EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leatherman

Leatherman on tuotemerkki ja nimitys monitoimityökalusarjalle, jonka omistaa Leatherman Tool Group. == Historia == Timothy Leatherman kehitti ja patentoi ensimmäisen monitoimityökalunsa prototyypin vuonna 1980. PST (Pocket Survival Tool) tuli ensimmäisenä Leatherman-työkaluna markkinoille 1983. == Työkalut == Leatherman-sarjan työkalut ovat yleensä noin 10 senttiä pitkiä, muutaman sentin paksuisia ja levyisiä metallista valmistettuja työkaluja, joihin on yhdistetty tyypillisesti veitsi, pihdit sekä ruuvimeisseli. Muita tyypillisiä toimintoja ovat muun muassa sakset, sekä tölkinavaaja. Kaikki alatyökalut on yhdistetty toisiinsa. Leatherman-työkalulle on tyypillistä myös kokoontaitettava rakenne säilytystä varten sekä nahkainen vyöhön liitettävä säilytyskotelo. == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivu Luokka:Työkalut Luokka:1900-luvun keksinnöt
Kuivasjärvi (täsmennyssivu)

Kuivasjärvi on usean paikan tai vesialueen nimi: * Kuivasjärvi, järvi Alavudella * Kuivasjärvi, kaupunginosa Oulussa * Kuivasjärvi, järvi Oulussa * Kuivasjärvi, järvi Parkanossa * Kuivasjärvi, kylä Parkanossa * Kuivasjärvi, rautatieliikennepaikka Parkanossa * Kuivasjärvi, järvi Suomussalmella Luokka:Järvien täsmennyssivut
2001 (albumi)

2001 (usein myös The Chronic: 2001) on Dr. Dren toinen virallinen sooloalbumi, joka julkaistiin 16. marraskuuta 1999. Albumi sai medialta innostuneen vastaanoton ja varsinkin levyn tuotantoa kiiteltiin. Tunnusomaista albumille on vierailijoiden suuri määrä. 2001 oli myös kaupallinen menestys, se myi Yhdysvalloissa kuusinkertaista platinaa. Levyä seurannut Up in Smoke -kiertue oli myös valtava menestys, kiertueella olivat mukana muun muassa Eminem, Snoop Dogg, Ice Cube ja Xzibit. Hip hop -lehti The Source antoi 2001 -albumille arvosanaksi täydet viisi mikrofonia. ==Kappaleet== ==Arvostelut== *AllMusic: ==Lähteet== Luokka:Dr. Dren albumit Luokka:Vuoden 1999 albumit
Prinssi Kaspian

Prinssi Kaspian () on C. S. Lewisin kirjoittaman Narnia-kirjasarjan ilmestymisjärjestyksessä toinen kirja, joka ilmestyi vuonna 1951. Se julkaistiin suomeksi 1961 Kyllikki Hämäläisen suomentamana. Kirjan kustansi Otava. == Kirjan nimi == Lewis ehdotti kirjan nimeksi ensin ”Narniaan houkutellut” ja toinen ehdotus oli ”Narnian torni”. Kustantaja hylkäsi molemmat ehdotukset, ja kirjan nimeksi tuli ”Prinssi Kaspian” alaotsikolla ”Paluu Narniaan”. Alaotsikko on yleensä jätetty huomiotta. == Juoni == Prinssi Kaspian alkaa täsmälleen samoilla sanoilla kuin Velho ja leijona: ”Oli kerran neljä lasta, joiden nimet olivat Peter, Susan, Edmund ja Lucy.” Lapset istuvat rautatieasemalla, kun Kaspian kutsuu heidät Susanin taikatorvella Narniaan. Narniassa he huomaavat, että heidän edellisestä vierailustaan on Narnian ajassa kulunut yli tuhat vuotta. Narniassa ovat vallassa muualta saapuneet ihmiset, ja melkein kaikki eli faunit, puunhenget, kääpiöt, kentaurit, satyyrit ja puhuvat eläimet on joko tapettu tai ajettu pakoon, eikä moni ihminen edes usko niiden olemassaoloon. Nuori prinssi Kaspian aikoo kuitenkin syöstä vallasta ilkeän setänsä Mirazin ja päästää Narnian alkuperäiset asukkaat valtaan. Lapset ryhtyvät auttamaan Kaspiania. Aslan palaa Narniaan. Peter haastaa Mirazin kaksintaisteluun, jotta he voittaisivat sodan. Sopespian ja Glozelle toteavat että Miraz on liian vanha kaksinkamppailuun nuoruudessaan kukoistavan soturin kanssa. Miraz raivostuu. Lordi Sopespianin ja Glozellen yllytyksen (jonka tarkoituksena on saada Miraz hyväksymään taisteluhaaste) ansiosta Miraz ottaa haasteen vastaan. Mutta tasaväkisen kamppailun jälkeen Miraz kaatuu muttei kuole, ja Sopespian ja Glozelle syyttävät Peteriä maassa makaavan miehen tappamisesta. Glozelle pistää Mirazin miekalla kuoliaaksi tahallaan. Sopespian ja Glozelle saavat telmarilaiset sotaan syytettyään Peteriä Mirazin tappamisesta. Mutta puut heräävät henkiin ja telmarilaiset pakenevat. Berunan silta on poissa, ja telmarilaiset antautuvat. Lopulta lapset taiotaan takaisin Englantiin, ja telmarilaiset pääsevät samaa reittiä oikealle kotiseudulleen, josta he tulivat Telmariin, Tyynenmeren saarelle jossa he asuivat merirosvoina. Jotkut telmarilaiset jäävät mielellään Narniaan. Kaspian Kymmenennestä tulee kuningas. == Lähteet == * Luokka:Narnia Luokka:Vuoden 1951 kirjat
Celestinus IV

