EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lautaoja (Suojärven piiri)

Lautaoja () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 20 kilometriä pitkä joki, joka laskee Latvajärveen. == Joen kulku == Lautaoja on vesimäärältään pieni puro, joka alkaa metsämaaston painanteiden norona ja kasvaa alajuoksulle mennessä suureksi puroksi. Kaikki muutkin alueen metsäpurot virtaavat Lautaojan rinnalla kohti kaakkoa, sillä maaston kaltevuus on Laatokan suuntaan alavaa ja maaston moreenipintaisessa topografiassa on luode-kaakko- suuntaisia laaksoja ja harjanteita. Itäpuolella virtaava Uuksunjoki ja länsipuolinen Ihatsunjoki virtaavat Lautaojan kanssa samaan suuntaan. Lautaojan alkamiskohta on eri kartoissa merkitty eri kohtiin, joten sen jää epämääräiseksi. Puron uoma ei tee yllättäviä mutkia, vaan virtaa suuntansa säilyttäen yli 15 kilometriä. Uoma tekee erityisesti soiden kohdalla meanderoivia kaarteita, mutta niiden kaarevuussäde on pieni. Uoma on melko jyrkkä koko matkan alas alajuoksulle. Vasta Tervasuolla, jolla se tunnetaan vanhoissa suomalaiskartoissa, se alkaa mutkitella. Lautaojan saapuessa valuma- alueen järvivyöhykkeelle, se laskee ensimmäiseksi Mustajärveen ja pian sen jälkeen Latvajärveen. Latvajärven eteläosan lahdesta alkaa seuraava jokiosuus Sarkajoki, jolla on yläjuoksulla myös Vaaherjoen nimi. Vaaherjoen nimeä on saatettu käyttää myös osasta tai koko Lautaojastakin. Lautaojalla on pudotusta lähes 80 metriä ja kaltevuutta 3,9 metriä kilometrille. == Ulmosenjoen valuma- alue == === Yleistä === Lautaoja kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma- alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Ulmosenjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Lautaoja muodostaa Ulmosenjoen valuma-alueen pääuoman yläjuoksun. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Ulmosenjoen valuma-alueen pääuoma muodostuu alajuoksulla Ulmosenjoesta, Suistamojärvestä ja siihen laskevasta Sarkajoesta. Sarkajoella on yläjuoksulla Sarkajärvestä ylöspäin myös Vaaherjoen nimi (Vaherjoki). Vaaherjoki alkaa Latvajärvestä, johon laskee pohjoisesta 20 kilometriä pitkä Lautaoja . Pääuoman pituudeksi tulee näin laskien noin 45 kilometriä. === Lautaojan valuma-alue === Lautaojan valuma- alue on epätyypillsen kapea, sillä vanhoissa suomalaiskartoissa ei sille ole piirretty montaakaan sivupuroa. Sen molemmilla puolilla on rinnakkaiset joet 2–5 kilometrin etäisyydellä siitä, joten valuma-alueesta tulee varsin kapea vaikkakin pitkä. Lautaojaan yhtyy keskijuoksulla soistuneista painanteista lyhyitä sivupuroja, jotka ovat kartoissa nimettömiä. Juuri ennen laskemistaan Mustajärveen, ojaan yhtyy idästä Ristijärven lyhyt laskuoja. Ristijärveen laskee Lautaojalle rinnakkainen ja kolmikilometrinen suopuro. Järvivyöhykkeen lähijärvien vedenpinta sijaitsee noin 102–103 metrin korkeudessa mpy. Latvajärven luoteisrantaan laskee Hepo-ojana kartoissa esiintyvä puro, joka käy Latvajärvelle tullessaan neljässä järvessä. Hepo-ojan yläjuoksu sijaitsee 20 metriä ylempänä. == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Ulmosenjoen valuma- alue Luokka:Suojärven piiri Luokka:Luovutettujen alueiden joet
Kuka välittää?

Kuka välittää? on Mikko Pielan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2014. Elokuva on yhteiskunnallinen dokumentti, joka käsittelee työttömyyttä ja köyhyyttä. Elokuvassa kuvataan Helsingin Myllypurossa sijaitsevaa leipäjonoa. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Smit

Smit on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Bibi Smit (s. 1965), alankomaalainen lasitaiteilija * Gretha Smit (s. 1976), alankomaalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti * Jan Smit (s. 1953), alankomaalainen laulaja, televisiojuontaja ja jalkapallojohtaja * Joseph Smit (1836–1929), alankomaalainen taidemaalari * Kodi Smit-McPhee (s. 1996), australialainen näyttelijä * Leo Smit (1900–1943), alankomaalainen säveltäjä * Robert Smit, alankomaalainen DJ * Minouche Smit (s. 1975), alankomaalainen uimari * Yasemin Smit (s. 1984), alankomaalainen vesipalloilija ja olympiavoittaja
Albert Lamorisse

Albert Lamorisse (13. tammikuuta 1922 Pariisi – 2. kesäkuuta 1970 Karaj, Iran) oli ranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.Albert Lamorisse. Svensk filmdatabas. Lamorisse sai elokuva-alan koulutuksen La Fémis -koulussa. Huomattavimpia Lamorissen saamista palkinnoista ovat Parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar vuonna 1957 filmistä Punainen ilmapalloThe 29th Academy Awards. ja samalle elokuvalle vuonna 1956 annettu Louis Delluc -palkinto Cannesin elokuvajuhlilla. Hän oli dokumenttielokuvan Oscar-ehdokkaana postuumisti viimeisellä elokuvallaan Le Vent des amoureux (1979)The 51st Academy Awards.. Lamorisse kuoli helikopterionnettomuudessa vuonna 1970 elokuvansa Le vent des amoureux kuvauksissa. Vuonna 1957 Lamorisse julkaisi Risk-lautapelin nimellä La Conquête du Monde.Origins of 8 classic board games. CNN Edition 26.12.2010. Viitattu 12.2.2022. ==Filmografia== * 1950 : Bim le petit âne * 1953 : Crin-Blanc (Valkoinen ori) * 1956 : Le Ballon rouge (Punainen ilmapallo) * 1960 : Le Voyage en ballon * 1965 : Fifi-la-plume * 1967 : Versailles (dokumenttifilmi) * 1968 : Paris jamais vu (dokumenttifilmi) * 1970 : Le Vent des amoureux ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ranskalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ranskalaiset käsikirjoittajat Luokka:Pelisuunnittelijat Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Hiiskulan kartano

