EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nikaho

Nikaho () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin lounaiskulmassa. Sisämaassa kaupungin alue nousee 2 236 metriä korkean Chōkaivuoren rinteelle ja rajautuu etelässä Yamagatan prefektuuriin. Nikahossa on 23 941 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 241,13 neliökilometriä. Nikahon kaupunki perustettiin vuonna 2005, kun aiempi Nikahon maaseutukaupunki (仁賀保町, Nikaho-chō) sekä Kisakatan ja Konouran maaseutukaupungit liitettiin yhteen. Hirasawan alue nykyisen kaupungin pohjoisosassa kehittyi historiallisesti kalastussatamana ja linnanaluskaupunkina Nikaho-klaanin hallinnassa. Vuonna 1940 sinne perustettiin TDK:n tehdas, jonka myötä elektroniikkateollisuudesta tuli tärkeä elinkeino. Alueella tuotettiin aiemmin myös maaöljyä. Kisakatan seutu tunnettiin puolestaan historiallisesti maisemiltaan kauniista Kisakatan laguunista, jossa sanottiin olevan 99 saarta (kujūkushima). Se kuitenkin nousi vuoden 1804 maanjäristyksessä 2,4 metriä ja kuivui. Nykyisin alueella viljellään riisiä. Sen lisäksi kaupungissa tuotetaan myös soijapapuja ja vihanneksia. Nikahon rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Kanman-jin buddhalainen temppeli, jossa myös Matsuo Bashō vieraili matkallaan pohjoiseen. Tutkimusmatkailija Nobu Shirase oli kotoisin Konourasta, ja hänen muistokseen paikkakunnalle onkin rakennettu Shirasen Etelänavan-retkikunnan museo. Luonnonnähtävyyksiä ovat Kisakatan entisen laguunin lisäksi Konourassa sijaitseva Seishin puisto, joka tunnetaan kirsikankukistaan, ja Naso no shiratakin vesiputous. Chōkaivuoren alue kuuluu Chōkain puolikansallispuistoon. Nikahoa palvelee JR Higashi-Nihonin Uetsu-päälinja. == Kuvia == Tiedosto:Shirase Antaractic Expedition Memorial Museum 20190420a.jpg|Shirasen Etelänavan-retkikunnan museo Tiedosto:Main Hall, Kanman-ji.jpg|Kanman-jin temppeli Tiedosto:Kisakata.jpg|Kisakatan alueen maaseutua Tiedosto:Kisakata Station 20180526.jpg|Kisakatan rautatieasema Tiedosto:Port of Kisakata Aerial photograph.1976.jpg|Kisakata vuoden 1976 ilmakuvassa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Akitan prefektuurin kaupungit
Pikku Jääkarhu

Pikku Jääkarhu (, ) on Warner Brosin ja Rothkirch Cartoon Filmin tuottama saksalais-yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka perustuu alankomaalaisen kirjailijan Hans de Beerin kirjoittamaan Pikku jääkarhu -lastenkirjasarjaan. Elokuvan pohjalta on tehty myös useita jatko-osia sekä piirrossarja. == Juoni == Elokuva kertoo pienestä jääkarhunpoikasesta Lassesta, jolle pohjoisen pallonpuoliskon suuri ja luminen ympäristö tuntuu pelottavan isolta, kunnes hän löytää ystävän Roope-nimisen hylkeen. Lassen ja Roopen ystävyys saa ennen pitkää myös muutkin jääkarhut ja hylkeet toimimaan keskenään entistä paremmin. Yhteistyötä tarvitaankin, sillä valtava metallihirviö uhkaa syödä kaikki jäätikön kalat. == Jatko-osat == * Pikku Jääkarhu - Lasse ja pikku tiikeri (2002) * Pikku Jääkarhu - Lentämisen riemu (2003) * Pikku Jääkarhu - Rekikoira Nanuk (2003) * Pikku Jääkarhu - Vieras etelänavalta (2004) * Pikku Jääkarhu - Salaperäinen saari (2005) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Saksalaiset animaatioelokuvat Luokka:Elokuvat karhuista Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 2001 saksalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2001 yhdysvaltalaiset elokuvat
Poddębicen piirikunta

Poddębicen piirikunta () on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 41 108\. Piirikunta on jaettu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Dalików, Pęczniew, Poddębice, Uniejów, Wartkowice sekä Zadzim ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; hallintokeskus Poddębice ja Uniejów. Poddębicen piirikunnan pinta-alasta 15,7 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Poddębicen piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 6,2 prosenttia. Vuoden 2019 lopussa Poddębicen piirikunnassa oli 41 108 asukasta, joista 50,6 prosenttia naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 42 154 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 34 329 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 17,1 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60 prosenttia ja eläkeikäiset 22,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,6 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 434 lasta. == Lähteet == Luokka:Łódźin piirikunnat
Gerd Gigerenzer

Gerd Gigerenzer (3. syyskuuta 1947 Wallersdorf, Saksa) on saksalainen psykologi, joka on tutkinut rajoitettua rationaalisuutta ja heuristiikkaa. Gigerenzer on Max Planck -instituutin sopeutumiskäyttäytymisen ja kognition keskuksen emeritusjohtaja. Gigerenzer valmistui tohtoriksi Münchenin yliopistosta vuonna 1977. Hänestä tuli yliopistossa psykologian professori samana vuonna. Gigerenzer on ollut professori myös Chicagon yliopistossa.http://psy2.ucsd.edu/~mckenzie/ToddGigerenzer2000BBS.pdf Gigerenzer on Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemian, American Philosophical Societyn ja Saksan tiedeakatemian jäsen. Hän voitti AAAS-palkinnon parhaasta käyttäytymistieteiden artikkelista. Hän sai vuonna 2007 kunniatohtorin arvon Baselin yliopistosta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Saksalaiset psykologit Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Elävät henkilöt
Allaria

