuosina 1953, 1955, 1956, 1961 ja 1963. Urheilu-uransa jälkeen Bernard toimi valmentajana. == Lähteet == Luokka:Eteläafrikkalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Eteläafrikkalaiset maastojuoksijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Johan Reinhold Bergstadi

Johan Reinhold Bergstadi, myös Bergstadius (20. syyskuuta 1820 Pälkäne – 13. tammikuuta 1850 Turku) oli suomalainen kielitieteilijä. Pälkäneen Kukkolassa syntyneen Bergstadin vanhemmat olivat auskultantti Johan Reinhold Bergstadius ja Anna Katarina Lindström. Turun triviaalikoulua käynyt Berstadi aloitti opinnot Helsingin yliopistossa 1839.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Reinhold Bergstadi. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 21.10.2012. Vuonna 1845 hän matkusti Siperiaan kielitieteilijä M. A. Castrénin apulaisena. Matkan aikana hän käänsi latinaksi Castrénin ostjakin kieliopin ja opiskeli ostjakki-samojedilaisia murteita ja tutki Jenisei-ostjakkien kieltä. Menetettyään terveytensä raskaalla matkalla hän palasi Suomeen 1847 ja julkaisi Suomettaressa teoksensa Matkamuistelmia itämaisilta mailta.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1189 Hän oli Porin yläalkeiskoulun vt. toinen kollega 1847–1848, Helsingin teknillisen reaalikoulun saksanopettaja kevätlukukauden 1849 sekä Turun lukion vt. venäjänopettaja syyslukukauden 1849. Bergstadi kuoli 29-vuotiaana tammikuussa 1850. J. R. Bergstadin veli oli Fredrik Bergstadi. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Rancken, J. Oskar I., M. A. Castréns medarbetare Johan Bergstadi : biografisk tecknad, och dennes dagbok öfver resa till östliga länder 1845-1846 / utgifven af J. Oskar I. Rancken. Wasa (Nikolaistad): Wasa Tryckeribolags förlag, 1884. ==Aiheesta muualla== *Suometar 1850 - Johan Reinhold Bergstadi, 150 vuotta sitten Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1820 syntyneet Luokka:Vuonna 1850 kuolleet
Aleksandr Amfiteatrov

Aleksandr Valentinovitš Amfiteatrov (, 26. joulukuuta 1862 Kaluga – 26. helmikuuta 1938 Levanto, Italia) oli venäläinen kirjailija. Aleksandr Amfiteatrov syntyi papin perheeseen. Hän valmistui Moskovan yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1885. Amfiteatrov työskenteli 1880-luvun alusta lähtien Novoje vremjan ja muiden lehtien pakinoitsijana sekä matkusteli eri maissa. Tsaariperhettä käsitelleen satiirisen pakinan takia hänet karkotettiin vuonna 1902 Minusinskiin ja sittemmin Vologdaan. Vuosina 1904–1916 Amfiteatrov asui ja työskenteli ulkomailla. Hän kirjoitti lukuisia romaaneja, näytelmiä, kuvauksia ja kiistakirjoituksia, jotka tekivät hänestä kuuluisan ja suositun kirjailijan. Hänen teoksiaan ovat muun muassa 1800-luvun lopun sivistyneistöstä kertovat romaanit Vosmidesjatniki (”Kahdeksankymmentälukulaiset”, 1907–1908) ja Devjatidesjatniki (”Yhdeksänkymmentälukulaiset”, 1910), naiskysymystä käsittelevä Viktoria Pavlovna sekä vuonna 1900 aloitettu laaja historiallinen romaani Zver iz bezdny (”Rotkon peto”). Jälkikäteen arvioituna Amfiteatrovin realistista kuvaustapaa on pidetty pinnallisena ja triviaalina. Amfiteatrov palasi Pietariin vuonna 1916, mutta joutui pian karkotetuksi Irkutskiin, josta hän pääsi takaisin helmikuun vallankumouksen jälkeen. Lokakuun vallankumoukseen kirjailija suhtautui jyrkän kielteisesti. Vuonna 1921 hän pakeni perheensä kanssa Suomeen ja jatkoi kirjailijan työtään Italiassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aleksandr Amfiteatrovin teoksia Lib.ru -sivustolla Luokka:Goottilaisten romaanien kirjoittajat Luokka:Venäläiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Jurongsaari