Hiiskulan kartano on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1836 perustettu kartano. Kartano sijaitsee Vihtijärven kylässä Alimmaisenjärven etelärannalla. Hiiskulan kartanon perusti vapaaherra Artur Vilhelm Klinckowström. Nykyisin kartanoa hallinnoi Brummerin aatelissukuFinlands ridderskaps och adels kalender 1992, sid. 133. Esbo 1991. ISBN 951-9417-26-5 keskenään muodostamansa Kiinteistöyhtymä Hiiskulan kartanon kautta. Kartanon päärakennus sijaitsee laajan kartanopuiston keskellä, jonka läpi virtaa pieni puro. Kartanoaluetta ympäröi suuret peltoaukeat. == Historia == ===Omistajia=== Vuonna 1836 Arthur Wilhelm Klinckowström osti vihtiläisen Kourlan kartanoon kuuluneet Hurran, Kaupin, Syökärin ja Kuloin rälssitilat Carl Henrik Tollin konkurssipesästä. Näin syntyi Hiiskulan kartano. Kartanon maihin liitettiin vielä lisää tiloja myöhemmin: 1860-luvulla Ali-Sepän tila, 1870-luvulla Porrin perintötalo ja 1880-luvulla Poukoin ja Sorvarin perintötilat. Kartanon peri paroni Arthur Emil Wilhelm Klinckowström vuonna 1861. Paroni Klinckowström joutui kuitenkin konkurssiin vain muutamaa vuotta myöhemmin vuonna 1868 ja Hiiskulan kartano päätyi konkurssihuutokauppaan, josta sen osti kollegionasessori Alexander Wilhelm Brummer vuonna 1869. Vuonna 1911 Hiiskulan kartanon lunasti itselleen A. W. Brummerin pojanpoika, insinööri Hans Brummer. Hans Brummer omisti kartanon aina kuolemaansa saakka vuoteen 1956. Tämän jälkeen kartanon peri Hans Brummerin poika Henrik Brummer. Vuodesta 1987 Hiiskulan kartanoa on hallinnut seuraava sukupolvi keskinäisen Kiinteistöyhtymä Hiiskulan Kartanon kautta. === Tärkeitä päivämääriä === * Hiiskulan kartanon isännistö vangittiin vuoden 1918 sisällissodan aikana, vaikka kartanon omistajat suostuivat kaikkiin punaisten vaatimuksiin muun muassa viljasta lehmien teurastamisesta ja muusta ruoasta. * Vihtijärven VPK perustetiin vuonna 1932 entisen Hiiskulan kartanopalokunnan tilalle. * Vuonna 1945 Hiiskulan kartano luovutti maanhankintalain nojalla maa-alueita yli kymmenelle siirtolaistilalle. * 16. joulukuuta 1946 Hiiskulan kartanon omistaja Hans Brummer lahjoitti Vihdin seurakunnalle yli 3 hehtaarin kokoisen maa-alueen Vihtijärven koulun vierestä hautausmaan ja rukoushuoneen perustamista varten. Kolme päivää aiemmin Hiiskulan kartanon autonkuljettajan kaksi lasta olivat kelkkaillessaan hukkuneet Alimmaisenjärveen. Lapset olivat ensimmäiset hautausmaalle haudatut vainajat. Nykyisin paikalla seisoo Vihtijärven kappeli. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Vihdin kartanot Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Mannerlaatta (elokuva)

Mannerlaatta on Mika Taanilan ohjaama suomalainen kokeellinen elokuva vuodelta 2016. Elokuva on tehty ilman kameraa, pääasiassa valokopioimalla erilaisia lentämiseen liittyviä asiakirjoja filmille. Elokuva kertoo lentopelosta sekä lentomatkustuksen vaikeudesta, siirtymineen, turvatarkastuksineen ja vaihtuvine aikavyöhykkeineen. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 suomalaiset elokuvat Luokka:Kokeelliset elokuvat
Sweet People

Sweet People on ukrainalaisen Alyoshan kappale, jolla hän edusti maataan vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa. Alun perin Alyosha voitti 20. maaliskuuta pidetyn Ukrainan karsintakilpailun kappaleella To Be Free, mutta kappale hylättiin plagiointisyytteiden takia. Sweet People julkistettiin Ukrainan edustuskappaleeksi 24. maaliskuuta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 27. toukokuuta ja pääsi finaaliin. 29. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui kymmenenneksi. == Listasijoitukset == Lista (2010) Korkein sijoitus Sveitsi (Schweizer Hitparade)http://swisscharts.com/song/Alyosha/Sweet-People-688027 73 == Lähteet == *https://eurovision.tv/participant/alyosha === Viitteet === Luokka:Ukrainan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2010 euroviisuedustuskappaleet
Aalloissa on aarre

Aalloissa on aarre on Ari Heinilän ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2018. Elokuva on dokumentti kahdesta sukeltajasta, Rauno Koivusaaresta ja Michael Ågrenista, jotka etsivät laivojen hylkyjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2018 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2018 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Gaisa Jenikejev

Gaisa Hamidullovitš Jenikejev (alkujaan Aisa, , ; 1864 Orenburgin kuvernementti − 1931 Ufa) oli tataaritaustainen venäläinen poliitikko, opettaja, etnografi. Hän toimi kansanedustajana valtion duuman kolmannessa ja neljännessä kokouksessa Kazanissa ja Orenburgin kuvernementissa vuosina 1907−1917. Hän eritoten keskittyi Venäjän keisarikunnan muslimikansojen intresseihin. Ennen tätä, Jenikejev työskenteli kangastehtaan johtajana Simbirskin kuvernementissa sekä päävastaavana Kazanin hyväntekeväisyys- ja koulutuslaitoksissa. Helmikuun vallankumouksen aikaan Jenikejev oli valtion duuman väliaikaisen komitean jäsen, sekä ensimmäisen muslimikongressin organisoija toukokuussa 1917. Jenikejev tunnettiin tataarien- ja baškiirien kansaperinteen asiantuntijana. Gaisa Jenikejev kuului tunnettuun tataarilaiseen aatelissukuun, jonka perusti Temnikovin murza Jenikei Kuldjašev. == Lähteet == Luokka:Venäläiset opettajat Luokka:Tataarit Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Katekeetta

Katekeetta on nimitys kristinuskon alkeiden opettajalle, erityisesti mikäli tämä työskentelee lähetystyössä. Suomen Lapissa ja Kuusamossa katekeetat kiersivät opettamassa lapsia, jotka asuivat syrjäseuduilla. Merkittävin ero kiertokoulun opettajan ja katekeetan välillä oli se, että kiertokoulun opettajan palkan maksoi seurakunta, jonka alueella kiertokoulun opettaja toimi, kun taas katekeetan palkan maksoi valtio. Lapin saamelaisalueella katekeetat olivat saamenkielisiä ja usein itse myös saamelaisia, kun taas katekeetat saamelaisalueen ulkopuolella olivat suomenkielisiä. == Lähteet == Luokka:Lähetystyö
NoU Ringette