Allaria () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Réthymnon kunnan Chamalévrin kylää. Erityisesti minolaisen ajan arkeologisena kohteena se tunnetaan kylän mukaan nimellä Chamalévri. == Maantiede == Allarian poliksen kaupunkikeskus sijaitsi noin 12 kilometriä itään nykyisestä Réthymnon kaupungista lähellä nykyistä Chamalévrin kylää. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle kahden virran välille, hieman sisämaahan Kreetan pohjoisrannikosta. Joskus kaupungin paikaksi on ehdotettu myös Stavroménosta, mutta nykyisin sitä arvellaan ennemmin Pantomatrionin kaupungin paikaksi. Allarian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. == Historia == Allaria on ollut asuttu viimeistään keskisellä minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella. Se säilyi asuttuna edelleen läpi myöhemmän pronssikauden sekä geometrisen ja arkaaisen kauden. Suurimmillaan kaupunki oli hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Tulkinta perustuu ennen kaikkea siihen, että kaupunki löi omaa aiginalaisen tyylin mukaista rahaa noin vuosina 330–270 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Allariōtas (), Allariōtēs () ja Allariatēs (). == Rakennukset ja löydökset == Suurin osa Allarian säilyneistä jäänteistä on peräisin hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta. Kaupungin kukkulalla on joitakin jäänteitä roomalaisen kauden taloista. Kukkulan itä- , länsi- ja lounaispuolella on roomalaisen kauden hautoja, joista osa on kallioon kaiverrettuja hautakammioita. Kakavéllan kukkulalta noin 400 metriä kaupungin paikasta lounaaseen on löydetty pyhäkkö, joka on ollut olemassa jo myöhäisellä minolaisella kaudella ja joka on säilynyt kulttipaikkana myös arkaaiselle ja klassiselle kaudelle saakka. Kaupungin lyömissä rahoissa on toisella puolella kuvattuna Athenen pää ja toisella puolella seisova Herakles. Rahoissa on teksti . Chamalévristä tehtyjä esinelöytöjä on Iraklionin arkeologisessa museossa ja Réthymnon arkeologisessa museossa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla Luokka:Réthymno
Apollonia (Kreetan etelärannikko)

Apollonia () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Sellián kylän paikalle lähelle saaren etelärannikkoa. Apollonian kaupunki on ollut olemassa hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Muutoin sen historiasta ei tiedetä mitään. Antiikin lähteistä sen mainitsee lähinnä Stadiasmus Maris Magni, joka kuvaa sen sijainneen 30 stadioninmitan päässä Lamonista ja 100 stadioninmitan päässä Foiniksista. Filosofi Diogenes Apollonialainen oli kotoisin jostakin Kreetan Apolloniasta, mahdollisesti juuri etelärannikon kaupungista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Apollōniatēs (), myöhemmin latinaksi Apolloniates tai Apolloniensis. Kreetan etelärannikon Apolloniaa ei tule sekoittaa saaren pohjoisrannikolla sijainneisiin Apelloniaan (myös Apollonia) tai Apolloniaan. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Ágios Vasíleios
Apollonia (Kreetan pohjoisrannikko)

Apollonia () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Gázin kaupungin paikalle noin kahdeksan kilometriä länteen nykyisestä Iraklionista. Apollonian kaupunki on ollut olemassa hellenistiseltä kaudelta varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle. Muutoin sen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Stefanos Byzantionlainen mainitsee Apollonian sijainneen lähellä Knossosta.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika A105.2. Diodoros Sisilialainen mainitsee Apollonian olleen liitossa Kydonian kanssa mutta tulleen petetyksi poikkeuksellisella tavalla: kydonialaiset valtasivat kaupungin rauhan aikana ystävää teeskennellen, surmasivat kaupungin miespuolisen väestön ja jakoivat naiset keskenään.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 30.13.1. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Apollōniatēs (), myöhemmin latinaksi Apolloniates ja Apolloniensis. Kaupunkia ei tule sekoittaa myös Kreetan pohjoisrannikolla mutta lännempänä sijainneeseen Apelloniaan (myös Apollonia) tai saaren etelärannikon Apolloniaan. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Malevízi
Astale

Astale () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisrannikolla nykyisen Mylopótamoksen kunnan Balín kylän paikalla. Astale toimi sisämaassa sijainneen Aksoksen kaupungin satamana. Muutoin sen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Antiikin lähteistä kaupungin mainitsee vain Stadiasmus Maris Magni. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Mylopótamos
Aulon (Kreeta)

Aulon (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Górtynan kunnan Ágioi Dékan kylän paikalle. == Maantiede == Aulonin kaupunki sijaitsi Kreetan eteläosissa, ja se sijoitetaan yleensä Ágioi Dékan kylän paikalle. Näin se olisi sijainnut vain noin kaksi kilometriä itään Gortynin kaupungista. Aulonin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli oletettavasti suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. == Historia == Aulonin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Koska se sijaitsi hyvin lähellä Gortyniä, se oli mitä todennäköisimmin sen alaisuudessa puoli-itsenäisenä. Sitä on ehdotettu myös Gortynin esikaupungiksi tai perioikikaupungiksi. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungilla vaikuttaa kuitenkin olleen jonkinlainen oma kansankokous ja omia lakeja. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Górtyna
Dragmos

Dragmos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kunnan alueella, mutta sen kaupunkikeskuksen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tiedetä. == Maantiede == Dragmoksen polis käsitti alueen Kreetan koillisosassa. Sen kaupunkikeskuksen tarkkaa paikkaa ei kuitenkaan tunneta. Se sijoitetaan usein nykyiseen Koutsoulópetresiin eli Kastríin lähellä Agía Fotián ja Roússa Ekklisían kyliä. Toisen ehdotuksen mukaan se olisi kuitenkin sijainnut Áno Zákroksessa. Kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Sen itäpuolella sijaitsi Itanoksen poliksen alue. Rajana toimi Sedamnos-joki, joka on mahdollisesti sama kuin nykyinen Chochlakiés-joki. == Historia == Dragmoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tutkimuslähteistä Dragmoksen mainitsee poliksena vain Stefanos Byzantionlainen keskiajalla.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika 238.6. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Dragmios (). == Rakennukset ja löydökset == Koutsoulópetresistä kaupungin ehdotetulta paikalta on löydetty jäänteitä torneilla varustetuista kaupunginmuureista ja taloista sekä vesisäiliöitä ja hautoja. Löytöihin lukeutuu myös keramiikan osia geometriselta hellenistiselle kaudelle. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla Luokka:Siteía
Korion