Jurongsaari on Singaporen pääsaaren jälkeen suurin saari. Se on rakennettu täyttömaasta kymmenen pienemmän saaren ja luodon päälle. Sen pinta-ala on noin 3 000 hehtaaria. Saari valmistui vuonna 2009 lähes kymmenen vuoden kiivaan rakentamisen jälkeen. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan sen piti olla valmis vasta 2030. Saarella toimii 95 kemian ja energia-alan yritystä, jotka ovat investoineet rajusti sen rakentamiseen. Saarella toimii myös kemian alan tuotteisiin erikoistunut logistiikkakeskus, koulutuskeskus ja oma paloasema, joka on varustettu erityisesti kemikaalionnettomuuksien varalta. == Lähteet == Luokka:Singaporen saaret Luokka:Keinotekoiset saaret
Rose of England

Rose of England () on englantilainen isänmaallinen laulu, jonka on tehnyt walesilainen säveltäjä Ivor Novello vuonna 1937. Kappaleen on levyttänyt muun muassa Vera Lynn. Kukka, johon sanoitus viittaa on yksi Englannin heraldisista symboleista nimeltä Tudor-ruusu. Näyttelijä Patricia Routledge lauloi kappaleen eräässä Pokka pitää -sarjan jaksossa. ==Sanat== :Grown in one land alone :Where proud winds have blown :There’s not a flower born of the shower :Braver than England’s own :Though gales of winter blow :Piercing hail and snow :Shining she stays bright as in days of yore :Old England’s pride still blossoms :Fresh on England’s shore :Rose of England thou shall fade not here :Proud and bright from growing year to year :Red shall thy petals be as rich wine untold :Shared by thy warriors who served thee of old :Rose of England breathing England’s air :Flower of chivalry beyond compare :While hand and heart endure to cherish thy prime :Thou shalt blossom to the end of time :Rose of England breathing England’s air :Flower of liberty beyond compare :While hand and heart endure to cherish thy prime :Thou shalt blossom to the end of time Luokka:Englantilainen kulttuuri Luokka:Vuoden 1937 kappaleet Luokka:Brittiläiset isänmaalliset laulut
Kerttu Bernhard

Kerttu Regina Veronica Bernhard (29. joulukuuta 1902 Kalvola – 26. maaliskuuta 1944 Vihti) oli suomalainen pianisti.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja osa 1, s. 377. Otava 1976. ISBN 951-1-02381-0. Häntä pidettiin aikansa merkittävimpiin kuuluvana esittävän säveltaiteen edustajana. Hän oli arvostettu pianopedagogi, Sibelius-Akatemian pääopettajia 1937–1944.Pianistilehti, useita mainintoja Leea Isotalosta kertovassa artikkelissa. Vuodesta 1931 hänen puolisonsa oli viulutaiteilija Arno Granroth.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, palsta 1207. Otava 1967. Käytyään tyttökoulun Bernhard opiskeli pianonsoittoa Helsingin musiikkiopistossa Ilmari Hannikaisen johdolla vuosina 1918–1922. Hän opiskeli Leipzigissa professori Robert Teichmüllerin ja Berliinissä Edwin Fischerin oppilaana 1922–1924, Pariisissa Jean Batallan ja Nadia Boulangerin oppilaana useina vuosina.Kuka kukin oli. Hän piti ensikonserttinsa vuonna 1921 Jyväskylässä ja esiintyi tämän jälkeen kotimaan lisäksi muun muassa Berliinissä, Pariisissa ja Tukholmassa. Bernhardin nousussa ollut ura katkesi äkilliseen kuolemaan.Haapanen, Toivo ym. (toim.): Musiikin tietokirja, s. 50–51. Helsinki: Otava, 1948. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Constant Bernhard ja Suoma Dagmar Wuolijoki. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Hakob Hakobjan