NoU Ringette on nokialainen ringetteseura, jonka edustusjoukkue pelaa SM Ringette -sarjassa. NoU Ringette SM on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2015, 2016, 2019, 2020 ja 2022. == Historiaa == === NoU Ringette perustettiin vuonna 1995 === Nokian Urheilijoiden puheenjohtaja Heikki Viherlaakso ja Markku Ahvenjärvi neuvottelivat ringeten aloittamisesta ja kehittämisestä Nokialla. Ensimmäinen ringettejoukkue perustettiin 1995. Alkuun se harjoitteli kerran viikossa ulkojäillä, koska Nokian jäähalli valmistui vasta 1996, jonka jälkeen lajin kiinnostus nousi Nokialla erittäinkin nopeasti. Ahvenjärvi toimi ringettejaoston puheenjohtajana vuoteen 2008 saakka ja valmensi NoU:n edustusjoukkuetta ensimmäiset pääsarjavuodet 2004–2006. Toiminta kasvoi hyvää vauhtia, NoU oli tovin Hämeen suurin ringetteseura. Vuonna 2010 NoU ja Tampere Ringette yhdistivät voimansa NoU:n alle ja joukkue aloitti ykkössarjassa. === Joukkueet ja ringettekoulu === Laji on suosittu jääurheilulaji ja saanut lisää harrastajia Nokialla, niin että seuralla on jo useita ringettejoukkueita. Tällä kaudella NoU Ringetellä on SM-joukkue, Ykkössarjajoukkue, B-nuoret, C-nuoret, D-juniorit, F-juniorit, Ringettekoulu ja Lady-joukkue.. NoU ringeten ringettekoulu opettaa luistelua ja pelin alkeita lajia aloittaville tytöille. == SM-sarjajoukkue kaudella 2022–2023 == 69 Oona Keskinen MV 89 Kaisa Katajisto MV 6 Maria Wetterstrand 12 Roosa Salonen 15 Maija Väyrynen 16 Emilia Vahti 17 Roosa Merikallio 19 Mette Nurminen 20 Jenni Linnamäki 22 Lotta Kujala 35 Elina Raesola 39 Kaisa Viren 63 Milja Mikola 77 Hanna Ovaska 82 Emmi Merelä 96 Kaisa Hurske == SM-sarjajoukkue kaudella 2023–2024 == 69 Oona Keskinen MV 89 Kaisa Katajisto MV 6 Maria Wetterstrand 7 Wikström Ronja 12 Salonen Roosa 16 Vahti Emilia 19 Nurminen Mette 20 Linnamäki Jenni 21 Ruutana Juulia 22 Kujala Lotta 36 Reunanen Satu 37 Järvensivu Elsa 39 Viren Kaisa 63 Mikola Milja 66 Suokas Ida 71 Eskola Sonja 77 Ovaska Hanna 82 Merelä Emmi SM-joukkueen päävalmentajana toimii Elina Raesola, valmentajana Kosti Salonen ja joukkueenjohtajana Tiia Keskinen. == Lähteet == * Nokialainen ringette on noussut tyhjästä Suomen kirkkaimpaan kärkeen - Aamulehti 30.3.2019 * NoU Ringette -kotisivut * Ringeten tulospalvelu Luokka:Suomalaiset ringetteseurat Luokka:Nokialaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1995 perustetut urheiluseurat
Licorice Pizza

Licorice Pizza on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut kanadalais-yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Paul Thomas Anderson. Sen pääosia esittävät Alana Haim ja Cooper Hoffman näyttelydebyyteissään, sekä Sean Penn, Tom Waits, Bradley Cooper ja Benny Safdie. Licorice Pizza esitettiin Yhdysvalloissa valikoiduissa teattereissa 26. marraskuuta 2021, mutta se tuli laajempaan levitykseen vasta 11. helmikuuta 2022. Suomen ensi-iltansa se sai 11. maaliskuuta 2022. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta, ja se oli ehdolla kolmeen Oscar- palkintoon vuoden 2022 gaalassa: paras elokuva, paras ohjaus ja paras alkuperäiskäsikirjoitus. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2021 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamakomediaelokuvat Luokka:Paul Thomas Andersonin ohjaamat elokuvat Luokka:Metro-Goldwyn-Mayerin elokuvat Luokka:Universal Picturesin elokuvat
Ngäbe-Buglé

Ngäbe-Buglé tai Ngöbe-Buglé on comarca Panamassa. Ngäbejen ja bugléjen alkuperäiskansojen asuttama alue on perustettu vuonna 1997. Alueen asukasluku oli vuonna 2010 156 747\. ==Maantiede== Ngäbe-Buglé sijaitsee Panaman luoteisosassa. Alueen pinta-ala on 6 814 km², mikä tekee siitä Panaman comarca-alueista suurimman. Seutu on vuoristoista. Karibianmeren rannikolla on sademetsää, kun Tyynenmeren puoleinen osa on kuivempaa ja kasvistoltaan vaihtelevampaa. Alueen läpi kulkee useita virtoja. Ngäbe-Buglé on comarca. Panamassa comarca on alue, jolla maan alkuperäiskansoilla on erityisiä oikeuksia koskien esimerkiksi maan käyttöä ja hallintoa. Ngäbe-Buglén hallinnollinen keskus on Chichia Münnan piirikunnassa. ==Historia== Ngäbe- Buglé perustettiin vuonna 1997 asiasta käydyn poliittisen kädenväännön jälkeen. Alueen alkuperäisasukkaat eli ngäbet ja buglét halusivat suojella aluetta luonnonvarojen hyödyntämiseltä ja sen kautta ympäristön tuhoutumiselta. Alue perustettiin aikaisemmin Chiriquin, Veraguasin ja Bocas del Toron maakuntiin kuuluneista alueista. ==Väestö== thumb|Ngäbejä. Ngäbe- Buglén asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 156 747\. Heistä alkuperäisasukkaita oli 149 983\. Vuonna 2000 vastaavat lukemat olivat ja 110 080 ja 106 716\. Asukastiheys oli vuonna 2010 23,0 as./km² Alueen alkuperäisasukkaat ovat ngäbejä ja bugléja. Ngäbet ovat Panaman alkuperäiskansoista suurin. Buglét ovat pienempi kansa, jotka puhuvat ngäberen kielen sukulaiskieltä buglérea. ==Lähteet== Luokka:Panaman maantiede
Cumiana

Cumiana () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Cumiana Sapere.it Cumiana Enciclopedia Treccani Cumiana Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 7 854 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
World on Fire

__NOTOC__ World on Fire on Slashin sooloalbumi, joka julkaistiin 10. syyskuuta 2014. Slash teki levyn yhteistyössä Myles Kennedyn ja The Conspiratorsin kanssa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 8½/10Levyarvostelu: Slash – World On Fire Viitattu 12.2.2022. * Kaaoszine: 9-/10Slash – World On Fire Viitattu 12.2.2022. * Soundi: Slash Featuring Myles Kennedy and the Conspirators: World On Fire Viitattu 12.2.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 albumit Luokka:Slashin albumit
Living the Dream (Slashin albumi)

__NOTOC__ Living the Dream on Slashin sooloalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2018. Slash teki levyn yhteistyössä Myles Kennedyn ja The Conspiratorsin kanssa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 5½/10Slash ja Myles Kennedy & The Conspirators yhdistivät voimansa jälleen – arviossa ”Living The Dream” Viitattu 12.2.2022. * Kaaoszine: Slash ja Myles Kennedy & The Conspirators yhdistivät voimansa jälleen – arviossa ”Living The Dream” Viitattu 4.12.2022. * Soundi: Levyarvio: Virkeä albumi ei tekosyitä kaipaa – Gunnari-velvollisuuksien välissä Slashilta jälleen relevanttia uutta musiikkia Myles Kennedyn kanssa Viitattu 12.2.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 albumit Luokka:Slashin albumit
4 (Slashin albumi)

