EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Näkemiin, hyvästi

Näkemiin, hyvästi on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1986. Elokuva on yksi neljästä Mänttärin vuoden 1986 aikana tekemästä elokuvasta. Elokuvan idean Mänttäri sai junamatkalla, kun joku tuli juttelemaan, että uusi vaimo ei pidä siitä, kun vanha soittelee. Elokuvan nimi juontuu Jörn Donnerin 1970-luvun alussa suunnittelemaan elokuvaan, joka ei toteutunut. Mänttäri kertoo, että elokuvan valoisuus johtuu siitä, että mukana oli lapsi, jolloin "tarina muuttuu väkisinkin valoisaksi".Taustatietoja musiikista ja tuotannosta Elonet.fi, viitattu 21.9.2012 Aikalaisarvioissa todetaan Mänttärin elokuvan jälleen kärsivän ajan ja rahan puutteesta, mutta näyttelijöistä erityisesti Aino Seppo Tuulana ja Lasse Pöysti Tuulan isänä saavat kiitosta.Arviot, Elonet.fi, viitattu 21.9.2012 ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Anssi Mänttärin ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1986 suomalaiset elokuvat
Valkorennokki

Valkorennokki eli rennokki (Lepyrodiclis holosteoides) on kohokkikasveihin kuuluva laji. Se on rikkakasvina kasvava yksivuotinen ruoho. Rennokkia esiintyy alkuperäisenä Aasiassa Turkista Keski-Aasian kautta Kiinaan ja Myanmariin ulottuvalla alueella sekä tulokkaana Japanissa ja Yhdysvalloissa Idahon ja Washingtonin osavaltioissa.Germplasm Resources Information Network (GRIN): Lepyrodiclis holosteoides Viitattu 15.11.2022. Suomessa valkorennokkia on tavattu hyvin harvinaisena satunnaistulokkaana.Suomen Lajitietokeskus: Valkorennokki – Lepyrodiclis holosteoides Viitattu 15.11.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Valkorennokki (Lepyrodiclis holosteoides) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rennokki (Lepyrodiclis holosteoides) * ITIS: Lepyrodiclis holosteoides * United States Department of Agriculture (USDA): Lepyrodiclis holosteoides * Flora of China: Lepyrodiclis holosteoides Luokka:Kohokkikasvit
Die Young

Die Young on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1980. Se on otettu Heaven and Hell-albumilta. Kappale on pääosin nopeatempoinen, sisältäen tosin rauhallisempia, kosketinsoitin-voittoisia osioita. Se on myös yksi albumin tunnetuimmista kappaleista, ja yhtye soitti sitä konserteissa laulaja Ronnie James Dion sekä Ian Gillanin ja Tony Martinin aikakausina. Kappale on merkitty koko yhtyeen säveltämäksi ja sanoituksesta vastasi Dio. Single sai kohtalaista menestystä Brittein listalla nousten sijalle 41. B-puolella löytyy editoitu liveversio kappaleesta "Heaven and Hell". Singlestä julkaistiin myös 12-tuumainen versio, jonka b-puoli sisältää pitemmän version kyseisestä livetaltioinnista. == Kappaleet == === A-puoli === #Die Young - 4:41 === B-puoli === 2. Heaven and Hell (live) - 7:19 (7" versio), 12:34 (12" versio) *säv. ja sov. Butler, Dio, Iommi, Ward san. Dio *B-puoli nauhoitettu Civic Centerissä Hartfordissa 10. elokuuta 1980 == Muusikot == *Ronnie James Dio - laulu *Tony Iommi - kitara *Geezer Butler - basso *Bill Ward - rummut *Geoff Nicholls - kosketinsoittimet == Julkaisuhistoria == *joulukuu 1980: Vertigo Records, SAB 4, UK 7" *joulukuu 1980: Vertigo Records, SAB 412, UK/EU 12" == Lähteet == Luokka:Black Sabbathin kappaleet Luokka:Vuoden 1980 kappaleet
Lady Evil

Lady Evil on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu, joka on otettu vuoden 1980 Heaven and Hell-albumilta. Single julkaistiin vain Pohjois-Amerikassa ja kappaletta on hieman editoitu sen albumiversiosta. Kappale on keskitempoinen, kitaristi Tony Iommin rock-henkisen ja wah wah-efektiä käyttävän kitaroinnin myötä kulkeva kappale. Laulajan ja kappaleen sanoittaneen Ronnie James Dion mukaan kappale kertoo "tuolloin ilkeästä naisesta joka nykyään on luultavasti vanha haahka".Heaven and Hell-albumin Deluxe Editionin kansilehti, Dave Ling, 2010 On myös spekuloitu, että kappale liittyisi Black Sabbathiin monesti yhdistettyyn naisvihaan.http://www.songfacts.com/detail.php?id=18884 aiheesta Songfacts-sivustolla == Kappaleet == * Säv. ja sov. Black Sabbath, san. Dio ;A-puoli # ;B-puoli # * * Singlestä julkaistiin myös promo-versio, jossa b-puolena on mono-versio a-puolesta == Muusikot == *Ronnie James Dio - laulu *Tony Iommi - kitara *Geezer Butler - basso *Bill Ward - rummut *Geoff Nicholls -kosketinsoittimet == Julkaisuhistoria == *1980: Warner Bros, WBS 49549, USA 7" == Lähteet == Luokka:Black Sabbathin kappaleet Luokka:Vuoden 1980 kappaleet
HMS Powerful (1895)

HMS Powerful oli Britannian kuninkaallisen laivaston Powerful-luokan ensimmäisen luokan risteilijä (panssarikansiristeilijä). == Valmistus == Alus tilattiin Vickers, Sons and Maximin omistamalta Naval Construction Yardilta Barrow-in-Furness'sta, missä köli laskettiin 1894. Alus laskettiin vesille 24. heinäkuuta 1895 ja valmistui 8. kesäkuuta 1897.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 67 == Palvelus == Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1929. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Powerful-luokan risteilijät Luokka:Vickersin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan risteilijät
Arkadi Dragomoštšenko