Hakob Hakobjan Mnatsakani (, ; 29. toukokuuta 1866 Jelizavetpol, nykyinen Gəncə – 13. marraskuuta 1937 Tbilisi) oli armenialainen runoilija. Neuvostoaikana häntä pidettiin Armenian proletaarirunouden perustanlaskijana. Hakob Hakobjan syntyi käsityöläisperheeseen. Hän opiskeli paikallisessa lukiossa ja työskenteli eri ammateissa Tbilisissä ja Bakussa. Hän osallistui Taka-Kaukasian vallankumousliikkeeseen ja liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1904. Hakobjanin ensimmäinen runokirja ilmestyi vuonna 1899. Hän kirjoitti vallankumousrunoutta ja käänsi armeniaksi Kansainvälisen. Runoilijan maailmankuvan muodostumiseen vaikutti hänen ystävänsä Stepan Šaumjan. Bolševikkien vallattua Georgian Hakobjan nimitettiin Georgian pankkikomissaariksi ja valittiin Taka-Kaukasian federaation toimeenpanevan keskuskomitean jäseneksi. Runoilijan pääaiheiksi muodostuivat sosialistinen rakennustyö ja neuvostokansojen ystävyys. Hakobjanin tunnetuimpia teoksia ovat runoelmat Havasarutjun (”Tasa-arvo”, 1917), Avstvatsnery hosetsin (”Jumalat alkoivat puhua”, 1922), Šir-Kanal (1924) ja Volhovstroi (1925). Vuonna 1923 hänelle myönnettiin Armenian ja Georgian kansanrunoilijan arvonimi. ==Lähteet== Luokka:Armenialaiset kirjailijat Luokka:Neuvostoliittolaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Operaatio Albion

Operaatio Albion () oli ensimmäisessä maailmansodassa Saksan keisarikunnan suorittama laivasto- ja maahyökkäys, jossa valloitettiin ja miehitettiin Venäjän keisarikunnan hallitsemat Viron autonomisen kuvernementin saaret Saarenmaa, Hiidenmaa ja Muhu syys–lokakuussa 1917. Operaatio alkoi miinanraivauksella ja rannikkotykistön kukistamisella 17. syyskuuta 1917. Varsinaiset hyökkäystoimet alkoivat maihinnousulla 11. lokakuuta Saarenmaan Tagalahteen, ja saari oli valloitettu 16. päivänä lokakuuta. Venäjän armeija evakuoitiin Muhusta 18. päivänä lokakuuta. Kahden epäonnistuneen yrityksen jälkeen saksalaiset rantautuivat Hiidenmaalle 19. päivänä lokakuuta ja ottivat saaren hallintaansa seuraavana päivänä. Venäjän Itämeren laivasto kärsi huomattavia tappioita Muhunsalmen taistelussa. Saksalaiset ottivat 20 000 vankia ja saivat saaliikseen sata tykkiä. Sodan alussa saarten sotilaallinen merkitys oli ollut vähäinen, mutta Venäjän vallankumouksen jälkeen Saksan sodanjohto arveli, että saarten valloitus horjuttaisi Venäjän puolustusta ja saattaisi Pietarin alttiiksi hyökkäykselle. Operaatio Albion oli Saksan suurin ja menestyksekkäin maihinnousuoperaatio ensimmäisessä maailmansodassa. ==Kirjallisuutta== * * ==Katso myös== * Operaatio Beowulf Luokka:Ensimmäisen maailmansodan itärintaman taistelut Luokka:Ensimmäisen maailmansodan meritaistelut Luokka:Viron sotahistoria Luokka:Saarenmaan historia Luokka:Saksan sotilasoperaatiot Luokka:Vuoden 1917 sotahistoria
Bernhard (sukunimi)