__NOTOC__ 4 on Slashin sooloalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2022. Slash teki levyn yhteistyössä Myles Kennedyn ja The Conspiratorsin kanssa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Slash: 4 Viitattu 1.8.2022. * Kaaoszine: Olisipa sävellyskynä yhtä terävä kuin riffikynä – arviossa Slash featuring Myles Kennedy and The Conspiratorsin ”4” Viitattu 1.8.2022. * Soundi: Levyarvio: Varmaotteista lainailua – Slashin laatutakuu pitää, vaikka uuden levyn kovin paukku on ladattu heti kärkeen Viitattu 1.3.2022. == Kokoonpano == * Myles Kennedy - laulu * Slash - soolo & rytmikitara * Frank Sidoris - rytmikitara * Todd Kerns - basos, taustalaulu * Brent Fitz - rummut == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Slashin albumit
Geely SEA -pohjalevy

Geely SEA -pohjalevy (Sustainable Experience Architecture) on Geelyn kehittämä modulaarinen pohjalevy sähköautomalleja varten. Ensimmäinen pohjalevylle perustuva tuotantoauto on vuonna 2021 esitelty Geely-konsernin täysin uuden Zeekr-merkin ensimmäinen malli, 001. Myöhemmin perusrakennetta tullaan käyttämään muun muassa Volvon malleissa. Geely on valmis tarjoamaan SEA- pohjalevyä myös muiden autonvalmistajien käyttöön. == Mallit == * Zeekr 001 (2021–) == Lähteet == SEA-pohjalevy Luokka:Autojen pohjalevyt
Nombre de Dios (Panama)

Nombre de Dios on kunta (corregimiento) ja kalastajakylä Panamassa Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla. 1500-luvulla se oli huomattava espanjalainen hopea- ja kultakaupan keskus. Se kuitenkin hylättiin käytännössä kokonaan Francis Draken merirosvojen hyökkäyksen jälkeen vuonna 1571. Vuonna 2010 kunnan asukasluku oli 1 130\. ==Maantiede== Nombre de Dios sijaitsee Panaman Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla Santa Isabelin piirikunnassa. Nombre de Diosin kunnan (corregimiento) pinta-ala on 143,5 km². ==Historia== Espanjalainen konkistadori Diego de Nicuesa perusti Nombre de Diosin vuonna 1510. Sen nimi tarkoittaa suomeksi vapaasti kääntäen "Jumalan nimeä". Espanjalainen siirtokunta paikalla ei kasvanut vielä ensimmäisinä vuosinaan. Nicuesan hävittyä kilpailijalleen Vasco Nuñez de Balboalle Martín Fernández de Enciso perusti sen viereen Santa Maria la Antigua del Dariénin siirtokunnan. Kun vuonna 1519 valmistui päällystetty tie Panama Viejoon Nombre de Diosista ja Santa Maria la Antigua del Dariénista tuli merkittäviä hopea- ja kultakaupan keskuksia. Hopeaa ja kultaa tuotiin Tyyneltämereltä Panama Viejoon Perusta ja niitä vietiin kahdesta Karibianmeren rannikon kaupungista Espanjaan. Tuottoisa kaupankäynti päättyi kuitenkin englantilaisen merirosvo Francis Draken hyökkäykseen vuonna 1571. Espanjalaiset päättivät hyökkäyksen jälkeen hylätä Nombre de Diosin käytännössä kokonaan. Sen sijaan he perustivat Portobelon sataman noin 15 kilometriä Nombre de Diosista pohjoiseen. Nombre de Dios on nykyisin lähinnä pieni kalastajakylä. ==Väestö== Nombre de Diosin kunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 130\. Vuonna 2000 vastaava lukema oli 1 053 ja vuonna 1990 1 028\. Asukastiheys oli vuonna 2010 7,9 as./km². ==Lähteet== Luokka:Panaman kaupungit
Sobralia

Sobralia (Sobralia macrantha) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Sobralia kasvaa luonnonvaraisena Meksikossa, Guatemalassa, Belizessa, El Salvadorissa, Hondurasissa, Nicaraguassa ja Costa Ricassa. Sitä on kasvatettu koristekasvina 1800-luvulta alkaen, ja se on sukunsa yleisin viljelty laji. Se kasvaa yli metrin korkuiseksi, varsi muistuttaa ruokoa tai bambua. Kukat ovat suuria, niissä on keltainen keskiosa ja violetit kehälehdet. Yksittäinen kukka kestää vain muutaman päivän, mutta kukinnon kukat aukeavat peräjälkeen niin, että kasvin koko kukinta kestää pitkään. == Lähteet == Luokka:Kämmekkäkasvit
Vladimir Triandafillov

Vladimir Kiriakovitš Triandafillov (; 1894 – 12. heinäkuuta 1931 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen sotilas ja puna-armeijan yleisesikunnan operatiivisen osaston päällikkö. Hän johti Kliment Vorošilovin nimeä kantaneen vuoden 1929 jalkaväen kenttäpalveluohjesäännön kirjoitustyötä, johon osallistui 100 upseeria. Triandafillov kuoli lento-onnettomuudessa Moskovassa. == Menestyksellisten operaatioiden taktiikka == Puna-armeijan jalkaväen taisteluohjeissa pyrittiin yhdistämään liikkuvuus ja tulivoima. Triandafillovin ”menestyksellisten operaatioiden” taktiikassa liikkeen tarkoituksena oli ”kääntää” toinen vihollisen sivustoista ja sulkea pääjoukot saarroksiin. Liikkuvat tulivoimaiset joukot olisivat ratsuväkeä ja motorisoituja joukkoja. Jalkaväki ratkaisisi läpimurron suoralla rintamahyökkäyksellä. Jalkaväen vahvuudesta 2/3 osallistuisi nopeaan panssarivaunujen tukemaan läpimurtoon ja 1/3 etenisi toisena portaana lyöden vihollisen lopullisesti pistintaistelussa. Jalkaväen tukena olisivat panssarivaunujen lisäksi myös raskaat konekiväärit. Kenttätykistö keskittyisi etsimään ja tuhoamaan vihollisen tykistöasemia. Jos rintamahyökkäyksessä ei käytettäisi panssarivaunuja, kenttätykistö myös tukisi läpimurtoon pyrkivää jalkaväkeä. == Lähteet == * Salomaa, Markku: Punaupseerien nousu ja tuho, s. 190–191. Otava, 2018. ISBN 978-951-1-32381-5 == Aiheesta muualla == * https://tonyhowardsblog.blogspot.com/2012/07/tukhachevsky-soviet-dictator- joseph.html * https://faretra.info/2018/01/04/smyrni-il-triantafillidis- theios-vladimiros-triantafillof-teichos-kremlinou/ Luokka:Sotateoreetikot Luokka:Neuvostoliittolaiset kenraalit Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Skeleton talviolympialaisissa 2022