Arkadi Dragomoštšenko (); (3. helmikuuta 1946 Potsdam, Neuvostoliiton miehitysvyöhyke Saksa – 12. syyskuuta 2012 Pietari, Venäjä) oli venäläinen runoilija.Kuolleet, Helsingin Sanomat 21.9.2012 sivu C 8 Artikkelin verkkoversio == Suku ja koulutus == Dragomoštšenko syntyi neuvostoliittolaisten miehitysjoukkojen upseerin perheeseen Saksassa. Hän vietti lapsuutensa ja kävi koulunsa Ukrainassa. Leningradiin teatterikouluun hän meni vuonna 1969, liittyi kirjallisuuspiireihin ja osallistui maanalaisten kirjallisuuslehtien tekoon. KGB yritti sopeuttaa kapinallisia järjestelmään perustamalla heille kirjoittajapiirin Klubi-81, joka julkaisi antologian Krug (Piiri), jossa Dragomoštšenkon vaikeaselkoiset tekstit saivat jäädä sensuurin koskematta. == Kirjallinen ura == 1980-luvulla hän pääsi yhteyteen yhdysvaltalaisen kielirunouden koulukunnan (Language School) kanssa ja toimi sen yhdyssiteenä Venäjälle. Hän pääsi vuodesta 1988 alkaen esiintymään yhdysvaltalaisiin yliopistoihin, ja perestroikan myötä hän alkoi tulla tunnetuksi myös Venäjällä. Hänen ensimmäinen kokoelmansa Nebo sootvetsvij ilmestyi 1990. Dragomoštšenko vieraili vuonna 2002 Helsingissä Juhlaviikoilla. Hän sai ensimmäisen Andrei Belyi -palkinnon vuonna 1978 ja myöhemmin myös monia muita palkintoja. Dragomoštšenkon runoista ovat suomeksi ilmestyneet "Grigori Skovorodan paluu" ja "Sentimentaalinen elegia" antologiassa Päämäärä vie meitä ympyrääTamara-press 1989; myös Kulttuurivihkoissa 1989, nro 5–6, s. 60, 61. Lisäksi Tuli & Savu -lehdessä ovat ilmestyneet "Kaikki meni rappiolle"suom. Jukka Mallinen, Tuli & Savu 2002, nro 1, s. 25–27. Runo kokoelmasta Jestestvennyje nauki (teos Fosfor), 1994 ja "Vanhoilla päivilläni sanoin orjalle".suom. Jukka Mallinen, Tuli & Savu 2002, nro 1, s. 24. Runo kokoelmasta Nebo sootvetstvi Hän on maineensa vakiinnuttanut merkittävä venäläinen nykyrunoilija. ==Lähteet== Luokka:Venäläiset runoilijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Eino Kinnunen

Eino Kinnunen (11. tammikuuta 1930 Nilsiä – 11. marraskuuta 2021 Kuopio)Kuolinilmoitus, Savon Sanomat 28.11.2021, s. B4 oli suomalainen maanviljelijä ja kirjailija.Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Eino Kinnunen Kinnusen vanhemmat olivat maanviljelijä Eemil Kinnunen ja Kirsti Väätäinen. Hän kävi Pohjois-Karjalan opiston 1952–1953. Eino Kinnunen oli naimisissa vuodesta 1954 Maire Hartikaisen kanssa. == Teoksia == * Tie päättyy : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1960 * Sateessa asuu ikävä : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1962 * Elämän avaimet I : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1963, 2. painos 1964 * Elämän avaimet II : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1966 * Uhma : näytelmä. 1966 * Matalapaine : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1968 * Iltasoitto : näytelmä. Kuopion yhteisteatteri 1968 * Suomalainen hämärä : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1970 * Varpusen polska : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1972 (ilmestynyt myös venäjänkielisenä käännöksenä Vorob'inaja pol'ka, Progress, Moskva 1976) * Lapsuuden muisto : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1974 * Mirjami : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1979 == Palkinnot == * Jaettu II palkinto Kulttuurirahaston näytelmäkirjoituskilpailussa 1966 == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Aarne Laurila

Aarne Olavi Johannes Laurila (16. marraskuuta 1929 Helsinki – 8. tammikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuudentutkija ja professorin arvonimen saanut. Laurila oli Kansanvalistusseuran toiminnanjohtajana vuosina 1962–1990. Sitä ennen hän toimi Suomen Sosialidemokraatin kulttuuritoimittajana. Laurila sai professorin arvonimen vuonna 1992. Laurila laati väitöskirjansa kirjailija F. E. Sillanpään romaanitaiteesta. Laurila toimi Helsingin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä sekä kulttuurilautakunnan puheenjohtajana. Hän toimi myös Suomen Kotiseutuliiton puheenjohtajana. == Teoksia == * F. E. Sillanpää vuosina 1888–1958. Otava 1958 * Suomalaisia kertojia Minna Canthista Antti Hyryyn ; toim. Aarne Laurila. Tammi 1962 * Sillanpää ; toim. Aarne Laurila. Otava 1962 * Nuoren voiman liiton historia ; toim. Aarne Laurila ym. Akateeminen kustannusliike, Helsinki 1963 * Unkari - romantiikkaa ja realismia. Otava 1966 * Matkailijan Unkari ja madjaarien maa. Otava 1976 * F. E. Sillanpään romaanitaide kirjailijan asenteiden ja kertojan aseman kannalta, väitöskirja. Otava 1979 * Nykyihmisen etiikka ja moraali : Oriveden opiston 70-vuotisjuhlakirja ; toimituskunta Aarne Laurila ym. WSOY 1979 * Malmin pojan maailma. WSOY 1984 * F. E. Sillanpään ajatuksia ; toim. Aarne Laurila. Otava 1988 * Sillanpää Suomen kirjallisuudessa : F. E. Sillanpään juhlakirja ; toim. Aarne Laurila ja Panu Rajala. Sillanpää-seura, Helsinki 1989 * Oi, sä sulo Helsinki. WSOY 1995 * Kasvoi kaupunki ympärillämme : kolmen sukupolven Helsinki. Otava 2009 == Lähteet == * * Aarne Laurila 75 vuotta, Sivistys 17.11.2004 === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Aarne Laurilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
James Jones (koripalloilija)

James Andrew Jones (s. 4. lokakuuta 1980 Miami, FloridaJames Jones Stats... National Basketball Association) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Jones voitti NBA:n kolmen pisteen heittokilpailun vuonna 2011. Kaudella 2014–2015 Jonesista ja LeBron Jamesista tuli ensimmäiset viiden peräkkäisten NBA- finaalien pelaajat sitten vuoden 1966. Jones ei tosin pelannut vuoden 2011 finaaleissa mutta kuului Heatin kokoonpanoon.http://www.suomikoris.com/2015/05/27/lebron-james-ylsi- harvinaiseen-saavutukseen/ He voittivat Heatissa NBA:n mestaruuden vuosina 2012 ja 2013. Heinäkuussa 2015 Jones teki jatkosopimuksen Cavaliersin kanssa.http://www.nba.com/cavaliers/releases/jones-re-sign-150725 Hän kuului Cavaliersin seurahistorian ensimmäistä NBA-mestaruutta juhlineeseen joukkueeseen vuonna 2016. Hän jatkoi Cavaliersissa kesällä 2016 tehdyn sopimuksen myötähttp://www.nba.com/cavaliers/releases/jones-signing-2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * NBA:n pelaajaprofiili Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Shizufumi Ishido