Paavi Celestinus IV, syntymänimeltään Goffredo da Castiglione (n. 1180–16. marraskuuta 1241) oli paavina 25. lokakuuta 1241 – 16. marraskuuta 1241.Hanska 2005: 321. Hänen hallintokautensa oli paaveista kolmanneksi lyhin. Goffredo da Castiglione syntyi Milanossa. Hänen varhaisista vuosistaan ei tiedetä paljoa. Paavi Gregorius IX nimitti hänet kardinaaliksi syyskuussa 1227. Goffredo da Castiglione oli paavin legaatti Lombardiassa ja Toscanassa 1228–1229. Hänet valittiin paaviksi lokakuussa 1241, mutta hän ehti olla virassaan ainoastaan 17 päivää. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1241 kuolleet
Love & Death

Love & Death on metalliyhtye Sentencedin toinen minialbumi. Se julkaistiin Century Media -levy-yhtiön kautta vuonna 1995. Albumi on laulaja-basisti Taneli Jarvan viimeinen julkaisu Sentencedin kanssa. Se sisältää viisi ennenjulkaisematonta kappaletta, joista yksi on Billy Idol -laina "White Wedding". Albumin kappaleet ovat myös bonusmateriaalina Amokin uusintapainoksessa. == Kappaleet == # # # # # == Kokoonpano == * Taneli Jarva – basso, laulu * Sami Lopakka – kitara * Vesa Ranta – rummut * Miika Tenkula – soolokitara == Aiheesta muualla == * Albumin sanoitukset Sentencedin virallisella sivustolla * * Luokka:Vuoden 1995 EP:t Luokka:Sentencedin albumit
Lintula

Lintula voi tarkoittaa: == Paikannimenä == * Lintula, kaupunginosa Oulussa * Lintula, kaupunginosa Valkeakoskella * Lintulan luostari, ortodoksinen nunnaluostari Heinävedellä. * Kiinteistö Oy Turun Lintula, rakennus Turun keskustassa * Lintula, entinen Suomen Kivennavan kunnan kylä, nykyinen Venäjän Kivennavan kunnan taajama () Karjalankannaksella ** Lintulan lahjoitusmaat, lunastettiin vuonna 1882 Suomen valtiolle 3 066 581 markan hintaan ** Lintulan lehtikuusimetsä, historiallinen suojeltu puuistutus Karjalankannaksella * Lintula, kylä Hattulassa * Lintula, kylä Kittilässä * Lintula, kylä Kristiinankaupungissa * Lintula, kylä Liedossa ==Sukunimenä== * Anni Lintula (s. 1981), journalisti, liiketoimintajohtaja ja nuorisokulttuurin asiantuntija * Emil Lintula (k. 1918), punakaartilaispäällikkö * Henri Lintula (s. 1990), vapaaottelija * Kaarle (Kalle) Lintula (1886–1918), taidemaalari * Lassi Lintula (s. 1997), futsalpelaaja * Samuli Lintula, Samson (s. 1971), sarjakuvapiirtäjä. Luokka:Sukunimet
Mäntylä (täsmennyssivu)