Skeletonissa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 10.–12. helmikuuta National Sliding Centressä, Yanqingissa. Skeletonissa oli yhteensä kaksi tapahtumaa: miesten ja naisten kilpailu. == Aikataulu == : Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8). Seuraavassa listassa on kahden tapahtuman aikataulut. Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja. Päivä Aika Kilpailu 10\. helmikuuta 9.30 Miesten 1. ja 2. lasku 11\. helmikuuta 9.30 Naisten 1. ja 2. lasku 20.20 Miesten 3. ja 4. lasku 12\. helmikuuta 20.20 Naisten 3. ja 4. lasku == Mitalitaulukko == Skeleton talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 2 1 0 3 2 0 1 0 1 3 0 0 1 1 0 0 1 1 Yhteensä 2 2 2 6 == Tulokset == Miehet tiedot 4.01,01 4.01,67 4.01,77 Naiset tiedot 4.07,62 4.08,24 4.08,46 == Lähteet == 2022 Luokka:Talviolympialaiset 2022
Tekomat

Tekomat (Tecoma) on bigoniakasveihin kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 12 lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisina trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Pohjois-Amerikan eteläosassa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan länsiosassa. Joitakin lajeja viljellään muuallakin tropiikissa, ja yksi laji on levinnyt myös luontoon. ne ovat pensaita tai pieniä puita, joilla on keltaiset tai oranssit torvimaiset tai kellomaiset kukat. == Lajeja == * kapintulipiippu (Tecoma capensis) * keltatekoma (Tecoma stans) * liekkitekoma (Tecoma garrocha) * oranssitekoma (Tecoma guarume) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Tekomat – Tecoma Luokka:Bignoniakasvit
Sulkasaniaiset

Sulkasaniaiset (Nephrolepis) on kallioimarrekasveihin kuuluva saniaissuku, jossa on 28 lajia. Sulkasaniaisia esiintyy pääosin tropiikissa ja lisäksi Yhdysvalloissa, Lounais-Euroopassa ja Itä-Aasiassa hieman pohjoisempanakin. == Lajeja == * jättisulkasaniainen (Nephrolepis biserrata) * pystysulkasaniainen (Nephrolepis cordifolia) * kaarisulkasaniainen (Nephrolepis exaltata) * kaitasulkasaniainen (Nephrolepis rivularis) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nephrolepis * Suomen Lajitietokeskus: Sulkasaniaiset – Nephrolepis Luokka:Kallioimarrekasvit
Kietosaniaiset

kietosaniaiset eli keilantit (Cheilanthes) on sanikkakasveihin kuuluva saniaissuku. Suvussa on jopa yli 80 lajiaCatalogue of Life , mutta tarkka lajimäärä saattaa olla epävarma. Koko suku voidaan myös yhdistää laajennettuun Hemionitis-sukuun. == Lajeja == * guantsinkietosaniainen (Cheilanthes guanchica, syn. Hemionitis guanchica) * tuoksukietosaniainen (Cheilanthes maderensis, syn. Hemionitis pteridioides) * pitsikietosaniainen (Cheilanthes multifida, syn. Hemionitis multifida) * sirokietosaniainen (Cheilanthes pulchella, syn. Hemionitis pulchella) * sisiliankietosaniainen (Cheilanthes tinaei, syn. Hemionitis tinaei) Tieteelliset nimet: Plants of the World Online Monia lajeja esiintyy Välimeren alueella, Kanariansaarilla ja Madeiralla, kuten edellä mainitut. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cheilanthes * Suomen Lajitietokeskus: Kietosaniaiset – Cheilanthes Luokka:Sanikkakasvit
Riisisaniaiset

Riisisaniaiset (Ceratopteris) on sanikkakasveihin kuuluva suku. Suvussa on kuusi lajia, joita esiintyy melko laajasti trooppisilla ja lämpimillä alueilla. Riisisaniaiset kasvavat matalassa vedessä. Juurakosta kasvaa kimppuna eri tavoin liuskoittuneita lehtiä, joista osa on steriilejä ja osa fertiilejä, itiöiviä lehtiä. == Lajit == * liuskariisisaniainen (Ceratopteris cornuta (P.Beauv.) Le Prieur) * Ceratopteris oblongiloba Masuyama & Watano * kellusriisisaniainen eli kellusvesisaniainen (Ceratopteris pteridoides (Hook.) Hieron.) * Ceratopteris richardii Brongn. * Ceratopteris shingii Y.H.Yan & Rui Zhang * siroriisisaniainen eli vesisaniainen (Ceratopteris thalictroides (L.) Brongn.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ceratopteris Luokka:Sanikkakasvit
Hongkongin peruslaki

Hongkongin Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen peruslaki (, ) on Hongkongin erityishallintoalueen perustuslakia vastaava lakikokoelma. Tästä syystä sitä nimitetään joskus "mini-perustuslaiksi". Peruslaki toimii Kiinan perustuslain alaisuudessa, minkä vuoksi siitä käytetään nimitystä peruslaki. Peruslaki on kirjoitettu siten, että se takaa loppupeleissä Manner-Kiinalle vallan kontrolloida Hongkongin hallintoa mielensä mukaan. Peruslaki on keskeinen osa Hongkongia koskevassa yksi maa, kaksi järjestelmää -sopimuksessa, jonka Iso-Britannia ja Kiina solmivat keskenään Hongkongin siirron yhteydessä. Peruslaki astui voimaan siirron jälkeen, 1. heinäkuuta 1997 ja sen on tarkoitus olla voimassa 50 vuotta tästä päivästä eteenpäin. Peruslaki takaa Hongkongille vahvan autonomian pois lukien ulko- ja puolustuspolitiikan, joka kuuluu Manner-Kiinalle. Laki myös takaa laajat valtaoikeudet kaupungin hallintojohtajalle, joka toimii Pekingin alaisuudessa. Peruslain mukaan Hongkongin oikeusjärjestelmä noudattaa brittiläistä käytäntöä. Se, kuinka vakavasti peruslakia noudatetaan käytännössä, on kyseenalaistettu sen jälkeen, kun kansallisen turvallisuuden laki astui voimaan kaupungissa. Lain mukaan rikollisia voidaan esim. lähettää tuomittavaksi Manner-Kiinaan ja hongkongilaisten poliittisia oikeuksia rajoitetaan tuntuvasti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Peruslaki Luokka:Hongkongin politiikka Luokka:Kiinan laki
Neolamarckia

Neolamarckia on trooppisessa Kaakkois-Aasiassa esiintyvä matarakasvisuku. Siihen kuuluu kaksi puulajia: kiinankadami ja molukkienkadami. Suvun lajit ovat aiemmin kuuluneet kadameihin (Anthocephalus), joka on viimeksi luokiteltu madagaskarilaisen Breonia-suvun synonyymiksi. == Lajit == * kiinankadami (Neolamarckia cadamba (Roxb.) Bosser, syn. Anthocephalus chinensis) * molukkienkadami (Neolamarckia macrophylla (Roxb.) Bosser, syn. Anthocephalus macrophyllus) – Esiintyy Indonesiassa Jaavalla, Sulawesilla ja Molukeilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Anthocephalus Luokka:Matarakasvit
Saarva (Hirvensalmi)