Shizufumi Ishido (s. 1945 Kawasaki, Japani) on japanilainen budō-opettaja. Ishido toimii oman dōjōnsa johtajana ja pääopettajana Kawasakissa, Japanissa. Hän on Kanagawan prefektuurin iaido-osaston johtaja. Ishidon vyöarvot ovat ZNKR iaidossa hanshi 8. dan, ZNKR jodossa kyoshi 8. dan ja kendossa kyoshi 7. dan. Hän vierailee usein Euroopassa opettamassa iaidoa ja jodoa. Iaidon opiskelun Shizufumi Ishido aloitti vuonna 1955 isänsä Sadataro Ishidon ohjauksessa. Aloittaessaan opinnot Tokion Nihon yliopistossa hän aloitti samaan aikaan jodon harjoittelun Chokichi Nakashiman ohjauksessa. Valmistuttuaan yliopistosta, hän aloitti työuran Chiyoda-lasiyrityksessä. Ishido lopetti yrityksen palveluksessa 1976 ja keskittyi perheensä harjoitussalin johtamiseen isänsä kanssa. Shizufumi Ishidon vaikutus eurooppalaiseen iaidoon ja jodoon on hyvin merkittävä. Hän on vuodesta 1979 alkaen vieraillut säännöllisesti Euroopassa opettamassa iaidoa ja jodoa suurilla harjoitusleireillä ja kilpailuissa. Opetuksessaan Ishido on ottanut huomioon eurooppalaisen tavan ajatella ja oppia asiota, joka eroaa japanilaisesta. Ishidolla on Euroopassa kuusi oppilasta, joilla puolestaan on lukuisia oppilaita Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa. == "Ensitapaaminen ja tutustuminen" == Brittiläinen eurooppalaisen budo- harjoittelun pioneeri, Jock Hopson, tapasi Ishidon vuonna Japanin Sapporossa kendon maailmanmestaruuskisoissa vuonna 1979. Hopson kutsui Ishidon Britteinsaarille. Kesällä 1979 Ishido-sensei vierailikin Glasgowissa ja Brightonissa. Tribute to Shizufumi , julkaistu 2009, sivu 2 Seuraavana kesänä Hopson päätti vierailla Ishidon kotidojolla ja otti matkaseurakseen Vic Cookin ja Chris Mansfieldin. Kuluneen kolmen viikon harjoittelu sensein luona johti kesästä 1981 katkeamattomaan jokavuotiseen Ishidon kesäseminaariin jossakin Euroopan maassa. == Ishido-perheen kotidojo == Ishido-perheen kotidojo sijaitsee Japanin Kawasakissa. Se rakennettiin 1970-luvun lopulla periaatteella että kotitalon alakerrassa sijaitseva dojo on Ishido-perheen toinen koti, asuinkerroksen alla. Päivisin dojo on varattu lasten kendoharjoitteluun ja iltaisin harjoitteluajat on jaettu kendon, iaidon ja jodon kesken. Tribute to Shizufumi , julkaistu 2009, sivu 8 == Lähteet == === Yleiset lähteet === * === Viitteet === Luokka:Japanilaiset budokat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Altti Havas

Altti Johannes Havas (23. kesäkuuta 1930 Ruovesi – 1966) oli suomalainen runoilija. Hän voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun vuonna 1957. == Teoksia == * Kun: runoja. Kangasalan kirjapaino, Kangasala 1965 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Havas

Havas voi tarkoittaa seuraavia: * havas, haaveissa tai kalastusverkoissa käytettävä verkkokudos *Havas, Suomen merivoimien 1970-luvulla hankkima pienoissukellusvene, jonka suunnitteli ranskalainen Jean-Claude Havas * Havas Worldwide Helsinki, integroituun markkinointiviestintään erikoistunut mainostoimisto * Agence Havas, Pariisissa toimiva uutistoimisto * Havas, sukunimenä: **Aili Havas (vuoteen 1906 Örling, 1903–1988), suomalainen lähetystyöntekijä ** Altti Havas (1930–1966), suomalainen runoilija ** Charles-Louis Havas (1783–1858), ranskalainen kirjoittaja sekä Agence France- Presse -uutistoimiston perustaja ** Eero Havas (vuoteen 1906 Örling, 1899–1968), suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija, Aili Havaksen veli ** Eino Havas (1885–1962), suomalainen poliisimestari, päätoimittaja ja opettaja ** Kalle Havas (1898–1936), suomalainen valokuvaaja ja taidemaalari ** Paavo Havas (1929–2011), suomalainen kasvitieteilijä ** Sari Havas (s. 1962), suomalainen näyttelijä ** Väinö Havas (vuoteen 1906 Örling, 1898–1941), suomalainen kirkkoherra, Aili Havaksen veli. ==Lähteet== Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Jouni Hirvaskero

Jouni Olavi Gottlieb Hirvaskero, nimimerkki Jooseppi (sukunimi vuoteen 1936 Hymander; 8. marraskuuta 1929 Kuopio – 20. kesäkuuta 2018 Kuopio) oli suomalainen pakinoitsija. Hirvaskeron vanhemmat olivat diplomi-insinööri Martti Ananias Gottlieb Hymander ja Elli Helena Pääkkönen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1948 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1964. Hirvaskero kirjoitti pakinoita Savon Sanomat -lehteen. == Teoksia == * Hukkujan opas : viisikymmentä pakinaa ; kansi ja piirrokset Seppo Syrjä. Gummerus 1968 * Ensimmäinen onkeni : televisionäytelmä ; Juhani Ahon novellista dramatisoinut Jouni Hirvaskero. YLE 1974 * Myllärin housut : televisionäytelmä ; Juhani Ahon novellista dramatisoinut Jouni Hirvaskero. YLE 1974 * Pipo päässä : pakinoita ihmisistä ja muista ; piirrokset Pekka Juntunen. Kustannuskiila, Kuopio 1981 == Toimitustöitä == * Veikko Huovinen : Lohkaisuja ; toimittaneet Mauri Auvinen ja Jouni Hirvaskero. Otava 1979 * Jorma Ollikainen : Pieninkä : erätarinoita Itä-Karjalasta 1942-44 ; kuvitus Seppo Polameri ; toim. Mauri Auvinen ja Jouni Hirvaskero. Kustannuskiila, Kuopio 1985 == Lähteet == * * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Jooseppi ===Viitteet=== Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Juhan Sütiste

Juhan Sütiste, vuoteen 1935 Schütz, (28. joulukuuta 1899 Tähtvere – 10. helmikuuta 1945 Tallinna, Viro) oli virolainen kirjailija. Hän julkaisi kymmenkunta runokokoelmaa, näytelmiä ja kertovan runoelman.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8, palsta 821 Sütiste oli laadultaan realistinen aaterunoilija. Sütisten runojen suomennoksia on antologiassa Eestin runotar: virolaisen lyriikan antologia (toim. Elsa Haavio, Helsinki: WSOY 1940). ==Teokset== *Rahutus, 1928 runoja *Südasuvi, 1934 runoja *Noored partisanid, 1935 kertova runoelma *Valgus ja varjud, 1939 runoja *Valitud luuletused, 1946 valitut runot ==Lähteet== Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1979–1980