Korion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyisen Ágios Vasíleioksen kunnan Mélampesin kylää. == Maantiede == Korionin kaupunki sijaitsi Kreetan eteläisissä sisäosissa noin 15 kilometriä etelään Sybritan kaupungista. Sen akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi pieni kukkula noin kaksi kilometriä itäkoilliseen nykyisestä Mélampesin kylästä. Se sijaitsee Platýs-joen (antiikin Elektra) ja sen sivujoen Kourkoúsa-joen risteämän lounaispuolella. Paikka tunnetaan nykyisin nimellä Voúlgari Armokástella (Βούλγαρη Αρμοκάστελλα). Kaupungin satamana toimi saaren etelärannikolla sijainnut Sulia. Aiemmin kaupunki on sijoitettu virheellisesti pohjoisemmaksi lähelle Koressia (nyk. Kournás) -järveä. == Historia == Korionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Arkeologisten löytöjen perusteella paikka on ollut asuttu lähinnä klassisella ja hellenistisellä kaudella. Sen ei tiedetä olleen asuttu vielä minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella, eikä myöskään enää roomalaisella kaudella. Kaupunki vaikuttaa tuhoutuneen tulipalossa, jonka jälkeen paikka ilmeisesti hylättiin. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin akropoliin länsirinteestä on löydetty muurien jäänteitä. Ne vaikuttavat ennemmin tukimuurilta kuin linnoitusmuurilta. Akropoliilta on löydetty Athenen temppeliksi oletetun rakennuksen jäänteet.Vrt. Pausanias: Kreikan kuvaus 8.21.4; Cicero: Jumalten luonteesta 3.23. Alakaupunki vaikuttaa levittäytyneen ennen kaikkea kukkulan itäpuolelle. Sen alueelta on löydetty talojen jäänteitä. Kukkulan länsipuolella noin 100 metrin päässä on lähde, joka on tarjonnut kaupungille vettä. Paikalta on löydetty myös kaksi piirtokirjoitusta, joissa toisessa esiintyy kaupungin nimi ja toinen on votiivi Athenelle. Kaupungin lähellä on ollut Elektralle omistettu pyhäkkö, josta Elektra-joki sai nimensä. == Lähteet == Luokka:Ágios Vasíleios Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla
Malla (kaupunki)

Malla () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ierápetran kunnan Málesin kylän lähellä. == Maantiede == Mallan polis sijaitsi Kreetan itäisissä sisäosissa Dikte-vuoren (nyk. Díkti) itäpuolella. Sen kaupunkikeskuksen sijaintia ei tunneta täydellä varmuudella, mutta se sijoitetaan joko kaupungista ilmeisesti nimensä perineen nykyisen Málesin kylän eteläpuolelle Pyhän Georgioksen (Ágios Geórgios) kirkon ympäristöön tai Málesin ja Christóksen kylien välillä olevan rotkon laidalla olevalle kukkulalle. Mallan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. == Historia == Mallan historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se oli polis ainakin hellenistisellä kaudella, mutta ei ole tietoa siitä, oliko näin jo arkaaisella tai klassisella kaudella. Kaupunkia ei mainita antiikin kirjallisuudessa piirtokirjoituksia lukuun ottamatta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Mallaīos (). Piirtokirjoituksista tunnetaan yksi kaupungin fyle eli heimo, Aithaleis (). == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin oletetulta paikalta on löydetty pintalöytöinä jonkin verran aineistoa arkaaiselta ja klassiselta kaudelta. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa on ollut agora ja prytaneion. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla Luokka:Ierápetra
Naksos (Kreeta)

Naksos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan Oxá-vuorelle lähelle nykyistä Eloúntaa. On mahdollista, että paikka oli ennemmin alempana sijainneen Oluksen kaupungin akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori kuin varsinainen oma kaupunkinsa. Naksoksen perustajana on pidetty Oaksosta, Aksosta tai Naksosta, joka liittyy myös kreetalaiseen Aksoksen kaupunkiin. Toisaalta kaupunki on kytketty myös Naksoksen kaupunkiin samannimisellä saarella Kykladeilla. Paikka tunnettiin hiomakivistään samoin kuin Naksoksen saari.Skoliasti ad Pind. Isth. 6.107. Tämän vuoksi kaupungin olemassaolo on aiemmin myös kyseenalaistettu, ja sen nimeä on arveltu sekaannukseksi saaren kanssa. Linnoituspaikka Oxá-vuorella sijaitsee noin 2,5 kilometriä lounaaseen Eloúntasta, ja se on noin 450 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Vuorelta on löydetty linnoitteita sekä jopa sata vesisäiliötä, joista monet ovat holvattuja. Löytöihin lukeutuu myös muun muassa rahoja, joihin on kuvattu Dionysos. Paikka on ollut käytössä vielä Kreetan ensimmäisellä bysanttilaisella kaudella. == Lähteet == Luokka:Ágios Nikólaos Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla
Pantomatrion

Pantomatrion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle. == Maantiede == Pantomatrion sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla, ja sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle. Lähellä kaupungin eteläpuolella nykyisen Chamalévrin kylän lähellä sijaitsi oletettavasti Allarian kaupunki. Klaudios Ptolemaios sijoitti Pantomatrionin Rhithymnan kaupungin ja Dionin niemen välille, mikä sopii yhteen nykyisen näkemyksen kanssa, mutta Plinius vanhempi sijoitti kaupungin — ilmeisesti virheellisesti — lännemmäksi Apteran ja Amfimallan välille.Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.17.7; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.20.20. Myös nykyaikana Pantomatrionin sijainnista on ollut paljon epäselvyyttä, ja se on sijoitettu joskus myös idemmäksi nykyisen Pánormoksen paikalle tai vielä idemmäksi nykyisen Fódelen tienoille. == Historia == Pantomatrionin kaupunki on ollut olemassa klassiselta kaudelta myöhäisantiikkiin saakka. Muutoin sen historiasta ei tiedetä mitään. Ptolemaioksen ja Pliniuksen lisäksi sen mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Pantomatrios ().Stefanos Byzantionlainen: Ethnika 502.4. Bysanttilaisissa lähteissä paikan nimenä esiintyy Arion () tai Agrion (). == Rakennukset ja löydökset == Stavroménoksen ja läheisen Chamalévrin alueilta on tehty lukuisia esinelöytöjä, jotka ovat Réthymnon arkeologisessa museossa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla Luokka:Réthymno
Polikhne (Itä-Kreeta)