Saarva on järvi Hirvensalmen ja Mäntyharjun rajalla Etelä-Savon maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 28 kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Saarvan pituus kaakosta luoteeseen on 3,9 kilometriä. Järven leveys etelässä on noin puolitoista kilometriä, pohjoista kohden järvi kapenee alle kilometrin levyiseksi. Noin kahdeksasosa Saarvasta on vähintään 10 metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven itäisen rannan Soiniemen ja Mustaniemen läheisyydessä. Pohjoiseen suuntaavat Matinniemi ja Nuutinniemi jakavat Saarvan eteläosan kolmeen matalaan lahteen. Myös järven pohjoinen osa on matalaa. Saarvan saariluku on 18. Saarista 2 on alle aarin laajuisia ja 2 puolestaan yli hehtaarin laajuisia. Yhteensä saarten pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Järven kaakkoisosassa sijaitsee Maukkarinsaari ja Seppälänsaaret, länsirannan lähellä on muun muassa Kapasaari ja Kilesaari, pohjoisessa on Myllysaari. Saarva laskee luoteisrannalta Ylämyllynjokea lounaaseen Matkuslampeen (96,7 metriä mpy), joka laskee edelleen Alamyllynjokea Tervajärveen (91,3 metriä mpy). Saarvan rannoilla on metsämaata ja peltotilkkuja. Saarvan itäpuolella sijaitsee Ryökäsvesi, järvien välisen kannaksen korkein kohta on yli 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Kannaksen kapein kohta on noin 400 metriä. Kannaksella sijaitsee Kilkinkylä. Saarvan vesitilavuus on 15 911 000 kuutiometriä. Saarva (14.918.1.004) kuuluu Tervajärven valuma-alueeseen (14.918), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Vuohijärven alue (14.91) ja ensimmäinen Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Saarva on selkeästi laajin Hirvijärven alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajin on Tervajärvi.Tervajärven valuma-alue (14.918) Järviwikissä. Viitattu 31.1.2022. Saarva on kuudenneksi laajin Hirvensalmen noin 130:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Hirvensalmi Järviwikissä. Viitattu 12.2.2022. Myös Joensuussa on Saarva-niminen vakavesi (04.374.1.011). Sen pinta-ala on noin 16 hehtaaria.Saarva (04.374.1.011) Järviwikissä. Viitattu 12.2.2022. == Historiaa == Järvellä on aikoinaan toimitettu järvenlasku. == Lähteet == Luokka:Hirvensalmen järvet Luokka:Mäntyharjun järvet Luokka:Vuohijärven alue
Hopeapuut

Hopeapuut (Leucadendron) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 84 lajia, jotka kaikki kasvavat Etelä-Afrikassa, pääosin Kapmaalla osana Fynbos-kasvillisuutta. Suvun nimi johtuu hopeanharmaan nukkakarvan peittämistä kasvien lehdistä. == Lajeja == * isohopeapuu (Leucadendron argenteum) * kirjohopeapuu (Leucadendron discolor) * helohopeapuu (Leucadendron laureolum) * suomuhopeapuu (Leucadendron levisanus) * purppurahopeapuu (Leucadendron rubrum) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Leucadendron * Suomen Lajitietokeskus: Hopeapuut – Leucadendron Luokka:Proteakasvit
Tšernihivin piiri

Tšernihivin piiri () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Tšernihivin alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjän Brjanskin alueen kahteen piiriin (Klimonon ja Starodubin piirit), idässä Korjukivkan piiriin, kaakossa Nižynin piiriin, etelässä ja lounaassa Kiovan alueen Brovaryn ja Vyšhorodin piireihin, sekä luoteessa neljään Valko-Venäjän Homelin alueen piiriin (Brahinin, Lojeun, Homelin ja Dobrušin piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Tšernihivin kaupunki (265 471 as., 2021). Tšernihivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Tšernihivin alueen piirien yhteismäärän viiteen. Tällöin uuden, laajan Tšernihivin piirin pinta-alaksi tuli 10 203,9 neliökilometriä. Tätä aiemmin samanniminen piiri oli selvästi pienempialaisempi. Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšernihivin piirin väkiluvuksi 451 430 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 77,5 prosenttia piirin asukkaista (349 761 as.). Tšernihivin piirin kaupungit ovat Horodnja, Tšernihiv ja Oster. Alueella sijaitsee lisäksi 13 kaupunkityyppistä taajamaa: Berezna, Hontšarivske, Desna, Dobrjanka, Zamhlai, Kozelets, Kulykivka, Ljubetš, Myh’ailo-Kotsjubynske, Olyšivka, Radul, Ripky ja Sedniv. Tiedosto:Вид на залізничний вокзал з пішоходного мосту. Чернігів.jpg|Tšernihivin rautatieasema. Tiedosto:M01 Chernihiv.JPG|Valtatie M01 kulkee Tšernihivin piirin läpi. Kuva Tšernihivin aiemman piirin rajan luota. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Neulaproteat

Neulaproteat (Leucospermum) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 48 lajia. Niitä esiintyy Etelä-Afrikassa ja yksi laji myös Kaakkois-Afrikassa Zimbabwesta Mosambikiin. Neulaproteat ovat kasvumuodoltaan pensaita tai pieniä puita ja eräät lajit kasvavat vartensa rennon maanmyötäisesti. Niiden kukinnot ovat proteoiden tapaan pyöreitä kookkaita latvakukintoja, joissa on näkyvissä runsaasti pidentyneitä emin vartaloita. == Lajeja == Sukuun kuuluu kolme suomeksi nimettyä lajia: * heloneulaprotea (Leucospermum conocarpodendron) * leveäneulaprotea (Leucospermum cordifolium) * kaitaneulaprotea (Leucospermum lineare) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Leucospermum * Suomen Lajitietokeskus: Neulaproteat – Leucospermum Luokka:Proteakasvit
João Teixeira Pinto

thumb|upright|João Teixeira Pinto, 1908 João Teixeira Pinto (22. maaliskuuta 1876 Moçâmedes – 25. marraskuuta 1917 Negomano) oli portugalilainen sotilas, joka tunnetaan Portugalin Guinean valloittajana. Majuri Teixeira Pinto syntyi upseeriperheeseen. Hän osallistui Angolan valloitukseen ja sai vuonna 1912 nimityksen Portugalin Guinean esikuntapäälliköksi. Pinton tehtävänä oli siirtomaan miehitys ja ”rauhoittaminen”, jossa hän käytti portugalilaisten upseerien johtamia afrikkalaisjoukkoja ja Abdul Injain palkkasotureita. Hän hävitti kapinallisten alkuasukkaiden kyliä ja onnistui valloittamaan Portugalin Guinean manneralueen. Sotarikoksista syytetty Pinto siirrettiin vuonna 1915 kotimaassa syntyneen arvostelun takia Mosambikiin, jossa hän sai surmansa taistelussa saksalaisten kanssa. Canchungon kaupunki oli siirtomaa- aikana nimetty Teixeira Pinton mukaan. ==Lähteet== Luokka:Portugalilaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Niinijärvi (Pornainen)