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1979–1980 pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertainen sarja, jonka jälkeen neljä parasta jatkoi mestaruuskamppailua aluksi nelinkertaisessa jatkosarjassa ja lopuksi pudotuspelein. Neljä heikointa jatkoi alemmassa jatkosarjassa. Mestaruuden voitti Pieksämäen NMKY. ==Miesten SM-sarja== ===Runkosarja=== Joukkue O V H Erät P Pieksämäen NMKY 14 14 0 42-10 28 Lahden Kimmo 14 9 5 34-22 18 Loimu-79 Raisio 14 8 6 30-25 16 Porin Pyrintö 14 7 7 27-27 14 Karhulan Veikot 14 6 8 28-30 12 Salon Viesti 14 6 8 25-30 12 Kokkolan Tiikerit 14 3 11 19-37 6 Lautta-Pojat 14 3 11 14-38 6 ===Ylempi jatkosarja=== Joukkue O V H Erät Eräpisteet P Pieksämäen NMKY 26 23 3 74-21 1345– 933 46 Lahden Kimmo 26 15 11 54-45 1245–1139 30 Loimu-79 26 14 12 52-48 1209–1207 28 Porin Pyrintö 26 10 16 39-56 1046–1196 20 ===Alempi jatkosarja=== Joukkue O V H Erät Eräpisteet P Salon Viesti 26 14 12 50-49 1201–1225 28 Kokkolan Tiikerit 26 12 14 49-51 1148–1233 24 Karhulan Veikot 26 11 15 47-55 1245–1267 22 Lautta-Pojat 26 5 21 30-70 1092–1331 10 Lautta-Pojat säilyi sarjassa karsinnan jälkeen. Sarjaan nousivat Rantaperkiön Isku, Siilinjärven Lentopallo ja Oulun Kisko. Karhulan Veikot putosi ykkössarjaan. === Pudotuspelit === ==== Välierät ==== Pieksämäen NMKY – Porin Pyrintö PNMKY PoPy 3–1 7-15 , 15-4 , 15-5 , 15-4 PoPy PNMKY 0–3 6-15 , 6-15 , 10-15 PNMKY PoPy 3–0 15-7 , 15-12 , 16-14 PNMKY loppuotteluun voitoin 3-0. Lahden Kimmo – Loimu-79 Kimmo Loimu 3–0 15-9 , 15-7 , 15-12 Loimu Kimmo 3–0 15-2 , 15-10 , 15-11 Kimmo Loimu 2–3 15-1 , 5-15 , 15-11 , 14-16 , 7-15 Loimu Kimmo 3–1 15-10 , 14-16 , 15-11 , 15-4 Loimu-79 loppuotteluun voitoin 3-1. ==== Loppuottelut ==== Pieksämäen NMKY – Loimu-79 PNMKY Loimu 3–0 15-4 , 15-4 , 15-4 Loimu PNMKY 0–3 7-15 , 11-15 , 2-15 PNMKY Loimu 3–0 15-7 , 15-7 , 15-12 Pieksämäen NMKY Suomen mestari voitoin 3-0. Mestarit: Jukka Savio, Pauli Leikas, Jouko Juvonen, Jouni Parkkali, Pekka Liukkonen, Ahti Toivanen, Erkki Roivainen, Otto Sivonen, Matti Rotinen. Valmentaja Reino Kosonen. ==== Pronssiottelut ==== Lahden Kimmo – Porin Pyrintö Kimmo PoPy 3–2 12-15 , 15-6 , 15-10 , 13-15 , 15-11 PoPy Kimmo 3–1 6-15 , 15-9 , 15-4 , 15-12 Kimmo PoPy 0–3 10-15 , 3-15 , 11-15 Porin Pyrinnölle SM-pronssia voitoin 2-1. ==Lähteet== * Urheilumme Kasvot 11, sivu 88 * Rauno Liimatainen: Suuri Lentopalloteos II, sivu 296 (ISBN 951-96062-1-1) Luokka:Lentopallon SM-liiga- kaudet Luokka:Vuoden 1979 lentopallo Luokka:Vuoden 1980 lentopallo
Iivar Maununpoika Särkilahti

Iivar Maununpoika Särkilahti (Stiernkors, k. 27. syyskuuta 1573 Turku) oli suomalainen sotapäällikkö. Hän osallistui Turun linnan piiritykseen vuonna 1563, kun Juhana-herttua piti sitä hallussaan. Hän osallistui myös Tanskan sotaan, oli vuosina 1567–1568 Suomen käskynhaltija ja vuonna 1568 Ruotsissa Eerik XIV:n joukkojen ylipäällikkö, kun herttuat nousivat kapinaan. Jäätyään tappiolle hän siirtyi uusien vallanpitäjien puolelle, palasi Suomeen ja oli päällikkötehtävissä Venäjän sodassa.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8, palsta 921. Otava, 1966. Särkilahti joutui syyskuussa 1576 Turun linnassa juominkien aikana riitaan ja tappeluun Arvid Stenbockin kanssa. Seuraavana päivänä Särkilahti hyökkäsi uudelleen Stenbockin kimppuun, jolloin tämä löi hänet miekalla kuoliaaksi. Stenbock vangittiin myöhemmin kuningas Juhana III:n määräyksestä. ==Lähteet== Särkilahti, Iivar Maununpoika Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1573 kuolleet
Sääkukat

Sääkukat, ent. säänennustajat (Dimorphotheca) on asterikasvien eli mykerökukkaisten (Asteraceae) heimon kasvisuku, johon kuuluu seitsemän eteläafrikkalaista lajia. Kukat ovat yleensä avoinna vain auringonpaisteella. Suvun kasveista käytetään koristekasveina valkosääkukkaa (ent. valkoinen säänennustaja, Dimorphotheca pluvialis) ja keltasääkukkaa (ent. keltainen säänennustaja, Dimorphotheca sinuata).Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 942. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sääkukat (Dimorphotheca) * Suomen Lajitietokeskus: Sääkukat – Dimorphotheca * United States Department of Agriculture (USDA): Dimorphotheca * Flora of North America: Dimorphotheca Luokka:Asterikasvit
Anola

thumb|"Anolan aukee", yhdystie 2440 Nakkilan Anolassa. Anola on kylä Nakkilan kunnassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Ulvilaan vievän yhdystien 2440 varrella. Anola mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1410. Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä, Jalmari Jaakkola 1926. Alun perin Ulvilaan kuulunut kylä on muodostunut samalla vuosisadalla perustetun Anolan kartanon ympärille. Se käsittää kartanon lisäksi muutamia pien- ja maalaistaloja sekä laajat viljelysmaat. Kartanon kaakkoispuolella levittäytyy laaja peltoaukea, ns. Anolan aukee, joka erottaa kylän Nakkilan keskustaajamaan kuuluvasta Viikkalasta. Anolan kartanon edustalla Kokemäenjoessa sijaitsee Kirkkosaari, jossa on tiettävästi sijainnut toinen keskiaikaisen Ulvilan kirkoista. Anolassa toimi ala-asteen koulu vuoteen 1995 saakka, jolloin se lakkautettiin ja oppilaat siirrettiin samana vuonna toimintansa aloittaneeseen Viikkalan kouluun.Viikkalan koulu Viitattu 21.9.2012 Nakkilalainen rockyhtye Penniless julkaisi vuonna 2001 Anola-nimisen albumin. Folkmetal-yhtye Korpiklaanin vuonna 2021 julkaistavalla albumilla on kappale ”Anolan aukeat”. https://www.inferno.fi/uutiset/korpiklaani-tiedottaa-uudesta-levysta- ensimmainen-single-videoineen-julki/ ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Nakkilan kylät
Antti Iivari