Mäntylä voi tarkoittaa: ==Sukunimenä== * Hanna Mäntylä (s. 1974), Perussuomalaisten kansanedustaja ja ministeri * Henry Mäntylä (s. 1997), jääkiekkoilija * Ilkka Mäntylä (1939–2000), historioitsija, dosentti ja apulaisprofessori * Jasmin Mäntylä (s. 1982), malli, juontaja, laulaja ja kunnallispoliitikko * Jesse Mäntylä (s. 1987), lentopalloilija * Juha Mäntylä (s. 1979), kirjailija * Jussi Mäntylä (1896–1962), jääkärikapteeni * Jyrki Mäntylä (1936–1972), kirjallisuuden suomentaja * Kauko Mäntylä (1918–1983), vanhoillislestadiolainen pappi * Kyllikki Mäntylä (1907–1979), kirjailija * Ludvig Mäntylä (1895–1973), jääkärieverstiluutnantti * Maiju Mäntylä (s. 1998), pesäpalloilija * Maria Mäntylä (s. 1967), näyttelijä * Martti Mäntylä (s. 1955), tietotekniikan professori * Matti Mäntylä (s. 1945), näyttelijä * Niko Mäntylä (s. 1986), jääkiekkoilija * Petri Mäntylä (s. 1974), koripalloerotuomari * Santeri Helinheimo Mäntylä, näyttelijä * Tero Mäntylä (s. 1991), jalkapalloilija * Tuomo Mäntylä, painija * Tuukka Mäntylä (s. 1981), jääkiekkoilija ==Paikannimenä== * Mäntylä, osa-alue Penttilän kaupunginosassa Joensuussa * Mäntylä, osa-alue Koivuharjun kaupunginosassa Kemissä * Mäntylä, Lappeenranta * Mäntylä, kaupunginosa Oulussa * Mäntylä, kylä / kaupunginosa Viitasaaren kaupungissa * Mäntylä, kaupunginosa Valkeakoskella. Luokka:Sukunimet
Kanadan vaakuna

Kanadan kuninkaallinen vaakuna (, virallisesti The Arms of Her Majesty in Right of Canada) on Kanadan liittovaltion virallinen vaakuna. Sen vahvisti käyttöön Britannian kuningas Yrjö V 21. marraskuuta vuonna 1921. Vaakuna muistuttaa huomattavasti Britannian vaakunaa. Vaakunaa on uudistettu vuoden 1921 jälkeen kahdesti. Ensin sitä muokattiin vuonna 1957, jolloin hyväksyttiin komentaja Alan Beddoen uusi versio. Se sisälsi pääministeri sir Robert Laird Bordenin ehdottamat punaiset vaahteranlehdet. Liput piirrettiin siinä yhteydessä uudelleen. Toisen kerran vaakunaa muokattiin vuonna 1994. Royal Coat of Arms of Canada (1921–1957).svg|1921–1957 Royal Coat of Arms of Canada (1957–1994).svg|1957–1994 Royal Coat of Arms of Canada.svg|1994 == Katso myös == * Kanadan lippu Luokka:Valtioiden vaakunat *
Kuivasjärvi (Oulu)

Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus on itä–länsisuunnassa 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi. Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä–länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa pääaltaasta maapenkereelle rakennettu kevyen liikenteen väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten. Kuivasjärvi on Kuivasojan vesistön alempi järvi, perustasossaan 12 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylempänä, 12,8 m merenpinnasta oleva Pyykösjärvi laskee vetensä Kuivasjärven itäosan Kaijonlahteen Laholaisojana, joka on suurin Kuivasjärveen tulevista ojista. Toiseksi suurin on järven pääaltaaseen laskeva Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven entinen laskuoja. Muut Kuivasjärveen tulevat vedet ovat peräisin lähinnä ympäröivien alueiden kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, ja sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa. Kuivasjärven ongelmana ovat viime vuosina olleet rehevöityminen, sen aiheuttama veden alhainen happipitoisuus sekä kalakuolemat. Pääosin soilta ja Ruskon vanhan kaatopaikan suunnalta kertyvän järviveden happipitoisuutta on pyritty nostamaan keinotekoisin menetelmin 1980-luvulta lähtien. Veden laatu on heikohko, ja järvessä tavataan sinilevää etenkin loppukesästä. Heikoimmassa kunnossa on järven itäinen Kaijonlahden puolisko, jonka kunnostus on suunnitteilla ensimmäiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulun kaupunki: Pyykösjärven ja Kuivasjärven kunnostuksen yleissuunnitelma Luokka:Kaijonharju Luokka:Kuivasjärvi Luokka:Linnanmaa Luokka:Oulun järvet Luokka:Kuivasojan vesistö
Kuivasjärvi (kylä)