Polikhne () eli Polikhna (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Trypitóksen kylän lähelle, noin kolme kilometriä itäkaakkoon nykyisestä Siteían kaupungista. == Maantiede == Polikhen sijaintipaikkana pidetään Siteíanlahden etelärannalla olevaa Trypitóksen niemeä ja kukkulaa. Joskus samaa paikkaa on ehdotettu kuitenkin myös Setaian eli Eteian kaupungin paikaksi. Paikka toimi sisämaassa olleen Praisoksen poliksen satamana (epineion). Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen ja historiallisesti merkittävämpään Polikhnen kaupunkiin, joka sijaitsi Kreetan länsiosissa lähellä Kydoniaa. == Historia == Herodotos mainitsee Polikhnen, ja sanoo sen asukkaiden olleen praisoslaisten ohella ainoita kreetalaisia, jotka eivät liittyneet muiden kreetalaisten sotaretkeen Sisilian Kamikosta vastaan kostaakseen kuningas Minoksen kuoleman.Herodotos: Historiateos 7.170. Polikhne on voinut olla hellenistisellä kaudella itsenäinen polis eli kaupunkivaltio, ja se löi tuolloin omaa rahaa, mutta sitä ei ole luettu vielä arkaaisen ja klassisen kauden polisten joukkoon. Arkeologisesti kaupungin olemassaolo tunnetaan vasta 200-luvulta eaa. lähtien, ja se vaikuttaa tulleen hylätyksi jo noin vuonna 146 eaa., jolloin myös Praisos tuhoutui sodassa Hierapytnaa vastaan. Trypitóksen niemen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1987 Nikólaos Papadákiksen johdolla. == Rakennukset ja löydökset == Kaupunki kattoi koko Trypitóksen niemen ja oli rakennettu pengerryksille. Niemen alueelta on löydetty lukuisten julkisten rakennusten, yksityistalojen sekä katujen jäänteitä. Eteläsivulla eli niemen juuren puolella kaupunkia suojasi muuri, jonka paksuus oli suurimmillaan noin 1,8 metriä. Löytöihin lukeutuu myös pyhäkkönä toiminut huone, jonka koko on noin 7,5 × 5 metriä. Sen keskellä on ollut tulisija. Niemen itärannan eteläosasta on löydetty kallioon kaiverrettu laivasuoja hellenistiseltä kaudelta. Sen pituus on 30 metriä, leveys 5,5 metriä ja korkeus 5 metriä. Kaupungin paikalta on löydetty paljon amforoita, jotka ovat peräisin Korintista, Knidoksesta, Kosista ja Rhodoksesta. Niiden perusteella paikka on toiminut kauttakulkusatamana kyseisistä kaupungeista Egyptin suuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla Luokka:Siteía
Polikhne (Länsi-Kreeta)

Polikhne () eli Polikhna (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Apokóronasin kunnan Vrýsesin kylää. == Maantiede == Polikhnen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan läntisissä sisäosissa lounaaseen Kydoniasta, jonka kanssa sillä oli yhteistä rajaa.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.85. Kaupunki oli rakennettu kahdelle akropolis-kukkulalle, joista lännenpuoleinen tunnetaan nykyisin nimellä Ágios Geórgios siellä olevan Pyhän Georgioksen kirkon mukaan, ja idänpuoleinen nimellä Kástellos. Polikhnen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Polikhnen kaupunkiin, joka sijaitsi Kreetan pohjoisrannikon itäosassa lähellä Praisosta. == Historia == Polikhnen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Polikhnitēs (). Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 429 eaa. ateenalaiset auttoivat polikhnelaisia sodassa Kydoniaa vastaan. Jossakin välissä 100-lukua eaa. Polikhe ja Kydonia vaikuttavat kuitenkin olleen liittolaisia, sillä Polikhe löi tuolloin kydonialaismallista hopearahaa. Kaupungin paikalla on suoritettu vähäisiä arkeologisia kaivauksia. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin paikalta on tehty joitakin löytöjä, kaivausten lisäksi myös pintalöytöinä. Varhaisimmat löydöt osoittavat paikan olleen asuttu keskiseltä minolaiselta kaudelta lähtien. Kaupunki on ollut ympäröity muurein. Eräs muuri kulki Ágios Geórgioksen ja Kástelloksen kukkuloiden välisessä satulalaaksossa ja suojasi kaupunkia eteläsivulta. Kástelloksen kukkulan etelärinteestä on löydetty pyhäkön jäänteet. Se on ajoitettu arkaaiselle ja klassiselle kaudelle, ja sen arvellaan olleen omistettu Demeterille, Diktynnalle tai ehkä jollekin nymfille. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Apokóronas
Rhaukos

Rhaukos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ágios Mýronaksen kylän paikalla. == Maantiede == Rhaukoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan keskisissä sisäosissa Knossoksen ja Gortynin välillä, samalla kukkulalla, jolla nykyisin sijaitsee Ágios Mýronaksen kylä. Kukkula on kaksihuippuinen ja sen korkeus on noin 440 metriä merenpinnasta laskettuna. Rhaukoksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Antenorin Kretikan perusteella samannimisiä kaupunkeja on voinut olla Kreetalla kaksi. == Historia == Rhaukos on ollut polis eli itsenäinen kaupunkivaltio viimeistään hellenistisen kauden alussa, ja oletettavasti jo varhaisemmin klassisella kaudella. Tämä tulkinta perustuu muun muassa siihen, että kaupunki löi omaa aiginalaisen mallin mukaista hopearahaa noin vuodesta 330 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Rhaukios (), feminiininä Rhaukia (). == Rakennukset ja löydökset == Rhaukoksesta ei ole tehty juurikaan arkeologisia löytöjä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa on ollut agora ja prytaneion viimeistään hellenistisellä kaudella. Nykyisen kylän bysanttilaisaikaisessa Pyhän Myronin kirkossa on käytetty samalla paikalla olleen varhaiskristillisen basilikakirkon osia. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Iraklion
Setaia