Antti Iivari (s. 11. maaliskuuta 1992 Rovaniemi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa II-divisioonajoukkue Kemijärven Kiekossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. ==Ura== ===Seuraura=== Iivari on Rovaniemen Kiekon kasvatti. Hän jakoi kaudella 2006–2007 joukkueen C-nuorten II- divisioonajoukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin voiton Tuomas Riiven kanssa. Kauden 2007–2008 Iivari pelasi C ikäisenä B- junioreiden I-divisioonaa 24 ottelua tehoilla 11+11=22, ollen joukkueensa 4. paras pistemies. Kaudella 2008–2009 Iivari debytoi miesten peleissä edustettuaan 16-vuotiaana RoKi A:ta II-divisioonassa. Kaudeksi 2009–2010 Iivari siirtyi Lahteen, jossa hän pelasi suurimman osan kaudestaan Kiekkoreippaan B-nuorissa, edustaen samalla myös Pelicansin A-nuoria. Kaudella 2010–2011 Iivari oli Pelicansin A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä 11 osumallaan. Kaudella 2011–2012 hän voitti tehoilla 13+24=37 joukkueen sisäisen syöttöpörssin ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Tuukka Rajamäen ja Petr Stloukalin kanssa. Iivari nousi kaudeksi 2012–2013 Pelicansin SM-liigarinkiin vuoden mittaisella sopimuksella (2013). Iivari nostettiin ensimmäisen kerran Pelicansin pelaavaan kokoonpanoon 21. syyskuuta 2012 kauden neljänteen otteluun Helsingin IFK:ta vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 11 minuuttia ja keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Iivari pelasi suurimman osan kaudestaan Pelicansin A-nuorissa, mutta hän kävi myös yhteensä kahdeksan Mestis-ottelun verran lainalla Heinolan Peliittojen ja HC Keski-Uusimaan joukkueissa. Siirtotakarajalla, tammikuun 2013 lopulla Iivari siirtyi lainalle kasvattajaseuraansa Rovaniemen Kiekkoon pelaamaan Suomi-sarjaa. Hän voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden, mutta RoKi jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kaudella 2013–2014 Iivari jatkoi vuoden mittaisella sopimuksella RoKissa. Syyskauden Iivari oli loukkaantuneena ja pelasi kauden ensimmäisen ottelunsa vasta joulukuun lopussa. Loukkaantumisten vuoksi pelejä kertyi kaudella ainoastaan neljä kappaletta. Kesken kauden 2014–2015 Iivari siirtyi II-divisioonajoukkue Kemijärven Kiekkoon. ===Maajoukkueura=== Iivari on pelannut kaksi poikien maaottelua. ==Tilastot== 2008–2009 RoKi A II-divisioona 10 7 9 16 18 – – – – – 2009–2010 Pelicans A-SM 8 0 0 0 6 – – – – – 2010–2011 Pelicans A-SM 35 11 15 26 46 – – – – – 2011–2012 Pelicans A-SM 48 13 24 37 58 – – – – – 2012–2013 Pelicans A-SM 15 2 14 16 28 – – – – – Pelicans SM-liiga 1 0 0 0 2 – – – – – Peliitat Mestis 2 0 0 0 0 – – – – – HCK Mestis 6 0 2 2 18 – – – – – RoKi Suomi-sarja 5 1 2 3 2 – – – – – 2013–2014 RoKi Suomi-sarja 4 2 5 7 2 – – – – – 1 kausi yhteensä SM-liiga 1 0 0 0 2 – – – – – 1 kausi yhteensä Mestis 7 0 2 2 18 – – – – – ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asko Paju

Pentti Ignatius, kirjailijanimi Asko Paju (18. tammikuuta 1902 Helsinki – 22. toukokuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen toiminnanjohtaja ja nuortenkirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Martti Särmä. Ignatiuksen vanhemmat olivat apteekkari Väinö Johannes Ignatius (1874-1931) ja valantehnyt kielenkääntäjä Aino Kyllikki Aspelin (1899-1951). Hän pääsi ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta 1921. Isänsä kuoltua Pentti Ignatius oli Runnin terveyskylpylän johtajana 1934–1937.Sari Niskanen : Runnin kylpylän asiakkaiden ostokäyttäytyminen, Ammattikorkeakoulun opinnäytetyö, Savonia ammattikorkeakoulu 2012, luku 3.1.3 == Teoksia == Omalla nimellä: * Sormenjälkien käytöstä poliisipalveluksessa. Poliisin käsikirjoja n:o 10. Suomen poliisilehti, Turku 1928 * Tuntomerkkien merkitsemisohjeet. Valtioneuvosto, Hämeenlinna 1930 (A. Launoksen kanssa) * Sormenjälkiopin ja tuntomerkkiopin käsikirja. WSOY 1933 * Sormenjälki- ja tuntomerkkioppi. Suomen kirja, Helsinki 1940 Nimimerkillä Asko Paju: * Uljas Kotka ja Hiipivä Susi : intiaaniseikkailu pojille. Helko, Helsinki 1945, 2. lis. painos Poikien sininen sarja 11, Kansankirja, Helsinki 1946 == Lähteet == * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Asko Paju * Iisalmelaisia kirjailijoita : Asko Paju Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Woldemar Söderhjelm

Werner Woldemar Söderhjelm (3. toukokuuta 1832 Muolaa – 14. elokuuta 1904 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi Suomen prokuraattorina 1897–1900. Woldemar Söderhjelm kuului Söderhjelmin ruotsalaiseen aatelissukuun, ja hänen vanhempansa olivat kruununvouti Johan Ulrik Söderhjelm ja Charlotta Ulrika Stråhlman. Söderhjelm kirjoitti ylioppilaaksi Viipurista 1849, suoritti tuomarintutkinnon 1853 ja sai varatuomarin arvon 1857. Hän aloitti uransa Viipurin hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina 1854, mutta yleni vähitellen korkeampiin tehtäviin. Vuosina 1871–1897 Söderhjelm toimi Äyräpään tuomiokunnan tuomarina Karjalankannaksella ja hän sai laamannin arvonimen 1881. Hänet nimitettiin Suomen prokuraattoriksi vuonna 1897. Söderhjelm esitti 1899 vastalauseensa, kun senaatti ei ennen helmikuun manifestin julkaisua tehnyt keisarille asiasta alistusta.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8 p. 959. Otava 1966. Kun tällä ei ollut vaikutusta asiaan, hän pyrki saamaan huomiota Suomen tilanteelle kansainvälisen lehdistön kautta. Kun Söderhjelm asettui vastustamaan vuonna 1900 myös kielimanifestia, hänet siirrettiin senaattoriksi oikeusosastoon, mutta hän erosi tehtävästä jo parin kuukauden kuluttua. Söderhjelm oli vuodesta 1858 naimisissa Olivia Cloubergin kanssa, jonka isä oli kauppaneuvos Carl Gabriel Clouberg. Heidän lapsiaan olivat muun muassa historioitsija ja diplomaatti Werner Söderhjelm, historioitsija Alma Söderhjelm, hovioikeudenneuvos ja Helsingin pörssin johtaja Karl Harald Söderhjelm sekä kirjallisuudentutkija Torsten Söderhjelm. Aktivisti Konni Zilliacus oli Söderhjelmin sisarenpoika ja prokuraattori Julius Grotenfelt, senaattori John Berndt Nordgren sekä yritysjohtaja Carolus Wrede hänen vävyjään. Söderhjelmin lapsenlapsiin kuuluivat ministeri J. O. Söderhjelm, runoilija Erik Grotenfelt ja eversti Valter Nordgren. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomen prokuraattorit Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Anola (täsmennyssivu)

Anola voi viitata seuraaviin paikkoihin tai asioihin: *Anola, kylä Nakkilassa *Anola (), kylä historiallisessa Inkeren pitäjässä Inkerinmaalla *Anola, kylä Joutsenossa *Anola, Springfieldin kuntaan kuuluva kylä Manitoban provinssissa Kanadassa *Anola, Penniless-yhtyeen albumi vuodelta 2001 *Anola Golf, golfkenttä Pieksämäellä *Anolan kartano, Nakkilan Anolassa sijaitseva kartano *Anolanranta, loma-asutusalue Pieksämäellä
Torolf Sörensen