Bernhard on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Christoph Bernhard (1628–1692), saksalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko *Kerstin Bernhard (1914–2004), ruotsalainen valokuvaaja *Kerttu Bernhard (1902–1944), suomalainen pianotaiteilija *Lucian Bernhard, Emil Kahn (1883–1972), saksalainen kuvataiteilija, kuvittaja, kirjainmuotoilija ja sisustussuunnittelija *Ruth Bernhard (1905–2006), yhdysvaltalainen valokuvaaja *Sandra Bernhard (s. 1955), yhdysvaltalainen laulaja ja koomikko *Thomas Bernhard (1931–1989), itävaltalainen kirjailija *Timo Bernhard (s. 1981), saksalainen autourheilija.
Léo Baptistão

Leonardo Carrilho Baptistão (s. 26. elokuuta 1992 Santos, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia. Baptistão on pelipaikaltaan hyökkääjä. == Seurajoukkueura == Léo Baptistão pelasi kaudella 2011–2012 espanjalaisseura Rayo Vallecanon reservijoukkueessa Rayo Vallecano B:ssä. Pelaamissaan 17:ssä Segunda División B:n ottelussa hän teki neljä maalia. Léo Baptistão pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 25. elokuuta 2012 Real Betisiä vastaan. Samassa ottelussa hän teki myös ensimmäisen maalinsa, joka vei Rayo Vallecanon 2–1-johtoon ja jäi ottelun voittomaaliksi. Léo Baptistão teki 21. lokakuuta 2012 kaksi maalia Espanyolin verkkoon. Léo solmi kesäkuussa 2013 viisivuotisen sopimuksen Atléticon kanssa.Baptistao, nuevo jugador rojiblanco clubatleticodemadrid.com. Viitattu 3.6.2013. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hatšatur Abovjan

Hatšatur Abovjan (, 1805 Kanakerin kylä Jerevanin lähellä – 1848) oli armenialainen kirjailija ja kansanvalistaja. Hatšatur Abovjan syntyi köyhtyneeseen aatelisperheeseen. Hän opiskeli Etšmiadzinin luostarissa, Nersesjan seminaarissa Tbilisissä vuosina 1824–1826 sekä Tarton yliopistossa vuosina 1830–1836. Vuonna 1837 Abovjanista tuli Tbilisin kihlakuntakoulun valvoja ja vuonna 1843 hän siirtyi vastaavaan tehtävään Jerevaniin. Abovjanin kuolema on edelleen mysteeri: hän poistui kotoaan 14. huhtikuuta 1848 ja katosi jäljettömiin. Abovjanin tuotannolla oli suuri merkitys armenialaisen kirjallisuuden kehitykselle. Hän kirjoitti romaaneja, kertomuksia, näytelmiä, runoja sekä tieto- ja lastenkirjallisuutta. Muinaisarmenialaisen kirjakielen grabarin asemasta hän käytti teoksissaan elävää kansankieltä muodostaen perustan nykyarmenian kirjakielelle. Abovjanin merkittävin teos on romaani Verk Hajastan (”Armenian haavat”, 1841), joka kuvaa armenialaisten vapaustaistelua Venäjän ja Iranin välisen sodan aikana vuosina 1826–1828. Kirjallisen työnsä ohella Abovjan kamppaili nykyaikaisen maallisen koulutusjärjestelmän puolesta papiston ylläpitämiä kirkkokouluja vastaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Armenialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1848 kuolleet Luokka:Kadonneet henkilöt
Leea Isotalo