Setaia (, ) eli Eteia () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kaupungin paikalla tai lähellä. == Maantiede == Setaian kaupunki sijaitsi Kreetan itäosan pohjoisrannikolla. Sen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tiedetä. Kaupunki sijoitetaan yleensä nykyisen Siteían kaupungin paikalle Siteíanlahden länsirannalle, joskin varmuudella kyseisen paikan tiedetään olleen asuttu vasta keskiajalta lähtien. On mahdollista, että antiikin aikainen kaupunki on uponnut kokonaan tai osittain mereen. Toiseksi paikaksi on ehdotettu noin 1,5 kilometriä nykyisestä kaupungista sijaitsevaa Petrásta, josta on löydetty vanhemman minolaisaikaisen asutuksen jäänteet, mutta se vaikuttaa epätodennäköiseltä paikalta. Kolmanneksi paikaksi on ehdotettu Trypitóksen niemeä, jolle sijoitetaan nykyisin yleensä Polikhnen kaupunki. == Historia == Setaian historiasta tiedetään vain vähän. Antiikin lähteet mainitsevat, että Kreikan seitsemän viisaan joukkoon luettu Myson oli kotoisin Eteiasta tai Etiksestä, joka tarkoittaa ilmeisesti Setaiaa. Setaian oletetaan olleen sisämaassa sijainneen Praisoksen kaupunkivaltion alaisuudessa ja toimineen sen satamana. Näin se ei ollut itsenäinen polis eli kaupunkivaltio. Setaia vaikuttaa säilyneen olemassa myös senkin jälkeen, kun Praisos tuhottiin noin vuonna 145–140 eaa. Varhaiskristillisellä ajalla kaupunki oli piispanistuin. == Rakennukset ja löydökset == Nykyisen Siteían alueelta on löydetty esineistöä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta; antiikin ajan arkaaiselta, klassiselta ja roomalaiselta kaudelta; sekä keskiajan bysanttilaiselta kaudelta. Rakennuksista ja muista rakennelmista, jotka osoittaisivat kaupungin paikan, on kuitenkin vain vähän merkkejä. Niihin lukeutuu lähinnä joitakin muurien osia, pyhäkön jäänteet sekä roomalaisaikaisia kala-altaita. Petráksesta puolestaan on löydetty huomattava minolaisaikainen asutus ja rakennusten jäänteitä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta, mutta ei juurikaan merkkejä asutuksesta enää minolaisen kauden jälkeen. Siteían lähistöltä sekä koko Kreetan itäpään alueelta löydettyä esineistöä on esillä Siteían arkeologisessa museossa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Siteía
Stalai

Stalai (, ) eli Stelai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi Kreetan etelärannikolla, mutta sen sijaintia ei tunneta varmuudella. == Maantiede == Stalain poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan etelärannikolla itään Hierapytnasta. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ja siitä on kaksi teoriaa. Toisen teorian ja Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartaston mukaan se olisi sijainnut saaren etelärannikolla nykyisen Makrý Gialóksen paikalla Ierápetran kunnan alueella lounaaseen sisämaan Praisoksesta (), ja toisen teorian mukaan idempänä Dasonárissa Siteían kunnan alueella Praisoksesta etelään (). Aiemmin Stalai on sijoitettu joskus myös Rizókastron kukkulalle, johon nykyisin sijoitetaan Priansoksen kaupunki. Makrý Gialókseen taas on sijoitettu myös Syrinthoksen kaupunkia, joka on toinen ehdokas Dasonárissa olleeksi kaupungiksi, mikäli Stalai ei sijainnut siellä. Stalain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. == Historia == Stalain vaiheista ei tiedetä antiikin lähteiden kautta käytännössä mitään. Piirtokirjoitusten perusteella se vaikuttaa olleen ainakin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. poliksena puoli-itsenäinen ja Praisoksen alaisuudessa. Varhaisemmin klassisella kaudella se saattoi olla samanlaisessa asemassa tai itsenäisempi polis. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Stālitēs () tai Stēlitēs (). == Rakennukset ja löydökset == Makrý Gialóksesta on löydetty paljon antiikin aikaisia jäänteitä, kuten roomalaisen huvilan rauniot, sekä myös minolaisen huvilan jäänteet. Kaupungin toiselta mahdolliselta paikalta Dasonárista on löydetty pintalöytöinä antiikin aikaisen asutuksen jäänteitä, jotka ajoittuvat arkaaiselle ja klassiselle kaudelle. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Ierápetra Luokka:Siteía
Sulia

Sulia ( tai Soulia) eli Sulena ( tai Soulēna) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Agía Galínin kylän paikalla. == Maantiede == Sulia sijaitsi Elektra-joen (nyk. Platýs) suussa Kreetan etelärannikolla nykyisen Ágios Vasíleioksen kunnan Agía Galínin kylän paikalla. Kaupungin satama sijaitsi joen suussa suunnilleen samalla paikalla kuin nykyinen kylä satamineen. Pääasutus tai ainakin osa siitä saattanut sijaita kukkulalla noin kilometrin päässä. == Historia == Sulia toimi sisämaassa sijainneiden Sybritan ja Korionin kaupunkien satamana. Kaupungin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Se on ollut olemassa ainakin roomalaisella kaudella, jolta ajalta suurin osa sen paikalta tehdyistä löydöksistä on peräisin. Antiikin lähteistä Sulian mainitsee vain Stadiasmus Maris Magni, joka kutsuu sitä satamaksi, jossa on ”hyvää vettä”.Stadiasmus Maris Magni 324–325. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungissa oli Artemiille omistettu pyhäkkö, jonka jäännökset sekä lukuisia siihen liittyviä votiivipiirtokirjoituksia on löydetty. Pyhäkkö saattaa olla roomalaista aikaa varhaisempikin. Paikalta on löydetty myös joitakin rakennusjäänteitä, keramiikan osia sekä hautoja pyhäkön koillis- ja itäpuolelta. Vielä 1400-luvulla kaupungin paikalla kerrotaan olleen näkyvissä akveduktin jäänteitä. Varhaiskristillisellä ajalla kaupungissa oli basilikakirkko, joka sijaitsi nykyisen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Koimíseos tis Theotókou) kirkon paikalla. Siitä on säilynyt muun muassa mosaiikkilattiaa. == Lähteet == Luokka:Ágios Vasíleios Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla
Metsävainio

Metsävainio on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: * Elmeri Metsävainio (s. 1998), jääkiekkomaalivahti * Jorma Metsävainio (1919–1975), näyttelijä ja laulaja * Kaarlo Metsävainio (vuoteen 1906 Gutzén, 1890–1962), kasvitieteilijä, tietokirjailija ja suomentaja, opettaja ja rehtori * Tino Metsävainio (s. 1996), jääkiekkoilija
Rautakorpi

Rautakorpi on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: * Esko Rautakorpi, elokuvakriitikko * Jukka Rautakorpi (s. 1963), jääkiekkovalmentaja * Kaarlo Rautakorpi, ent. Grönblad (1884–1961), pankinjohtaja ja tulitikkutehtailija * Kaisaleena Rautakorpi (s. 1994), pesäpalloilija
Joensuun Urheiluautoilijat