Karl Torolf Sörensen (28. huhtikuuta 1910 Viipuri – 17. huhtikuuta 1990Kuka kukin on 1994, s. 1118. Otava, Helsinki 1994. ISBN 951-1-12833-7) oli Nokian toimitusjohtaja vuodesta 1959. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri (1933) ja oli Waldhof-selluloosatehtaan palveluksessa 1933–1944, Kaukaan Tehdas Oy:n palveluksessa 1944–1948. Nokian yli-insinööri hän oli 1949–1958, jonka jälkeen hänestä tuli toimitusjohtaja.Otavan Iso tietosanakirja. Osa 8, p. 963. Otava 1966. Hän keskittyi Nokiassa puunjalostuksen kehittämiseen.Oy Nokia Ab, puunjalostusteollisuus 1865–1989. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Nokian henkilöstö Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Karl Eduard Sööt

Karl-Eduard Sööt (1862–1950) oli virolainen runoilija ja yhteiskunnallisesti aktiivi. Lyyrikkona hän edusti virolaista realismia. Hänen esikoiskokoelmansa ilmestyi 1890.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 964 Sööt kirjoitti Tartossa konsertoineen ja viroksi laulaneen suomalaisen oopperalaulajan Alma Fohströmin kunniaksi runon Ühe kontserdi mälestuseks. ==Teokset== *Saatus, 1899 *Aastate kajastus, 1925 valitut runot *Kuusirbi osu, 1937 ==Lähteet== Luokka:Virolaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Viikkala

thumb|1990-luvulla valmistunut alakoulu Viikkalan koulu. Viikkala on Nakkilan kunnassa Kokemäenjoen pohjoispuolella sijaitseva kylä ja asuinalue. Se sijoituu pääosin Yhdystie 2440:n ja Kokemäenjoen väliselle alueelle ja sitä halkoo lounas-koillissuunnassa yhdystie 2170. Nakkilan keskustaajamaan Viikkalan yhdistää Arantilan silta. Lisäksi kylästä johtaa pyörätie Harjavaltaan. Viikkala koostuu lähinnä pientaloista, alueella on lisäksi jonkin verran teollisuutta sekä 1990-luvulla valmistunut alakoulu Viikkalan koulu. Viikkalan vanhan koulun tiloissa toimii Otsolan kansalaisopiston Nakkilan toimipiste. Otsolan kansalaisopisto/Toimipaikat Viitattu 21.9.2012 == Historiaa == Viikkalan kylän muodostivat aluksi Heikkilän, Sipilän, Markkulan ja Troijon tilat. Kastelholman vouti Matti Holst lahjoitti vuonna 1558 ilmeisesti Markkulan ja Troijon tilat kuninkaalle, kun taas Heikkilä ja Sipilä mainitaan rälssitiloina, jotka omisti Eerik Juhananpoika Stålarm. Hänen leskensä kuoltua tilat menivät heidän tyttärelleen ja tämän puolisolle, amiraali Henrik Tönnenpoika Vildemanille. Heidän jälkeensä Markkulan ja Troijon omistivat heidän tyttärensä Elin ja hänen puolisonsa Hannu Juhonpoika Stålhandske. Heidän poikansa Juhana myi 1640 tilat Juho Kurjelle, mistä asti ne ovat olleet osa lähellä sijaitsevaa Anolan kartanoa. Myös Troijo ja Markkula tulivat myöhemmin osaksi Anolaa. == Lähteet == *Nakkilan kylät *Viikkalan koulun kotisivut === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Viikkalan koulun vanhempainyhdistys Luokka:Nakkilan kylät
Viikkalan koulu

Viikkalan koulu on vuonna 1994 valmistunut 1.–6.-vuosiluokkien opetusta tarjoava alakoulu Nakkilan Viikkalassa. Se korvasi vanhan vuonna 1906 valmistuneen koulun. Viikkalan koulun valmistuessa lakkautettiin myös Anolan koulu sekä koulupiiri ja sen oppilaat sijoitettiin Viikkalaan. Vuonna 2023 Viikkalan koulussa on noin 50 oppilasta. Koulun rehtori on Kari Määttä, joka toimii samalla myös 5.–6. luokan opettajana. Viikkalan koulussa toimii myös oma vanhempainyhdistys. Porissa toimiva Otsolan kansalaisopisto järjestää iltaisin kurssejaan koulun tiloissa. == Katso myös == * Ruskilan koulu == Lähteet == Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Nakkila
Pöytälahti

Pöytälahti (, afrikaans: Tafelbaai) on lahti Etelä-Afrikassa. Se muodostaa Kapkaupungin sataman.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 975 ==Lähteet== Luokka:Länsi-Kapin maantiede Luokka:Lahdet
Merete Söderhjelm

Adele Ester Merete Söderhjelm (oik. Grönlund; 24. elokuuta 1910 Viipuri – 26. joulukuuta 1995 Helsinki) En timme med pianisten Merete Söderhjelm Seppo Heikinheimo: Kuolleita: Pianotaiteilija Merete Söderhjelm (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 6.1.1996. Viitattu 12.6.2018. oli suomalainen pianotaiteilija.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 5, s. 407–408. Helsinki 1979. ISBN 951-1-05295-0 Hän ansioitui erityisesti modernien pianokonserttojen esittäjänä. Hän esiintyi kotimaan lisäksi Keski-Euroopassa ja PohjoismaissaOtavan Iso tietosanakirja, osa 8, p. 958–959. Otava 1966. ja opetti Sibelius-Akatemiassa vuosina 1964–1980. Merete Söderhjelmin isä oli hovioikeudenneuvos Karl Harald Söderhjelm ja isoisä prokuraattori Woldemar Söderhjelm. Hänen puolisonsa oli lääkäri Lars Grönlund.Kuka kukin on 1978, s. 958 Runeberg.org. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Suomi kesäparalympialaisissa 2000

Suomi osallistui Sydneyn vuoden 2000 kesäparalympialaisiin tuoden 10 mitalia, joista yksi oli kultainen, kolme hopeisia, ja loput kuusi pronssisia. == Mitalit == Mitali Mitalisti Laji Tapahtuma Kulta Tiina Ala-Aho Yleisurheilu Kuula F33-34 Hopea Mikael Saleva Yleisurheilu Keihäs F55 Hopea Erkki Pekkala Ammunta Ilmakivääri SH1 Hopea Matti Launonen Pöytätennis Singles 1 Pronssi Rauno Saunavaara Yleisurheilu Keihäs F54 Pronssi Marita Tevali Ratsastus Dressage - Freestyle IV Pronssi Eeva-Riitta Fingerroos Uinti 100 m vapaa S11 Pronssi Pekka Kantola Uinti 50 m selkäuinti S2 Pronssi Kimmo Jokinen Pöytätennis Singles 8 Pronssi Istumalentopallomaajoukkue Istumalentopallo miesten turnaus == Katso myös == * Suomi kesäolympialaisissa 2000 == Lähteet == * http://www.paralympia.fi/paralympialaiset/tilastoja/sydney-2000/ kesäparalympialaisissa 2000 Luokka:Valtiot kesäparalympialaisissa 2000
Lauri Takala