Kuivasjärvi on kylä samannimisen järven pohjoisrannalla Pirkanmaalla Parkanon keskustan pohjoispuolella valtatien 3 varrella ja Tampere–Seinäjoki -oikoradan välittömässä läheisyydessä. Kylä sijaitsee noin 19 kilometriä Parkanon keskustasta pohjoiseen ja noin 11 kilometriä länteen Kihniön keskustaajamasta. Kuivasjärven rautatieasema sijaitsee kylän itäpuolella. Kylässä järjestetään vuosittain kesän lopussa Kuivasjärven maalaismarkkinat. Luokka:Parkanon kylät
Tony Popović

Anthony (Tony) Popović (s. 4. heinäkuuta 1973 Sydney) on australialainen jalkapalloilija, joka on pelannut muun muassa englantilaisseura Crystal Palacessä. Pelipaikaltaan hän on puolustaja. Popović aloitti uransa Sydney Unitedissa, jossa hän pelasi vuoteen 1997 saakka. Kaudet 1997–2001 hän pelasi Japanissa J. Leaguessa Sanfrecce Hiroshimassa. Vuonna 2001 hän siirtyi Englantiin Crystal Palaceen. Popović nousi vuonna 1989 Australian nuorten maajoukkueeseen. Hän oli mukana Barcelonan olympialaisissa 1992 Australian joukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Australian jalkapallomaajoukkueessa vuonna 1995. Hän pelasi 58 maaottelua tehden niissä kahdeksan maalia. Hänet valittiin maajoukkueeseen Saksan MM-kisoihin 2006 mutta hän pääsi MM-kisoissa pelaamaan vain alkulohko-ottelussa Brasiliaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Australialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Benedictus XIV

Benedictus XIV (31. maaliskuuta 1675, Bologna – 3. toukokuuta 1758, Rooma), syntymänimeltään Prospero Lorenzo Lambertini, toimi paavina 17. elokuuta 1740 – 3. toukokuuta 1758.Hanska 2005: 322. == Elämäkerta == Benedictus syntyi aatelisperheeseen Bolognassa, joka oli siihen aikaan Kirkkovaltion suurin kaupunki. Konklaavi, joka valitsi hänet paaviksi, oli koolla kuusi kuukautta. Benedictuksen on väitetty sanoneen kardinaaleille: "Jos haluatte valita pyhimyksen, valitkaa valtiomies Gotti, jos rehellisen miehen, valitkaa minut". Hänen paaviutensa alkoi suurten vaikeuksien saattelemana. Nämä johtuivat pääasiassa katolisten maiden ja paavinistuimen keskinäisestä kiistelystä siitä, tulisiko oikeus piispojen nimittämiseen kuulua hallituksille vai kirkolle. Paavina Benedictus toimi erittäin aktiivisesti: Hän muun muassa uudisti pappien koulutusta, kirkon pyhimyskalenteria ja useita paavillisia instituutioita. Ehkä tärkein Benedictus XIV:n uudistus oli lähetystyön lakien voimaansaattaminen kahdella paavin bullalla (käskykirjeellä): Ex quo singularilla ja Omnium solicitudinumilla.Benedict XIV Encyclopaedia Britannica 1911 Näillä bullilla hän viitoitti lähetystyön käytäntöjä käyttäen ilmaisua "alkukantaisten kulttuurien epäkristilliset ajatukset ja käytännöt". Aiheena oli varsinkin Kiinassa käyty pitkällinen riittikiista, jossa oli kysymys siitä, saivatko kristityt osallistuia perinteisiin kiinalaisiin seremonioihin. Vuonna 1750 Benedictus XIV julisti Colosseumin pyhäksi paikaksi siellä vuodatetun kirstittyjen marttyyrien vuoksi. Pyhäksi julistaminen lopetti Colosseumin ryöstelyn ja sitä ryhdyttiin suojelemaan. Benedictus XIV aloitti, yhdessä kardinaali Domenico Silvio Passionein kanssa, Vatikaanin kirjaston luetteloinnin ja laajensi sitä ostamalla 3300 käsikirjoituksen kokoelman.Catholoc Encyclopedia Vuonna 1757 hän uskoi Libyan Pyhän Donatuksen jäännökset fransiskaaneille Vila do Conden kylään, Portugaliin. ==Lähteet== * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1675 syntyneet Luokka:Vuonna 1758 kuolleet
Kuivasjärvi (rautatieliikennepaikka)