Joensuun Urheiluautoilijat ry (JoeUA) on Joensuussa toimiva autourheiluseura. Joensuun Urheiluautoilijat ry on perustettu vuonna 1962. Vuonna 2020 seuraan kuului noin 370 jäsentä. Joensuun Urheiluautoilijoiden moottoriradat sijaitsevat Liperin Ylämyllyllä. Joensuun Urheiluautoilijoissa voi harrastaa jokamiesluokkaa, rallia, rallicrossia, rallisprintiä, autosuunnistusta, rata- autoilua, crosskartia, kartingia, pienoisautoilua sekä autourheilun toimitsija tehtäviä. == Joensuun Urheiluautoilijoiden radat ja kilpailut == Ylämyllyn autourheilukeskuksessa on rallycross/JM -rata, karting rata, pienoisautoilu rata sekä rallin harjoittelu erikoiskoe. Ratojen lisäksi autourheilukeskuksessa useita seuratoimintaan ja kilpailujen järjestämiseen käytettäviä rakennuksia. Ylämyllyn rallycross/JM -rata on 1 080 metriä pitkä. Radasta 65% on sorapintaa ja 35% asfalttia. Talvella rata tampataan ja jäädytetään autourheilun jääratalajeja varten. Radalla on mahdollista harjoitella jäsenmaksua tai kertamaksua vastaan. Joensuun rallicross/JM -radalla järjestetään perinteisesti jokamiesluokan kansallinen Kevätmylly- kilpailu. Vuodesta 2006 radalla on järjestetty jokamiesluokan EVK-liiga joukkuekilpailu. Vuodesta 1988 saakka Ylämyllyn rallycross/JM -radalla on ajettu useita rallicrossin ja jokamienluokan SM-kilpailuja. Vuonna 2019 radalla ajettiin ensimmäiset crosskartin SM-kilpailut. Talvisin radalla ajetaan Joensuun Urheiluautoilijoden jäsentenvälisiä winter rallycrossa -kilpailuja. Ylämyllyn kartingrata 1 041 metriä pitkä. Kartingrata on auki vain kesäisin. Radalla on mahdollista harjoitella jäsenmaksua tai kertamaksua vastaan. Radalla järjestetään myös kerhoniltoja, joissa yleisöllä on mahdollista ajaa seuran vuokra-autoilla. Joensuun kartingradalla on järjestetty vuodesta 2000 saakka lähes vuosittain alueellisia ja kansallisia kartingkilpailuta, kartingin eri SM- ja CUP-luokkien osakilpaliluita sekä kartingleirejä. Ylämyllyn pienoisautoilurata on auki vain kesällä. Radalla järjestetty useita pienoisautoilun SM-kilpailuja. Radalla järjestetään myös kerhoniltoija, joissa yleisö voi kokeilla pienoisautoilua seuran vuokra- autoilla. Joensuun Urheiluautoilijoiden pienoisautoilujaosto Joensuun pienoisautoilijat on vuokrannut talveksi hallitiloja harrastuspaikoiksi. Ylämyllyn harjoitus-EK on noin 5, 95 kilometriä pitkä. Harjoitus-EK on käytössä vain talviaikaan ja sen pituus vaihtelee lumitilanteen ja aurausten mukaan. Harjoitus-EK:lla ajetaan harjoitusajoja ralli- ja rallisprintautoilla. Joensuun Urheiluautoilijoiden jäsentenvälisten winter rallycross kilpailuiden yhteydessä harjoitus-EK:lla on ajettu jäsentenvälisiä rallisprintkilpailuja. Itäralli on Joensuun Urheiluautoilijoiden vuodesta 1963 saakka järjestämä rallikilpailu. Itäralli® on nimisuojattu Joensuun Urheiluautoilijoille. Itärallia on ajettu sekä rallin kansallisena kilpailuna sekä SM-kilpailuna. Perinteisesti Itäralli on ajettu talvella Pohjois-Karjalassa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset moottoriurheiluseurat Luokka:Autourheilu Luokka:Joensuulaiset urheiluseurat
Chapron

Chapron on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Gilbert Chapron (1933–2016), ranskalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti * Tony Chapron (s. 1972), ranskalainen jalkapalloerotuomari
Noshiro

Noshiro () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin luoteisosassa. Kaupungin keskusta on rakentunut Noshiron tasangolle Yoneshirojoen suulle. Noshirossa on 51 560 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 426,95 neliökilometriä. Noshiro on vanha satamapaikkakunta, joka kehittyi etenkin Azuchi-Momoyama-kaudelta eli 1500-luvun loppupuolelta lähtien Japaninmeren rannikolle ja Osakaan saakka suuntautuneen puutavaran, riisin ja metallien kaupan satamana. Erityisesti Yoneshirojoen yläjuoksu on hyvälaatuisen sugipuun (Akita-sugi) kasvualuetta. Metsä-, puusepän- ja huonekaluteollisuus ovatkin kaupungissa tärkeitä elinkeinoja, ja siellä toimii myös Akitan prefektuurinyliopiston metsätieteellinen tutkimuskeskus. Nykyinen Noshiron kaupunki perustettiin vuonna 1940, kun Noshiro-minaton maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi kyläkuntaa. Vuonna 1956 kaupunki kärsi pahoja vahinkoja kahdessa suurpalossa. Sen jälkeen sen satamaa on laajennettu ja kehitetty kansainvälisen kaupan tarpeisiin. Vuonna 2006 kaupunkiin liitettiin Futatsuin maaseutukaupunki. Noshiroon kuuluvilla maaseutualueilla viljellään esimerkiksi riisiä, isotakiaista, omenapäärynöitä ja teetä. Noshiro on Japanin pohjoisinta teentuotantoaluetta. Noshiron nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Kimimachizakan maisema-alue Yoneshirojoen varrella. Kaupunki tunnetaan myös tanabata-festivaalistaan (Noshiro yakutanabata). Noshiroa palvelevat JR Higashi-Nihonin Ōu-päälinja ja Gonō-linja. == Kuvia == Tiedosto:Exterior of the Kaneyu 20200607a.jpg|Historiallinen Kaneyū-ravintola Tiedosto:Noshiro City Hall 20210411.jpg|Noshiron kaupungintalo Tiedosto:Tenku no Fuyajo Chikasue 20180802a.jpg|Chikasue-vaunu Yakutanabata-festivaalissa Tiedosto:Port of Noshiro at sunset time 20170518-5.jpg|Noshiron satamaa Tiedosto:Kimimatisaka.JPG|Kimimachizaka, Yoneshirojoki == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Akitan prefektuurin kaupungit
Hugh Carthy