Lauri Ilmari Takala (17. lokakuuta 1897 TuulosKuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, s. 862. (Viitattu 18.5.2019) – 29. heinäkuuta 1954 TurkuKuolleita. Helsingin Sanomat, 30.7.1954, s. 7.) oli suomalainen tuomiorovasti ja kirkkohistorioitsija.Kuka kukin oli (Viitattu 18.5.2019) ==Henkilöhistoria== Lauri Takalan vanhemmat olivat kirkkoherra Matthias Takala ja Augusta Adolfina Lovisa Sivenius. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1920 oli Elsa Agnes Helin (k. 1930) ja toinen vuodesta 1931 Hilja Matilda Helin. Takala tuli ylioppilaaksi 1916 ja vihittiin papiksi 1918, teologian lisensiaatiksi hän valmistui 1929 ja väitteli tohtoriksi 19332. Lundissa Takala opiskeli vuonna 1927. Hän oli Janakkalan kappalainen 1922–1925, Helsingin Sörnäisten suomalaisen seurakunnan komministeri 1932–1942, Paavalin seurakunnan kirkkoherra 1942–1951 ja Turun tuomiorovasti 1951–1954.Takalalla oli useita luottamustoimia ja hän työskenteli Sanansaattajan toimittajana 1920–1947 ja Kevätkylvön 1933–1934 sekä 1935–1945 ja oli Herättäjän toimituskunnan jäsen vuodesta 1938.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1014 Takalan poika oli professori Martti Takala. ==Julkaisuja== * Ihmels, Die christliche Wahrheitsgewissheit: selostus, 1918 * Hedbergin suhde armonjärjestykseen: esitelmä Luth. ev. y:n 50-vuotisjuhlalla 7. VII. 1923, 1923 * Pelastusjärjestys (Ordo salutis), 1926 * Suomen evankelisen liikkeen historia, 1929–1948 (kolme osaa) * Evankelisen liikkeen alku Helsingissä, eritoten sen ylioppilasmaailmassa, 1930 * Mitä me uskomme ja tunnustamme : lyhyt esitys tunnustuskirjoistamme, 1930 * Pakene – aja takaa! : puhe nuorisolle, 1930 * Uskonvanhurskaus: raamattutunti Lapuan kirkkopäivillä 9. 1. 1930, 1930 * F. G. Hedberg Paimiossa: esitelmä Hedbergin 100-vuotisjuhlassa lokak. 30 p:nä 1938, 1938 * Käänteentekevä tapahtuma: Apostolien teot 9:1-9: saarna Johanneksen kirkossa Suomen lut. evankeliumiyhdistyksen vuosijuhlassa 27. 6. 1938, 1938 * Vähän aikaa ja taas vähän aikaa: Joh. 16:16-22 : radiosaarna Helsingin Johanneksen kirkossa 30.4.1939, 1939 * Evankelisen liikkeen ja laestadiolaisuuden ensi kosketus Oulun seuduilla, 1940 * Seitsemänkymmentä vuotta sitten: esitelmä Suomen lut.ev.-yhd:n 70-vuotisjuhlassa 3.VII.1943, 1943 * Aamun sana: radioaamuhartauspuheita, 1944 * Evankelinen herätysliikkeemme, 1953, julkaisussa Karkun opiston viesti, ss. 37–43 * Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen alkutaipaleelta, 1955, julkaisussa Kotimatkalla, ss. 29–53 ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka: Suomalaiset historioitsijat Luokka: Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet Luokka:Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys
Lapuan kaupunginvaltuusto

Lapuan kaupunginvaltuusto on hallintoelin, joka vastaa Lapuan kaupungin toiminnasta ja taloudesta. Valtuustossa on nykyään 35 jäsentä. ==Kaupunginvaltuuston paikkajako 2021–2025== Poliittisilta voimasuhteiltaan Lapuan valtuusto on oikeistolainen. puolue paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat Kesk 14 Kok 11 PS 5 KD 3 SDP 2 Yhteensä 35 == Historia == paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa vaalit paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat äänestys- aktiivisuus vaalit Kesk. Kok. SDP SKDL Vas. SMP PS SKL KD Muut äänestys- aktiivisuus 1996 HS.fi - Kuntavaalit 2000 - Lapua 15 11 5 1 0 3 0 71,9 % 2000 15 10 4 1 1 4 0 67,5 % 2004 HS.fi - Kuntavaalit 2004 - Lapua 14 12 3 1 2 3 0 67,0 % 2008 Yle.fi - Kuntavaalit 2008 - Lapua 13 13 3 1 3 2 0 69,8 % 2012 Yle.fi - Kuntavaalit 2012 - Lapua 13 11 3 1 4 3 0 67,3 % 2017 Yle.fi - Kuntavaalit 2017 - Lapua 14 11 2 1 4 3 0 66,5 % 2021 Yle.fi - Kuntavaalit 2021 - Lapua 14 11 2 0 5 3 0 58,2 % == Kauppalanjohtajat / Kaupunginjohtajat == * Heimo Ylihärsilä 1954–1968 * Kimmo Karttunen 1968–1992 * Paavo Latva-Rasku 1993–2012 * Arto Lepistö 2012–2017 * Ahti Latvala (vs.) 2017–2018 * Satu Kankare 2018– ==Lapuan kaupunki Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueella== Lapua kuuluu koko Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueen kattavaan Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä aluevaalissa valittiin Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustoon kuusi ehdokasta, joiden kotikunta on Lapua. Valitut ovat Anneli Jäätteenmäki (kesk.), Kai Pöntinen (kok.), Helena Lahtinen (kok.) ja Lasse Rajala (kok.), Sami Kuula (kok.), Riitta Kangasluoma (ps.). Kaikkiaan lapualaisia ehdokkaita oli 21. Lapuan äänestysprosentti aluevaaleissa oli 55,0 %.https://vaalit.yle.fi/av2022/fi/tulospalvelu/municipalities/408/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lapuan kaupunginvaltuusto Luokka:Lapuan hallinto Luokka:Suomen kaupunginvaltuustot
Amtsgericht

Amtsgericht on Saksassa oikeuslaitoksen alin oikeusaste. Tuomioistuimena se on rinnastettavissa Suomen käräjäoikeuteen. Amtsgericht on ensimmäinen oikeusaste useimmissa siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä. Sillä on toimivalta riita-asioissa, joiden arvo ei ylitä 5000 euroa, ja arvoon katsomatta tietyissä riita-asioissa, kuten vuokrariidoissa sekä perhe- ja elatusasioissa. Sen asiat käsitellään yhden tuomarin kokoonpanoilla. Amtsgerichtit luotiin vuoden 1877 tuomioistuinten perustamislaissa (Gerichtsverfassungsgesetz, GVG). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Saksan Amtsgerichtit listattuna Luokka:Saksan laki Luokka:Tuomioistuimet
Välimerensiili

Välimerensiili (Atelerix algirus) (käytetään myös nimiä algeriansiili tai vaeltajasiili) on nisäkkäisiin kuuluva siililaji. Sitä tavataan Algeriasta, Libyasta, Tunisiasta, Marokosta sekä Maltalta ja Espanjasta. Ranskan kanta on hävinnyt. Laji on kotoisin Afrikasta ja levinnyt Eurooppaan ihmisen tuomana. Afrikan neljästä siililajista välimerensiili on ainoa, jota tavataan myös Afrikan ulkopuolella. Välimerensiiliä pidetään elinvoimaisena. Sen kannan koosta tai kannan suunnasta ei ole kuitenkaan tarkkaa tietoa, koska yöeläimenä sen käyttäytymistä on hankala tutkia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luonnontieteellinen keskusmuseo, Nisäkäsnimistö * ITIS: Atelerix algirus Luokka:Siilit
Medeia (EP)