Leea Isotalo (13. syyskuuta 1913 Helsinki – 4. elokuuta 2009 Jyväskylä) oli suomalainen pianotaiteilija ja merkittävä pianopedagogi. Hänet tunnettiin erityisesti Franz Lisztin ja Selim Palmgrenin tulkitsijana.Helsingin Sanomat, muistokirjoitus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Katariina Liimatainen, Lisztin ja Palmgrenin tulkki, Pianisti-lehti 2007 sivut 16–24 Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Bertel Bertel-Nordström

Bertel Gustaf Adolf Engelbert Bertel-Nordström (19. huhtikuuta 1884 Helsinki – 22. elokuuta 1967 Tukholma, Ruotsi) oli suomalais-ruotsalainen kuvataiteilija. Bertel-Nordström opiskeli ensin Helsingissä Taideteollisuuskeskuskoulussa ja muutti Ruotsiin 1914.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1214 Siellä hän opiskeli Tukholmassa, sitten Kööpenhaminassa ja Pariisissa. Hän on toiminut graafikkona ja piirtäjänä suomalaisissa ja ruotsalaisissa lehdissä, mutta hän on myös maalannut ekspressionistisia maisemamaalauksia. Maisemien ohella hän on maalannut sirkusaiheita, joissa yleissävy on romanttisen tunnelmallinen. Bertel-Nordströmin teoksia on Moderna museetissa, Göteborgin taidemuseossa, Norrköpingissä ja Helsingissä. == Lähteet== == Aiheesta muualla == * Antero Rinne : Suomalainen taiteilijavoitto Mälarin kaupungissa, Suomen Kuvalehti, 16.03.1929, nro 11, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Maissi Karonen : Suomalainen taiteilija Tukholman sydämessä, Aamulehti, 04.02.1934, nro 33, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Bertel-Nordströmin näyttely Galerie Hörhammerissa, Helsingin Sanomat, 23.09.1934, nro 256, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * "Tukholmalainen" Nordström ja "pariisilainen" Kuutola, Suomen Kuvalehti, 20.10.1934, nro 43, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Ruotsalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Ruotsalaiset taidegraafikot Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Making Waves

Making Waves on suomalaisen Hay and Stone -rockyhtyeen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2006 levymerkillä SM Records Finland. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Eero Heinonen, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Eero Heinonen – laulu, basso * Hannu Risku – kitara * Petri Kivimäki – rummut == Arvostelut == * Imperiumi.net: Imperiumi.net * Soundi: Soundi == Aiheesta muualla == * Making Waves discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2006 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset rockalbumit
Villa Jovis

Villa Jovis (tunnetaan myös nimellä Tiberiuksen huvila) on Rooman keisari Tiberiuksen rakennuttama huvila Caprin saarelle Italiassa. Tiberius rakennutti Caprille useita huviloita, mutta tämä Jupiterin mukaan nimetty oli niistä merkittävin. Se sijaitsi saaren itäosassa 334 metriä korkealla Monte Tiberiolla, joka on saanut nimensä Tiberiukselta. Huvilasta on enää jäljellä rauniot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Capri Luokka:Italian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Roomalaiset huvilat
Scala Fenicia

Scala Fenicia (Foinikialaisten portaat) ovat Caprin saarella Italiassa sijaitsevan Anacaprin kaupunkiin johtavat kiviset portaat. Ne ovat nimestään huolimatta todennäköisesti saarella asuneiden kreikkalaisten rakentamat. Portaissa on 882 askelmaa, ja ne olivat ennen tien rakentamista ainoa kulkureitti kaupunkiin. Portaat ovat edelleen käyttökuntoiset. Ruotsalainen lääkäri Axel Munthe rakennutti lähelle portaiden ylätasannetta huvilansa Villa San Michelen. == Lähteet == Luokka:Capri Luokka:Italian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Portaat
Björksten