Hugh Carthy (s. 9. heinäkuuta 1994 Preston) on englantilainen maantiepyöräilijä, joka on parhaimmillaan etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän aloitti ammattilaisuransa Rapha Condor–JLT -joukkueessa 2013–2014, edusti Caja Rural - Seguros RGA -tallia 2015–2016 ja on vuodesta 2017 kilpaillut Cannondale Pro Cycling Team / EF Education -joukkueessa. Carthy voitti Alto de l'Anglirulle päättyneen 12. etapin Espanjan ympäriajossa 2020. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2014 :Tour of Japan, mäkikirikilpailun ja nuorten kilpailun voitto :Tour of Korea, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 7. etapin voitto ;2015 :Tour du Gévaudan Languedoc-Roussillon, nuorten kilpailun voitto ;2016 :Katalonian ympäriajo, nuorten kilpailun voitto :Vuelta Asturias, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 1. etapin voitto ;2018 :Colorado Classic, kokonaiskilpailussa kolmas, mäkikirikilpailun voitto ;2019 :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 11:s, nuorten kilpailussa kolmas :Sveitsin ympäriajo, mäkikirikilpailun ja 9. etapin voitto ;2020 :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, 12. etapin voitto ;2021 :Faun-Ardèche Classic, kolmas :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas :Vuelta a Burgos, 5. etapin voitto ;2022 :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs :Tour de Langkawi, kokonaiskilpailussa toinen ;2023 :Tour of the Alps, kokonaiskilpailussa toinen == Lähteet == Luokka:Englantilaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Stockholm Literature

Stockholm Literature oli Ruotsissa Tukholmassa järjestetty kirjallisuustapahtuma. Se järjestettiin viimeisen kerran 2017. Päätös tapahtuman lopettamisesta tehtiin syksyllä 2020. Tapahtuma keskittyi käännöskirjallisuuteen ja eri taiteenlajien kohtaamiseen. Tapahtumapaikkana oli Moderna Museet, ja mukana oli myös Dramaten.Maineikas kirjallisuusfestivaali lopettaa. Helsingin Sanomat 3.11.2020 s. B 3 == Lähteet == Luokka:Kirjallisuustapahtumat Luokka:Ruotsin kirjallisuus Luokka:Ruotsin tapahtumat Luokka:Tukholma
Johan Henrik Ilvonen

Johan Henrik Ilvonen (29. heinäkuuta 1846 Juuka – 21. heinäkuuta 1918 Hämeenkyrö) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. ==Henkilöhistoria== Ilvosen vanhemmat olivat siltavouti Karl Joel Ilvonen ja Katarina Karjalainen ja puoliso vuodesta 1875 Alma Kristina Hällström (k. 1936). Ilvonen tuli ylioppilaaksi 1866, suoritti teologian erotutkinnon 1867 ja vihittiin papiksi 1869. Pastoraalitutkinnon hän suoritti 1877 ja uudisti sen 1885. Ilvonen sai varapastorin arvon 1881. Hän oli ensin Liperin kappalaisen apulainen ja sitten vuodesta 1875 Juuan pitäjänapulainen ja Pielisjärven vt. kirkkoherra. Hämeenkyrön kirkkoherraksi hän tuli 1890 ja oli Tyrvään rovastikunnan lääninrovasti vuodesta 1893. Ilvonen oli pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1888 ja 1897.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Johan Henrik Ilvonen (Viitattu 3.11.2020)Ilvonen, Johan Henrik Suomen papisto 1800–1920 -verkkojulkaisu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017. (Viitattu 3.11.2020) Kirjallisuudentutkija Eero Ilvonen oli Johan Henrik Ilvosen poika.Ylioppilasmatrikkeli 1903–1904: No. 28938. Ilvonen, Eero Ilmari (Viitattu 3.11.2020) ==Julkaisuja== * Maataloudellisista oloista Kuopion läänin Karjalan osassa paitse Kaavin pitäjää, 1888 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Johan Henrik Ilvonen, pappi ja kansanvalistaja, 1996. Mika Tapiolinna, Helsingin yliopisto, Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian pro gradu -tutkielma Luokka: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Mazzoni

Mazzoni on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Angelo Mazzoni (s. 1961), italialainen miekkailija ja olympiavoittaja * Guido Mazzoni (1859–1943), italialainen runoilija ja poliitikko * Pier Luigi Mazzoni (1932–2012), italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa * Roberto Mazzoni (s. 1937), italialainen ampuja
Janatuinen

Janatuinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * J. E. Janatuinen (1891–1959), suomalainen kunnallisneuvos * Joel Janatuinen (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija * Oskari Janatuinen (1887–1945), suomalainen kuvanveistäjä * Yasmin Janatuinen, suomalainen tanssija.
Louhivaara

Louhivaara on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Ilppo Simo Louhivaara (1927–2008), suomalainen matemaatikko * Oona Louhivaara (s. 1987), suomalainen näyttelijä * Ossi Louhivaara (s. 1983), suomalainen jääkiekkoilija * Veeti Louhivaara (s. 2006), suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Will Barta

William Barta (s. 4. tammikuuta 1996 Boise, Idaho) on yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä. Hän on parhaimmillaan aika-ajossa. Hän aloitti ammattilaisuransa Axeon-joukkueessa 2015–2018, ajoi CCC Teamissa 2019–2020, EF Education–Nippo-tallissa 2021 ja on vuodesta 2022 edustanut Movistar Teamiä. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2013 :Tour de l'Abitibi, nuorten kilpailun ja 3. etapin (aika-ajo) voitto ;2014 :Tour du Pays de Vaud, 1. etapin voitto :Trofeo Karlsberg, pistekilpailun ja 2a. etapin voitto ;2020 :Espanjan ympäriajo, 13. etapilla (aika-ajo), toinen ;2024 :Volta a la Comunitat Valenciana, 5. etapin voitto == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Son Chae-young

Son Chae-young (; s. 23. huhtikuuta 1999 Soul, Etelä-Korea) on eteläkorealainen laulaja ja lauluntekijä. Hän on Twice-yhtyeen räppäri ja vokalisti sekä sen toiseksi nuorin jäsen. == Elämäkerta == Hänet valittiin Twice-yhtyeen jäseneksi Sixteen-tositelevisio-ohjelman kilpailun perusteella. Chaeyoung ja yhtyeen toinen jäsen Tzuyu valmistuivat vuonna 2019 Hanlimin taiteellisesta koulusta Soulista. == Kirjat == * Yes, I am Chaeyoung (valokuvakirja, 20.2.2023)https://twitter.com/JYPETWICE/status/1612290544323145728/photo/1 == Diskografia == Lauluntekijänä Vuosi Kappale Albumi Yhteistyössä Viitteet 2016 "Precious Love" Page Two J.Y. Park 2017 "Eyes, Eyes, Eyes" Signal Jihyo "Missing U" Twicetagram Earattack, Dahyun "Don't Give Up" 2018 "Sweet Talker" What Is Love? Jeongyeon "Young & Wild" Yes or Yes Kim Hyun-yoo 2019 "Strawberry" Fancy You Kim Eun-su "21:29" Feel Special Kaikki Twicen jäsenet "How U Doin'" &Twice; Risa Horie 2020 "Sweet Summer Day" More & More Jeongyeon "Handle It" Eyes Wide Open 2021 ”The Feels” (koreankielinen versio) Formula of Love: O+T=＜3 2022 ”Basics” Between 1&2 2024 ”Rush” With You-th == Filmografia == * Sixteen (2015) * Suwon K-pop Super Concert (2016) * Saturday Night Live (2016) * Battle Trip (2019) * Hometown Report (2020) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * MyDramalist-sivustolla Luokka:Twice Luokka:Eteläkorealaiset muusikot Luokka:Eteläkorealaiset laulajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sepp Kuss

Sepp Kuss (s. 13. syyskuuta 1994 Durango, Colorado) on yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä. Hän on parhaimmillaan etappikilpailuissa sekä mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän aloitti ammattilaisuransa Rally Cycling -joukkueessa 2016–2017 ja on edustanut Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Visma / Team Visma–Lease a Bike -tallia vuodesta 2018. Kuss voitti Tour of Utahin kokonaiskilpailun 2018. Hän voitti Santuario del Aceboon päättyneen 15. etapin Espanjan ympäriajossa 2019 ja Andorra la Vellaan päättyneen 15. etapin Ranskan ympäriajossa 2021. Vuoden 2023 Espanjan ympäriajossa hän voitti Javalambreen päättyneen kuudennen etapin ja siirtyi kahdeksannen etapin jälkeen kokonaiskilpailun johtoon. Lopulta hän voitti kokonaiskilpailun 17 sekunnin erolla Jonas Vingegaardiin. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2016 :Redlands Bicycle Classic, 2. etapin voitto :Tour de Beauce, 2. etapin voitto ;2017 :Tour of Alberta, kokonaiskilpailussa toinen ;2018 :Tour of Utah, kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä 2., 5. ja 6. etapin voitto ;2019 :Espanjan ympäriajo, 15. etapin voitto ;2020 :Critérium du Dauphiné, 5. etapin voitto :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 16:s ;2021 :Ranskan ympäriajo, 15. etapin voitto :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas, 17. etapilla toinen ;2022 :Faun-Ardèche Classic, kolmas :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 17:s ;2023 :UAE Tour, kokonaiskilpailussa viides :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 12:s :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 6. etapin voitto, 13. etapilla toinen, 17. etapilla kolmas 2024 :Baskimaan ympäriajo, mäkikirikilpailun voitto :Vuelta a Burgos, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rosa ’Maxima’

Rosa ’Maxima’ tai Rosa ’Alba Maxima’ on Rosa Alba-ryhmään eli neidonruusuihin kuuluva ruusulajike, jolle on tunnusomaista valkoiset, keskeltä kermanvalkoiset, kerratut, tuoksuvat kukat. Ruusua on kasvatettu Euroopassa jo 1400-luvulla. Ruusu oli aikoinaan hyvin suosittu ja vanhojen ruusujen tultua uudelleen muotiin se on edelleen hyvin kysytty. Suomessa se menestyy Keski- Suomen korkeudelle asti.Gudrun Manell & Bertil K. Johansson: Ruusut - Suomen oloihin soveltaen suomentanut Hannele Vainio - Otava 1998 - Sivu 98. == Alkuperä == Rosa ’Alba Maxima’ on todennäköisesti syntynyt Rosa ’Alba Semi- Plenan’ mutaationa. Se muistuttaa Alba ’Semi-Plenaa’, mutta kukat ovat kerratummat. Lisäksi se joskus taantuu ’Semi-Plenaksi’. Rosa ’Alba Semi-Plena’ on yksi länsimaiden vanhimmista ruusuista, ja se voidaan jäljittää vanhojen maalausten kuvista 1400-luvulle. Sen alkuperää ei tunneta, kuten ei myöskään neidonruusujen ryhmän kantalajina pidetyn neidonruusun (Rosa alba) alkuperää. Rosa alban on arveltu olevan vainioruusun (Rosa arvensis) ja gallianruusun (Rosa gallica) risteymä ja joskus koiranruusun (Rosa canina) ja gallianruusun (Rosa gallica) risteymä. Englannissa vuonna 2005 tehty Rosa alban alkuperää koskeva geneettinen ja vertaileva tutkimus (R. Maskew, A. L. Primavesi) osoitti, ettei lajin vanhempia voida selkeästi osoittaa vaan, että kyseessä olisi muinainen (ancient) useista eri lajien risteymistä kehittynyt ruusu. Rosa ’Alba Maximalla’ on useita englanninkielisiä nimiä, kuten White Rose of York, Jacobite rose ja Great Double White. Sekä Rosa ’Alba Maximan’ että ’Alba Semi-Plenan’ on arveltu olleen Yorkin valkoinen ruusu, jonka yorkilaiset valitsivat tunnuksekseen ruusujen sodissa (1455–1485). Todennäköisempänä Yorkin ruusuna voidaan pitää Rosa ’Alba Semi-Plenaa’ sillä perusteella, että se avoimena muistuttaa Yorkin ruusun historiallista kuvaa. == Kuvaus == Rosa ’Alba Maxima’ kasvaa Suomessa 1,5–2 metriä korkeaksi ja noin 1,5 metriä leveäksi pensaaksi. Tuettuna se voi kasvaa jopa kolmimetriseksi ja sitä voidaan käyttää köynnösruusun tapaan. Ruusulla on vahvat oksat, jotka tosin taipuvat lukuisten kukkien painosta. Versoissa ja oksissa on vain vähän piikkejä. Ne ovat kuitenkin suurikokoisia. Lehdet ovat harmaanvihreät, sahalaitaiset ja suippokärkiset. Ruusu kukkii keskikesällä valkoisilla, keskeltä kermanvalkoisilla kukilla, toisen vuoden versoilla. Kukat ovat kerratut, halkaisijaltaan noin 5 cm ja sijaitsevat yksittäin. Heteet ovat kellanruskeat ja emi vihertävä. Nuput ovat punertavia. Vasta-auenneen kukan tuoksu on miellyttävä, pohjatuoksuna ruusun tuoksu ja vivahteena pihka. Ruusu ei tee kiulukoita. Viihtyy aurinkoisella tai kevyesti varjoisalla kasvupaikalla. Lajike sietää myös köyhää maaperää. Menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I – III. == Lähteet == Luokka:Ruusulajikkeet