Medeia on suomalaisen death metal -yhtyeen Medeian EP-levy, joka on julkaistu vuonna 2008. == Kappaleet == # # # # == Kokoonpano == * Keijo Niinimaa – laulu * Samuli Peltola – kitara * Samuli Kuusinen – basso * Janne Putkisaari – rummut * Laura Dziadulewicz – kosketinsoitin == Arviot == * Desibeli.net: http://www.desibeli.net/arvostelu/3558 * Imperiumi.net: http://www.imperiumi.net/index.php?act=albums&id;=7600 == Aiheesta muualla == * * Medeia EP discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2008 EP:t Luokka:Medeian albumit
Cult (Medeian albumi)

__NOTOC__ Cult on suomalaisen death metal -yhtyeen Medeian toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Fullsteam Records. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 28. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Keijo Niinimaa – laulu * Samuli Peltola – kitara, taustalaulu * Samuli Kuusinen – basso, taustalaulu * Janne Putkisaari – rummut, taustalaulu * Laura Dziadulewicz – kosketinsoitin, piano, taustalaulu == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Soundi: == Aiheesta muualla == * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2008 albumit Luokka:Medeian albumit
OIV

Lyhenne OIV tarkoittaa muun muassa seuraavaa: * OIV, ohutsuolesta imeytyvä valkuaisaine, märehtijöiden rehujen valkuaisarvon tunnusluku * OIV, L'Organisation Internationale de la Vigne et du Vin, Kansainvälinen viini- ja viiniköynnöstoimisto.
Constant Vanden Stock stadion

Constant Vanden Stock stadion on jalkapallostadion, joka sijaitsee Anderlechtissä Belgiassa. Se toimii kaupungin jalkapalloseura RSC Anderlechtin kotikenttänä. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1917 ja sitä on kunnostettu kertaalleen vuonna 1983. Sen yleisökapasiteetti on 21 500\. == Aiheesta muualla == * Artikkeli Stadium Guide -sivustolla Luokka:Belgian jalkapallostadionit
Ugo Frigerio

Ugo Frigerio (16. syyskuuta 1901 – 7. heinäkuuta 1968) oli italialainen kävelijä ja olympiavoittaja. Frigerio voitti Antwerpenin olympialaisissa 1920 olympiakultaa 3 000 metrin ratakävelyssä olympiaennätyksellä 13.14,2 ja 10 000 metrin ratakävelyssä ajalla 48.06,2. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ugo Frigerio Luokka:Italialaiset kävelijät Luokka:Italialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Markus Pommer

thumb|Markus Pommer Markus Pommer (s. 27. tammikuuta 1991 Heilbronn) on saksalainen moottoriurheilija. Pommer aloitti uransa Karting-sarjoissa vuonna 1999, jossa hän ajoi aina vuoteen 2006 asti. Vuonna 2007 Pommer kilpaili Formula ADAC BMW-sarjassa sijoittuen sarjan 10:ksi. Vuonna 2008 Pommer siirtyi ADAC Formel Masters-sarjaan sijoittuen loppupisteissä viidenneksi. Vuonna 2009 Pommer ajoi Saksan Formula 3-sarjassa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Hän jatkoi vielä vuodet 2010-2011 sijoittuen kaudella 2011 sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2012 Pommer siirtyi Formula 2-sarjaan. Hän voitti kolme kilpailua sijouttuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2013 Pommer siirtyi Porsche Supercup -sarjaan saavuttaen 25 pistettä. Vuonna 2014 Pommer kilpaili Auto GP World Series -sarjassa voittaen kaksi kilpailua kauden aikana sijoittuen sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän teki paluun Saksan F3 -sarjaan voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2015 Pommer kilpailee Euroopan Formula 3 -sarjassa. Luokka:Porsche Supercup -kuljettajat Luokka:Saksalaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Haminan kaupunginmuseo

Haminan kaupunginmuseo on kaupungin hallinnoima museo Haminassa. Museo esittelee perusnäyttelyssä Haminan historiaa, jonka lisäksi museossa on vaihtuvia näyttelyitä. Haminassa muita kaupungin omistamia museoita ovat Kauppiaantalomuseo ja Vehkalahden kylämuseo. ==Historia== Haminan kaupunginmuseo sijaitsee noin vuonna 1760 valmistuneessa rakennuksessa, jonka rakennutti tullipäällikkö Herman von Brummer. Se on Haminan ensimmäinen yksityiseen käyttöön valmistunut rakennus. Talo on toiminut aikojen saatossa yksityisasuntona, meritullikamarin pakkahuoneena, leipomo-kahvilana, räätälin liikkeenä ja teollisessa käytössä. Venäjän keisarinna Katariina II ja Ruotsin kuningas Kustaa III kävivät rakennuksessa kolmen päivän ajan neuvotteluja kesällä 1783. Tästä kohtaamisesta kertova muistokyltti on kiinnitetty rakennuksen kadunpuoleiseen seinään. ==Museotoiminta== Haminan kaupunginmuseo aloitti toimintansa rakennuksessa vuonna 1957. Rakennuksen remontti valmistui vuonna 2007. Museon nykyinen pysyvä näyttely Aikakausia ja aikalaisia avattiin viimeistelyineen keväällä 2021. Haminan kaupunginmuseon pysyvä näyttely käsittelee Haminan alueen historiaa kivikaudelta nykypäivään esineiden, seinätekstien ja valokuvien avulla. Museon pysyvässä näyttelyssä esillä on myös biedermeyer -ajan sisustusinteriööri sekä Katariinan kamari, joka kertoo esineiden, elävien taulujen, shakkipelin ja kokeiltavien vaatteiden kautta Katariina II:n ja Kustaa III:n tapaamisesta Haminassa vuonna 1783.Reimari.fi Museossa järjestetään tilaus- ja yleisöopastuksia. Rakennuksen yläkerrassa on luennoilla, kokoontumisissa, työpajoissa ja esityksissä käytettävä noin 50 hengen tila Vintti. Museon alakerrassa sijaitsevat museokauppa ja Haminan historian käsikirjasto, jonka teoksia voi lukea museon tiloissa, mutta joita ei lainata ulos. == Haminan kaupungin museot == Haminan kaupungin museot on ammatillinen museo ja Kymenlaakson vanhin museo (perustettu vuonna 1903). Museo hallinnoi Haminan kokoelmaa, jossa on noin 22 000 esinettä ja noin 6000 valokuvaa, sekä Vehkalahden suljettua kokoelmaa, joka sisältää esineitä ja valokuvia. Kokoelmat sisältävät muun muassa kaupunkikulttuuriin, kouluihin, elinkeinoihin ja vaatetukseen liittyvää materiaalia ja niitä esitellään kaupungin museoiden näyttelyissä. Museot tallentaa Haminan ja Vehkalahden muistitietoa ja esittelee toiminnassaan alueen menneisyyttä sekä dokumentoi nykyisyyttä. Haminan kaupungin museoiden museokohteissa järjestetään opastuksia ja tapahtumia ja Museot osallistuu aktiivisesti myös Haminan kaupungin tapahtumiin. ==Lähteet== Luokka:Haminan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen museot Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat