Nordtank

Nordtank A/S eli Nordtank Energy Group (NEG) oli vuonna 1962 perustettu säiliöautojen valmistaja ja vuosina 1980–1997 se oli myös itsenäinen tuulivoimaloiden valmistaja. Yhtiön omisti Thorkild Rørbæk Jensen, joka yhdessä Peder Mørupin ja Erik Ørum Nielsenin kanssa kehittivät oman tuulivoimalaitoskonseptin. Jo vuonna 1979 yhtiö rakensi ensimmäisen tuulivoimalansa, jonka teho oli 22 kilowattia. Voimaloiden myyntiä varten perustettiin T. Rørbæk Jensen A/S, joka alkoi markkinoida voimaloita yksityiskäyttöön. Yhtiön nimeksi muutettiin myöhemmin Nordtank A/S. Nordtank hyödynsi taitoaan valmistaa putkimaisia säiliöitä ja sovelsi sitä ensimmäisen tuulivoimaloiden torniin. Yhtiöstä kehittyi yksi Tanskan johtavia tuulivoimalaitosten valmistaja, mutta vuonna 1982 Peder Mørup erosi yhtiöstä perustaen toisen myös tuulivoimaan keskittyvän Miconin. Miconin tuulivoimalaitokset muistuttivat Nordtankin voimaloita ilmeisestä syystä. Vuonna 1997 Micon ja NEG fuusioituivat muodostaen NEG Miconin, joka jatkoi tuulivoimaloiden tuottamista uudella nimellään. Vuonna 1999 yhtiö osti toisen tuulivoimalavalmistajan Wind Worldin. Lopulta, vuonna 2004, tanskalainen Vestas osti NEG Miconin eikä sen voimaloita markkinoitu enää sen omalla nimellä. Vaikka yhtiön toiminta alkoi Tanskassa ja sen voimaloita myytiin myös Tanskan naapurimaihin, olivat Yhdysvaltojen valtion tukemat markkinat yhtiön kasvun perusta. Yhdysvaltioihin meni suuri osa yhtiön tuotteista, mutta kun valtion tuki päättyi, romahtivat Yhdysvaltojen markkinat ja yhtiön tuloskunto heikkeni. Siihen vastattiin fuusioitumalla Miconin kanssa. == Tuulivoimalaitoksia == Nordtankin tuulivoimaloita markkinoitiin nimellä NTK, jonka jäljessä oli kapasiteettia eli tehoa merkitsevä numero ja toisinaan kauttaviivalla erotettu tuuliturbiinin halkaisijaa täysinä metreinä tarkoittava luku (esimerkiksi NTK 150/26). Ensimmäisissä malleissa siivet oli valmistanut tanskalainen Økær, joissakin käytettiin hollantilaisen Storkin siipiä, mutta lopuksi vuoden 1986 jälkeen siivet toimitti LM Glasfiber. Ensimmäiset mallit olivat (viittaukset merkitsevät Suomessa käytettyjä malleja ) NTK11, NTK22, NTK30, NTK55, NTK65 , NTK75, NTK99, NTK100, NTK130, NTK145 ja NTK150 (vuonna 1989). Myöhemmin laitoskoko alkoi kasvaa, jolloin saatavilla oli esimerkiksi vielä NTK150XLR, NTK200, NTK300 , NTK450, NTK500 , NTK600 ja NTK1500. == Suomessa == Nordtankin tuulivoimalaitoksien tuotannon huippuvaiheen aikana tuulivoimalaitoksia ostettiin Suomeen jonkin verran. Nordtankin voimalaitoksia ostetaan nykyään vielä Suomeen mutta kuitenkin käytettyinä, sillä ne ovat olleet hyvin kestäviä. Lähteistä löytyvät maininnat on merkitty lähdeviittauksin ylempänä lueteltujen mallien perään. Korsnäsissä aloitti marraskuussa 1991 neljä NTK200, joista yksi pysäytettiin heinäkuussa 2009 ja muut 2017. Niiden lisäksi toiminnassa on voimaloita ainakin (vuoden 2023 tilanne) Vampulan tuulivoimapuistossa, jossa on kolme NTK300-mallia, Biolanin tuulivoimalaitos, jossa toimii yksi NTK500-malli, ja Santionvuoren tuulivoimalaitos, jossa on yksi NTK75-malli. == Huomioita == VTT:n julkaisemissa vuoden 2004 ja 2009 tuulivoimatuotannon vuositilastoissa on seuraavia mainintoja : == Lähteet == Luokka:Tuulivoimaloiden valmistajat