Niinijärvi on matala, saareton ja varsin kalaisa järvi Pornaisten eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 29,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 36 kilometriä koilliseen.Niinijärvi. Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. == Maantiede == Niinijärven pituus lounaasta koilliseen on 1,2 kilometriä. Melko tasaleveän altaan leveys on noin 300 metriä. Niinijärvi on myös melko tasasyvä, suuri osa siitä on yhdestä kahteen metriä syvä. Niinijärveen virtaa laskuoja luoteesta. Niinijärven eteläkolkasta lähtee laskuoja lounaaseen. Se yhtyy Bastängsbäckeniin, joka virtaa itään Mustijokeen. Niinijärveä ympäröi kulttuurimaisema peltoineen ja pientaloineen. Järven kaakkoisrannalla kohoavan mäen korkein kohta on noin 50 metriä merenpinnan yläpuolella. Niinijärven kalalajeja ovat muun muassa ahven, hauki, kuha ja ruutana. Lummekasveista yleisin on ulpukka. Niinijärven vesi on savista. Järvessä ei saa pestä mattoja eikä ajaa moottoriveneillä. Sen vesi on puhdasta, vesitilavuus on 516 600 kuutiometriä eli 516,6 miljoonaa litraa. Niinijärvi (19.002.1.001) kuuluu Mustijoen keskiosan alueeseen (19.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Mustijoen keskiosan alueeseen kuuluu Niinijärven ohella itäinen ja läntinen Vermijärvi sekä Kaaklampi.Mustijoen keskiosan alue (19.002). Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. Niinijärvi on neljänneksi laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Pornainen. Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. Pornaisten Niinijärvi on neljänneksi laajin Suomen neljästätoista saman nimisestä vakavedestä. Laajin on Rovaniemen Niinijärvi.Niinijärvi. Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. == Lähteet == Luokka:Pornaisten järvet Luokka:Mustijoen vesistö
Niinijärvi (Rovaniemi)

Niinijärvi on järvi Rovaniemen pohjoisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 35 kilometriä pohjoiseen.Niinijärvi. Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. == Maantiede == Niinijärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 4,7 kilometriä. Kapean järven pohjoisosa on eteläosaa leveämpi. Saaria ei ole. Noin seitsemäsosa Niinijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä järven pohjoisosassa. Niinijärveen laskee Korteoja kaakosta, Kinisvuomanoja idästä ja Peuraoja itäkoillisesta. Niinijärven luoteiskolkasta lähtee Niinijoki luoteeseen. Se laskee Suopajokeen, joka virtaa etelään Kotajärveen (140,9 metriä mpy), joka laskee Kotajokea luoteeseen Alajärveen (133,1 metriä mpy), joka laskee edelleen Laisentiajokea länteen Ounasjokeen. Niinijärveä ympäröi metsä- ja suomaa. Niinijärven ja Kotajärven välissä sijaitsevan Kotavaaran laki on noin 230 metriä merenpinnan yläpuolella. Niinijärven eteläpuolella sijaitsee etelään laskeva Perunkajärvi, järvien välisen kannaksen leveys on noin 400 metriä. Niinijärven vesitilavuus on 7 970 000 kuutiometriä. Niinijärvi (65.528.1.016) kuuluu Laisentiajoen valuma- alueeseen (65.528), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Ounasjoen Meltauksen alue (65.52) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ounasjoen alue (65.5). Niinijärvi on toiseksi laajin Laisentiajoen alueen 28:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Saittajärvi.Laisentiajoen valuma-alue (65.528). Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. Rovaniemen Niinijärvi on laajin Suomen neljästätoista saman nimisestä vakavedestä.Niinijärvi. Järviwiki. Viitattu 8.2.2022. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Ala-Ounasjoen alue
Marcus Antonius Antyllus

Marcus Antonius Antyllus (kuoli 30 eaa.) oli Marcus Antoniuksen ja Fulvian vanhin poika. Fulvian kuoleman jälkeen Antonius meni naimisiin Octavia minorin kanssa. Octavia kasvatti Antylluksen ja hänen veljensä Iulluksen. 37 eaa. Tarentumin sopimuksen jälkeen, Antyllus kihlattiin Octavianuksen kaksivuotiaalle tyttärelle Julialle.Oxford Classical Dictionary, Antonius (RE 32) Antyllus, Marcus Antoniuksen ja Octavian eron jälkeen, Antyllus lähti Antoniuksen luokse itään, kun taas Iullus palasi Roomaan Octavian kanssa. Actiumin taistelun jälkeen Antylluksesta tuli täysi-ikäinen saatuaan toga viriliksen. Sekä Antonius että Kleopatra yrittivät neuvotella Aleksandriaa lähestyvän Octavianuksen kanssa ja kerran Antonius lähetti Antylluksen Octavianuksen luokse kullan kanssa. Antyllus palasi takaisin ilman kultaa ja vastausta.Dion Kassios, Rooman historia 51.8 Valloitettuaan Aleksandrian, Octavianus surmautti Antylluksen, joka raahattiin tekoa varten ulos Julius Caesarille omistetusta pyhäköstä.Suetonius, Augustus 17 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Vuonna 30 eaa. kuolleet Luokka:Roomalaiset henkirikosten uhrit
National Theatre

National Theatre on Ison-Britannian kansallisteatteri, joka sijaitsee Lontoossa. Se tunnetaan myös nimellä The Royal National Theatre of Great Britain, mutta tämä pitkä nimi on lähinnä seremoniallinen.Coveney, Michael: The National Theatre and civic responsibility in the British Isles. – Toisin kuin monien muiden Euroopan maiden kansallisteatterit, National Theatre on perustettu vasta 1960-luvulla. Teatterin toiminta käynnistyi Laurence Olivierin johdolla vuonna 1963. Aluksi kansallisteatteri sijaitsi Old Vicin yhteydessä Waterloo Roadilla. National Theatren oma uudisrakennus valmistui Thamesin varrelle vuonna 1976.The Continuum Companion to Twentieth Century Theatre, s. 530–531. Linnakkeelta näyttävä teatteritalo on tehty betonista, ja sen on suunnitellut Denys Lasdun. Talossa on kolme teatterinäyttämöä. Kun National Theatre täytti 25 vuotta, sen nimeen lisättiin sana Royal eli ’kuninkaallinen’. Teatteriväki oli kuitenkin tyytymätön kuninkaalliseen kytkökseen, ja vuonna 2002 kyseinen sana poistettiin teatterin logosta.Coveney 2008, s. 182. == Näyttämöt == * Olivier Theatre: noin 1 150 katsojaa vetävä sali, jossa on amfiteatterin tyylinen katsomo ja pyörivä esiintymislavaMcIntyre 2015, s. 13. * Lyttelton Theatre: noin 900 katsojaa vetävä sali, jossa on perinteinen, proskenion-tyyppinen näyttämö * Dorfman Theatre: jopa 450 katsojaa vetävä sali, joka on muunneltava ja monikäyttöinen; entiseltä nimeltään Cottesloe Theatre == Lähteet == == Aiheesta muualla == * National Theatren kotisivut Luokka:Lontoon teatterit Luokka:Lambethin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Betoniarkkitehtuuri
Sailikit