Björksten tai Björkstén on ruotsinkielinen sukunimi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *af Björksten, suomalainen aatelissuku *Axel Gabriel af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (1832–1895), suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies, Bror Ulrik af Björkstenin poika *Axel Waldemar af Björksten (1863–1936), suomalainen agronomi, liike- ja valtiopäivämies *Birger Johan af Björkesten, vuoteen 1896 Björkstén (1825–1897), suomalainen senaattori *Bror Ulrik af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (1795–1856), suomalainen senaattori *Carl af Björksten (1894–1976), suomalainen jääkärieverstiluutnantti *Elli Björkstén (1870–1949), suomalainen voimistelun kehittäjä *Emilie Björkstén (1823–1896), suomalainen kirjailija *Frans Henrik af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (1829–1873), suomalainen juristi ja valtiopäivämies, Bror Ulrik af Björkstenin poika *Hacke Björksten (s. 1934), suomalaissyntyinen ruotsalainen muusikko *Ingmar Björkstén (1936–2002), suomalaissyntyinen ruotsalainen toimittaja *Johan Alfred af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (1823–1874), suomalainen juristi ja valtiopäivämies, Bror Ulrik af Björkstenin poika *Johan Isak Björkstén (1828–1912), suomalainen lääkäri, arkkiatri *Karl Alexander Björkstén (1868–1937), suomalainen päätoimittaja, opettaja ja kunnallispoliitikko *Karl Johan Alfred Björkstén (1829–1896), suomalainen kauppias, pankinjohtaja ja valtiopäivämies *Konrad Björkstén (1869–1914), suomalainen oikeusneuvosmies ja kansanedustaja *Max Björkstén (1865–1940), suomalainen ylilääkäri *Richard Björkstén (1872–1968), suomalainen apteekkineuvos *Robert Severin af Björksten (1852–1904), suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies *Sigurd Björkstén (1897–1968), suomalainen oikeustieteen professori *Tuomo Björksten (s. 1982), suomalainen toimittaja ja valokuvaaja *Waldemar Björkstén (1873–1933), suomalainen kilpapurjehtija.
Jelena Vesnina

Jelena Sergeevna Vesnina (; s. 1. elokuuta 1986 Lviv, Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta) on venäläinen tennispelaaja. Vesninan paras sijoitus kaksinpelissä on 21 ja nelinpelissä kolmas. Hän on voittanut urallaan kaksi WTA-turnausta kaksinpelissä ja kymmenen turnausta nelinpelissä, joista merkittävimpänä Ranskan avointen nelinpelimestaruus vuodelta 2013. Hänen valmentajanaan toimii entinen tennispelaaja Andrei Chesnokov. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jelena Vesninan verkkosivusto Luokka:Venäläiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Esa-Matti Long

Esa-Matti Long (ent. Pölhö, s. 1969 Mikkeli) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1996. Longilla on kiinnitys Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän on esiintynyt muun muassa Juhanina Seitsemässä veljeksessä 1997 ja Vanhalana Tuntemattomassa sotilaassa 2007. Hänen ensimmäinen roolinsa Kansallisessa oli nuoren Alan Strangin rooli Peter Shafferin näytelmässä Equus vuonna 1996. 2000-luvun puolivälissä hän vieraili kahteen otteeseen ohjaajana Koko-teatterissa.Esa-Matti Pölhö (nyk. Long), Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 19.12.2014. Televisiossa Long on esiintynyt muun muassa sarjoissa Salatut elämät, Alamaailma-trilogia: Lakimies ja Roba. ==Teatterirooleja== ===Suomen Kansallisteatteri=== *1996: Equus – Alan Strang *1996: Kalevala – Lemminkäinen *1997: Seitsemän veljestä – Juhani *1999: Woyzeck – Woyzeck *1999: Godot – Estragon *1999: Hamlet – Hamlet *2003: Riivaajat – Stavrogin *2005: Kuningas Lear – Cornwallin herttua *2005: Viettelysten vaunu – Steve Hubbell *2005: Virhe – Sundman *2007: Tuntematon sotilas – Vanhala *2008: Othello – Lodovico *2008: Kaukana paha maailma – Aapo *2009: Platonov – Nikolai Triletski *2010: Mr. Vertigo – Slim-eno *2010: Ihmisvihaaja – Clitandre *2012: Fedja-setä, kissa ja koira – posteljooni Petškin *2016: Juurihoito – Pekka Kirnuvaara *2019: Kohtauksia eräästä avioliitosta – Johan ===Ryhmäteatteri=== *2000: Eläviä ja kuolleita ==Teatteriohjauksia== *2003: Metsä, Koko-teatteri *2004: Niin kauas kuin lunta riittää, Koko-teatteri ==Filmografia== ===Elokuvat ja lyhytelokuvat=== Vuosi Elokuva Rooli 1997 Kersantin kunnia Tykkimies Korpela 1998 Vastanaineet Ambulanceman 1999 Suuri peli, korkeat panokset Rudolf Walden 2000 Kuningas Hidas Priest 2001 Ampiaispaini Petteri Pajunen 2009 Tuntematon sotilas Vanhala 2011 Tunarit ===Televisiosarjat=== Vuosi Elokuva Rooli 1996 Sergein totuus Ingman 1997 Jäänmurtaja Vihollispelaaja Tähtilampun alla Kalle Heller 1999 Ihana mies Vertti 2000 Salatut elämät Toivo Karhu 2002 Tummien vesien tulkit Risto Mäkynen 2004 Kumman kaa Kaitsu 2005 Kylmäverisesti sinun 2006 Uudisraivaaja työhaastattelija 2008, 2009 Kotikatu Ilkka 2009 Helppo elämä siviilipoliisi 2010 Virta Jarno Backman / tukun työntekijä 2011 Alamaailma-trilogia: Lakimies Risto Lindgren 2012 Roba Ville Säteri 2018 Keisari Aarnio Reijo Kaunisto Sorjonen Mastolecin talouspäällikkö 2022 Helsinki-syndrooma Matti Puronen ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Esa-Matti Long | Kansallisteatteri *Esa-Matti Long IMDb:ssä *Esa-Matti Long Elonetissä *Esa-Matti Pölhö IMDb:ssä *Esa-Matti Pölhö Elonetissä Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset televisionäyttelijät Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ángelo Henríquez

Ángelo José Henríquez Iturra (s. 13. huhtikuuta 1994 Santiago) on chileläinen jalkapalloilija, joka edustaa kroatialaista Dinamo Zagrebia, ja on lainassa Manchester Unitedista. ==Lähteet== Luokka:Chileläiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Singaporen eläintarha

Singaporen eläintarha on eläintarha, joka sijaitsee Singaporen pääsaaren keskiosassa. Se on perustettu vuonna 1973. Puisto on rakennettu sademetsään tekojärven rannalle, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Siellä on 300 lajia nisäkkäitä, lintuja ja matelijoita, kaikkiaan 2 800 eläinyksilöä. Eläintarhan tunnetuin eläin oli sumatranoranki Ah Meng, jonka jälkeläisiä on syntynyt tarhassa jo kolmannessa sukupolvessa. Orangeille ja muille eläimille on koetettu antaa mahdollisimman suuret tilat, jotta ne stressaantuisivat vähemmän. Kalterien sijasta ihmiset ja eläimet on erotettu toisistaan vallihaudoilla. Vuonna 2008 eläintarhan tiikerit raatelivat siivoojan, joka oli kiivennyt niiden vallihaudan yli. Eläintarhassa järjestetään erilaisia näytöksiä, joissa eläimet esiintyvät, sekä ruokintanäytöksiä. Cottontop tamerin Singapore zoo.JPG|Valkotöyhtötamariini Singaporen eläintarhassa. AhMeng,Singapores oldest Orangutan 47 yrs old on her walks.JPG|Ah Meng -oranki 47-vuotiaana. Singapore_Zoo_(12).jpg|Kirahveja rehevän kasvillisuuden keskellä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Eläintarhan verkkosivusto Luokka:Singaporen eläintarhat