Sailikit (Hakea) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 153 lajia. Ne ovat pensaita, jotka kaikki esiintyvät alkuperäisinä Australiassa. Muutamat koristekasvina käytetyistä lajeista ovat levinneet Espanjassa, Etelä-Afrikassa ja Uudessa-Seelannissa. == Lajeja == Sukuun kuuluu kolme suomeksi nimettyä lajia: * laakerisailikki (Hakea laurina) * pajusailikki (Hakea salicifolia) * silkkisailikki eli silkkihakea (Hakea sericea) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hakea * Suomen Lajitietokeskus: Sailikit – Hakea Luokka:Proteakasvit
Ala-Nurmes

Ala-Nurmes on pitkänomainen ja kapea järvi Kuopion koilliskolkassa Pohjois- Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 51 kilometriä pohjoiskoilliseen.Ala-Nurmes. Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Maantiede == Ala-Nurmeksen pituus etelästä pohjoiseen on 4,7 kilometriä. Järven eteläpuolisko on noin 200–300 metriä leveä, pohjoispuolisko noin 600–800 metriä leveä ja aivan pohjoisin osa on noin 200 metriä leveä. Runsas viidennes Ala-Nurmeksen pinta-alasta on vähintään 10 metriä syvä. Kyseinen vyöhyke alkaa järven eteläosasta ja ulottuu kolmisen kilometriä pohjoiseen, jossa se kattaa järven koillisen osan. Luoteinen osa on matalaa, kuin myös järven pohjoisin ja eteläisin osa. Ala-Nurmeksen syvin kohta sijaitsee itärannan Lypsyniemen edustalla. Ala-Nurmeksen saariluku on 17. Niistä 6 on alle aarin laajuisia luotoja. Saaret sijaitsevat järven eteläisessä ja luoteisessa osassa. Laajin saari on noin 80 aarin laajuinen Virtasaari. Ala-Nurmeksen pohjoisosaan virtaa vesireitti pienten järvien kautta pohjoisesta Nurmesjärveltä (110,1 metriä mpy) runsaan kahden kilometrin päästä. Ala-Nurmes kääntyy alavirtaan länsirannan Kivisalmen kohdalta, josta alkaa etelään Mustaan (101,7 metriä mpy) virtaava vesiuoma. Musta laskee Syväriin (95,5 metriä mpy). Ala-Nurmeksen länsi- ja etelärannoilla on runsaasti viljelysmaata, itäranta on metsäistä. Ala-Nurmeksen vesitilavuus on 10 975 000 kuutiometriä. Ala-Nurmes (04.639.1.003) kuuluu Nurmesjoen valuma- alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.Nurmesjoen valuma-alue (04.639). Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Lähteet == Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma- alue
Froneri Finland

Froneri Finland on Turengissa jäätelöä valmistava yritys. Jäätelön lisäksi se myy muun muassa Nestlén pakasteleivonnaisia. Sen perustivat vuonna 2016 sveitsiläinen Nestlé ja brittiläinen R&R; jatkamaan Nestlén vuonna 2004 ostamaa Valion jäätelöliiketoimintaa. Froneri on Unileverin ohella toinen Suomen kahdesta suuresta jäätelönvalmistajasta. Froneri-konserni on Nestlén ja sijoitusyhtiö Pai Partnersin puoliksi omistama. Suomessa se omistaa Pingviini-, Aino- ja Classic-jäätelöt sekä tuottaa isojen kauppaketjujen omat jäätelöt ja Fazerin jäätelöt. Venäjällä Froneri-konserni valmistaa Mövenpick-, Maxibon- ja Extrême-jäätelöitään nimillä Monterra, Maxiduo ja Sunréme. == Tuotteet == Froneri Finland valmistaa: * omia jäätelömerkkejään Pingviini, Aino, Classic, Puffet ja Pehmis * kaikki Fazerin jäätelöt * Keskon Pirkka- merkin jäätelöt * S-ryhmän Kotimaista-merkin jäätelöt (Saksan Froneri Ice Cream Deutschland valmistaa S-ryhmän Rainbow-merkkistä jäätelöä) * Lidlin Lidl-vaniljakermajäätelöt == Kritiikki == Froneri jatkaa toimintaansa Venäjällä huolimatta Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elintarvikeyritykset Luokka:Jäätelöt Luokka:Hämeenlinna
Syvä-Kankainen

Syvä-Kankainen on järvi Kuopion, Lapinlahden ja Rautavaaran rajalla Pohjois- Savon maakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 60 kilometriä pohjoiskoilliseen.Syvä-Kankainen. Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Maantiede == Syvä-Kankaisen pituus etelästä pohjoiseen on 1,8 kilometriä. Järvi muodostuu varsin tasaleveästä pääaltaasta ja sen koillispuolisesta Leppälahdesta. Pääaltaan suurin syvyys on 10 metriä, Leppälahden suurin syvyys on 37 metriä. Noin neljä hehtaaria Leppälahdesta on vähintään 20 metriä syvä. Syvä-Kankaisen ainoa saari on 20 aarin laajuinen Leppäluoto järven itärannan lähellä. Syvä-Kankaisen metsäisille rannoille on siroteltu pientaloja. Järven eteläpuolella levittäytyy Syväsuo. Syvä- Kankaiseen virtaa ojia ympäröiviltä soilta. Järven länsirannalta alkaa Syväpuro, joka laskee kaakkoon Nurmesjärven (110,1 metriä mpy) Kangaslahteen. Syvä-Kankaisen vesitilavuus on 7 544 000 kuutiometriä. Syvä-Kankainen (04.639.1.010) kuuluu Nurmesjoen valuma-alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.Nurmesjoen valuma-alue (04.639). Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Lähteet == Luokka:Lapinlahden järvet Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Rautavaaran järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Musta (Kuopio)

Musta on järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 31,9 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 51 kilometriä pohjoiskoilliseen.Musta (04.639.1.002). Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Maantiede == Mustan pituus etelästä pohjoiseen on 900 metriä. Suhteellisen tasaleveän altaan leveys on noin puolet pituudesta. Saaria ei ole. Järveä ympäröi Palonurmen kylän kulttuurimaisema. Itäinen ranta on metsämaata. Mustan pohjoisrannalle virtaa laskuoja Ala-Nurmeksesta, joka sijaitsee Mustan itäpuolella. Ala-Nurmeksen eteläosan ja Mustan välissä sijaitsee noin 400 metriä leveä kannas. Musta laskee etelärannan Korkeakoskea etelään Alalampeen (98,5 metriä mpy), josta vesireitti jatkuu Katteluskosken ja Salakkakosken kautta Syväriin (95,5 metriä mpy). Musta (04.639.1.002) kuuluu Nurmesjoen valuma-alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.Nurmesjoen valuma-alue (04.639). Järviwiki. Viitattu 3.2.2022. == Lähteet == Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma- alue