Kuivasjärvi () on Suomen rataverkon liikennepaikka Parkanossa rataosalla . Se sijaitsee Kuivasjärven kylän itäpuolella Parkanon kaupungin keskustasta noin 18 kilometriä pohjoiseen. Liikennepaikalla ei ole henkilöliikennettä, ja sitä käytetään junien kohtaamisiin. Liikennepaikan ratapiha muodostuu kahdesta kohtausraiteesta, yksi pääraiteen molemmin puolin. Lisäksi ratapihan itäreunalla on lyhyt kuormausraide. Sivuraiteilla suurin sallittu nopeus on pitkien vaihteiden vuoksi 80 km/h. Varsinaista asemarakennusta ei ole, ainoastaan laitetila ratapihan pohjoispäässä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Tampereen asemalta käsin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vaunut.org: kuvia Kuivasjärven asemalta Luokka:Parkanon rautatieliikennepaikat
Kuinka miljonääri naidaan

Kuinka miljonääri naidaan on vuonna 1953 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka ohjasi Jean Negulesco. Elokuvan pääosissa ovat Lauren Bacall, Marilyn Monroe ja Betty Grable. Se oli kaikkien aikojen ensimmäinen CinemaScope-menetelmällä kuvattu elokuva. Tuotantoyhtiö oli 20th Century Fox. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. == Juoni == Elokuva kertoo kolmesta mallista, jotka vuokraavat Manhattanilta ylellisen asunnon. Heidän tavoitteenaan on päästä naimisiin miljonäärien kanssa. Bacallin esittämä Schatze Page on kolmikon johtohahmo. Kalliin asunnon tuoman pintakiillon avulla Schatze sekä Pola Debevoise (Monroe) ja Loco Dempsey (Grable) yrittävät soluttautua rahapiireihin. Vuokran naiset maksavat panttaamalla kalusteita. Arkisesti pukeutunut Tom Brookman kiinnostuu Schatzesta, joka luulee tätä huoltoaseman työntekijäksi. Schatze alkaa tapailla vanhempaa ja varakasta J.D. Hanleyta (William Powell) tämän rahojen takia. Loco taas tapailee tuimaa, naimisissa olevaa liikemiestä. He matkaavat miehen vuoristomajalle, jossa Loco kuitenkin rakastuu metsänvartijaan. He menevät naimisiin. Pola on likinäköinen, mutta ei suostu käyttämään silmälaseja miesten nähden, sillä "miehet eivät pidä silmälasipäisistä tytöistä". Hän tapailee yksisilmäistä öljypohattaa. Lentokoneessa Pola tapaa silmälasipäisen miehen, jonka mielestä lasit tekevät Polasta entistäkin viehättävämmän. Pola päätyy hänen kanssaan naimisiin. Samaan aikaan Schatze heilastelee sekä Tomin että Hanleyn kanssa. Hanley kosii Schatzea, joka suostuu. Loco ja Pola palaavat New Yorkiin heidän hääjuhlaansa. Alttarilla Schatze teeskentelee nyrjäyttäneensä nilkkansa ja keskeyttää seremonian. Hän kertoo Hanleylle, ettei voi naida häntä, koska rakastaa toista. Mies perääntyy auliisti ja hakee vieraana olevan Tomin paikalle. Schatze meneekin naimisiin Tomin kanssa. Lopuksi kolme avioparia istuu hampurilaisbaarissa nauraen suunnitelmalle rikkaista avioliitoista. Kun Schatze kysyy Tomin tuloja, tämä ilmoittaa niiden olevan 200 miljoonaa dollaria, jota kaikki luulevat vitsiksi. Sitten Tom kaivaa käsiinsä setelitukon, asettaa tiskille tuhannen dollarin setelin ja kehottaa baarimikkoa pitämään vaihtorahat. Naiset pyörtyvät järkytyksestä. Miehet juovat maljan vaimoilleen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1953 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Jean Negulescon ohjaamat elokuvat Luokka:New Yorkissa tapahtuvat elokuvat Luokka:Elokuvat ystävyydestä
Rayman

Rayman on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStationille ja Atari Jaguarille. Rayman on tavanomainen sivuttaisesti vierivä tasohyppelypeli, jossa irtoraajaisen päähahmon Raymanin pitää pelastaa värikäs maailmansa salaperäiseltä herra Synkeältä. == Pelaaminen == Rayman on sivuttaisesti vierivä 2D-tasohyppelypeli. Pelin päätehtävä on vapauttaa kaikki Electoonit häkeistään ja voittaa herra Synkeän kätyrit kuudessa maailmassa: Dream Forest (unenomainen metsä), Band Land (musiikkiteemainen paikka pilvissä), Blue Mountains (lumiset vuoret), Picture City (täynnä taidevälineitä), Caves of Skops (synkkä luolasto) ja Candy Chateau (makeislinnake). Vasta kun kaikki Electoonit on vapautettu häkeistään, Rayman voi mennä viimeiseen Candy Chateau -maailmaan. Muuten pelaajan pitää selvittää kentät pääsemällä puisen kyltin (jossa on huutomerkki) luo. Ympäri kenttiä on ripoteltu pieniä kiiltäviä sinisiä palloja, joita kutsutaan Tingeiksi. Jos pelaaja kerää niitä sata, Rayman saa yhden ylimääräisen elämän. Tingejä voi käyttää myös maksuna ”Velho” -hahmolle, jolloin pääsee salaiseen kenttään, jossa kaikki Tingit keräämällä Rayman voi voittaa yhden ylimääräisen elämän. Rayman saa myös pelin aikana useita parannuksia, kuten tehokkaamman kultaisen nyrkin, sinertävän nopeamman nyrkin, P-kirjaimella merkittyjä punaisia palloja, jotka parantavat Raymanin, ja paikallaan leijuvia keijukaisia, jotka kutistavat Raymanin. == Vastaanotto == Rayman sai palkinnon Electronic Gaming Monthly -lehdeltä parhaista pelimusiikeista ja parhaasta animaatiosta. Peli myi 900 000 kappaletta kahdessa vuodessa. Se on myös kaikkien aikojen parhaiten myynyt PlayStation-peli Isossa-Britanniassa, jossa sitä on myyty noin viisi miljoonaa kappaletta. == Aiheesta muualla == * Luokka:Rayman Luokka:Vuoden 1995 videopelit Luokka:Tasohyppelyt Luokka:PlayStation-pelit Luokka:Atari Jaguar -pelit Luokka:DOS-pelit Luokka:Game Boy Advance -pelit Luokka:Game Boy Color -pelit Luokka:Sega Saturn -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation Network -pelit
Mustakaulauikku

Mustakaulauikku (Podiceps nigricollis) on uikkulintu. Se sekoitetaan usein mustakurkku-uikkuun. Mustakaulauikulla on mustakurkku-uikkuun verrattuna täysmusta ohuempi kaula. Pohjoismaissa mustakaulauikut pesii pieninä yhdyskuntina Etelä-Ruotsin ja Tanskan rehevillä järvillä. Joskus sitä tavataan myös Suomessa, ei tosin joka vuosi. Arvioiden mukaan Pohjoismaissa on noin 300 paria. Maailmalla mustakaulauikkua tavataan kaikissa maanosissa, Oseaniaa lukuun ottamatta. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Uikkulinnut
GameSpy Arcade

GameSpy Arcade on ohjelma moninpelikumppanien löytämiseen internetissä. Tämä koskee etenkin strategiapelejä, urheilupelejä, tai muita pelejä missä palvelimelle liitytään yhtä aikaa. Ohjelma sisältää omat chat-kanavat pelien sopimiseen mikäli itse peli ei niitä tue. GameSpy Arcade käy myös 3D-"räiskintäpeli"-servereiden etsintään. Suosittuja pelejä GameSpyssä: * Age of Empires -sarja * Empire Earth 2 * Civilization II -sarjan lisäosat ==Katso myös== * Raptr == Aiheesta muualla == * GameSpy Arcaden kotisivu Luokka:Ohjelmistot Luokka:Verkkopelipalvelut
Mega Man

Mega Man, Japanissa Rockman () on Capcomin kehittämä ja julkaisema toiminta- ja tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Nintendo Entertainment Systemille. Peli on Mega Man -pelisarjan ensimmäinen osa. == Pelaaminen == Pelaaja ohjaa Mega Man -nimistä androidia pyrkien pysäyttämään tohtori Wilyn maailmanvalloitusaikeet. Kenttäkohtaiset loppuvastustajat ovat robottimestareita, ja loppuvastustajan päihittämällä pelaaja saa käyttöönsä muunnelman kyseisen vastustajan erikoisaseesta, jonka käyttö tiettyjä robottimestareita vastaan helpottaa pelaajan etenemistä. Mega Manin pelisuunnittelussa uutta oli pelaajalle tarjottu vapaus valita ensimmäisten kenttien pelaamisjärjestys, minkä jälkeen avautuu tie kohti tohtori Wilyn monitasoista pääkallolinnoitusta. Pelin jatko-osat ovat paljolti sisällöltään samanlaisia, mutta Mega Manissa on myös ainutkertaisia piirteitä, jotka eivät myöhemmissä peleissä toistu: * Robottimestareita on vain kuusi. Pelisarjan toisesta osasta lähtien niitä on aina kahdeksan. * Pelin energia- ja ase- energiakapseleilla on myöhemmistä peleistä täysin poikkeavat spritet. * Pelissä on pistelaskuri. * Mega Man tuhoutuu piikeistä myös vahingoittumisen jälkeisen haavoittumattomuuden aikana. * Mega Manin hyppykorkeus ja putoamisnopeus ovat samat myös vedessä. * Ei salasanoja tai mukanakannettavia energiatankkeja. * Ei kuvaa Wilyn pääkallolinnoituksesta. == Vaikeustaso == Pelin vaikeustason sanotaan olevan klassinen esimerkki Nintendo hard -vaikeustasosta. Myös yksi pelin pomovastustajista, Yellow Devil, on usein valittu yhdeksi kaikkien aikojen vaikeimmiksi videopelien pomovastustajiksi. == Uusintajulkaisut == Vuonna 2006 PSP-konsolille julkaistiin Mega Man Powered Up, joka on graafisesti uusittu versio Mega Manista. Se sisältää myös kenttämuokkaustyökalun ja mahdollisuuden pelata kaikilla robottimestareilla sekä Proto Manilla ja Rollilla. == Vastaanotto == Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelille 78 pistettä sadasta.Mikrobitti 3/1991, pelikonsoliliite == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Mega Man MMHP.net-sivustolla Luokka:Vuoden 1987 videopelit Luokka:Tasohyppelyt Luokka:Mega Man -pelit Luokka:Nintendo Entertainment System -pelit Luokka:PlayStation-pelit Luokka:Virtual Console -pelit Luokka:Android-pelit
Karimetso

Karimetso (Phalacrocorax aristotelis) on merimetson sukulainen, jota tavataan Suomessa hyvin harvoin satunnaisvieraana. == Koko ja ulkonäkö == Karimetso on noin 65-80 senttimetriä pitkä ja siipienväli on 90-105 senttimetriä. Karimetso on merimetsoa pienempi ja sirompi. Aikuinen on kokonaan musta, nuoret yksilöt ovat ruskehtavia. Soidinpuvussa musta höyhenys saa vihreää kiiltoa ja päälaelle kasvaa eteenpäin sojottava pieni töyhtö. Karimetso lentää nopein ja syvin siiveniskuin. == Levinneisyys == Karimetsot pesivät Atlantin ja Välimeren rannikolla. Suomessa laji on erittäin harvinainen ja on hyväksyttävästi havaittu vain viidesti vuoteen 2006 mennessäRariteettikomitea . Muissa Pohjoismaissa karimetsoja pesii Norjassa ja Islannissa. Ruotsin länsirannikolla ja Tanskassa sitä tavataan pesimäajan ulkopuolella. Ruotsissa laji on yrittänyt pesiä vuodesta 2006 alkaen. == Elinympäristö == Karimetso elää yleensä valtamerien rannoilla, jossa se sukeltelee kaloja. Sisämaahan se eksyy vain kovassa myrskyssä. == Lisääntyminen == Karimetso on yhdyskuntalintu, joten se pesii yhdyskunnissa rantakallioilla. Pesä on kasattu kasvinosista kallionhalkeamaan tai -onkaloon. Naaras munii tavallisesti kaksi tai kolme munaa, joita haudotaan noin 30 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 50 päivän ikäisinä. == Lähteet == *Peippo ja Pulmunen, Suomen ja pohjolan lintuja (WSOY). * Gummerus: Suomen ja Euroopan linnut === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Merimetsot
Pikkuliitäjä

Pikkuliitäjä (Puffinus puffinus) on liitäjien heimoon kuuluva ulappalintu. == Koko, ulkonäkö ja ääntely == Linnun pituus on 30–38 cm, siipien kärkiväli 76–89 cm ja paino 375–500 g. Höyhenpuku on yläpuolelta mustahko ja alapuolelta hyvin vaalea. Lentokuvio on risti. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Pikkuliitäjät elävät parvissa. Vanhin Euroopassa rengastettu lintu on Britanniassa tavattu pikkuliitäjä, joka on saavuttanut vähintään 51 vuoden iän.Longevity list Euring Pikkuliitäjän kiljuvan ääntelyn vuoksi sen paikallinen lempinimi monissa maissa on ”Paholaislintu”.Richard Dawkins: The God Delusion, s. 87 == Esiintyminen == Pikkuliitäjää tavataan Koillis-Atlantilla ja osissa Isoa- Britanniaa ja Irlantia. Vuodesta 1970 se on pesinyt myös Pohjois-Amerikan koillisrannikolla. Maailman populaation koko on 500 000–600 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Suomessa lajia tavataan todella harvoin, se on tavattu kahdesti, 11.9.1994 Mustasaaressa ja 21.8.2002 Uudessakaarlepyyssä.Rariteettikomitea Talvisin ne muuttavat jopa 10 000 kilometrin päähän Atlantin länsirannikkoa seuraten Etelä-Amerikkaan. == Elinympäristö == Laji pesii meren saarilla ja kalastaa avomerellä kaukana rannasta. ==Lisääntyminen== Pikkuliitäjäpari muodostaa elinikäisen parisuhteen. Laji pesii suurina yhdyskuntina saarilla. Maakolossa olevassa pesässä on vain yksi valkoinen muna, jota molemmat emot vuorollaan hautovat. Pikkuliitäjät tulevat maihin vain öisin välttääkseen lokkien ja kihujen ryöstelyn. == Ravinto == Ne syövät pikkukaloja, erityisesti silliä, kilohailia ja sardiineja. Ruokavalioon kuuluu myös äyriäisiä, mustekaloja ja kalanperkeitä. ==Lähteet== Luokka:Ulappalinnut
Boubacar Barry

Boubacar "Copa" Barry (s. 30. joulukuuta 1979) on norsunluurannikkolainen jalkapallomaalivahti, joka pelaa Belgian Jupiler Leaguessa KSK Beverenissä. Barry aloitti uransa 1999 Norsunluurannikon pääsarjassa ASEC Mimosasissa. Seuraavana vuonna hän siirtyi Ranskan Ligue 1:n Stade Rennais FC:hen, jossa pelasi vuoteen 2003 saakka. Seuraavaksi hän siirtyi KSK Bevereniin, jossa on pelannut siitä lähtien. Barry on pelannut Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueessa kuusi ottelua (tilanne toukokuu 2006). Hänet nimettiin maajoukkueeseen Saksan MM-kisoihin 2006. ==Lähteet== * Barryn tilastot national-football-teams.comissa Luokka:Norsunluurannikkolaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Jalkapallon Afrikan mestarit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Merikeiju

Merikeiju (Hydrobates pelagicus) on pieni eristyneillä saarilla pesivä ulappalintu. Se on sukunsa ainoa laji. == Koko ja ulkonäkö == Merikeijun pituus on yleensä 14–18 cm, siipien kärkiväli 38–42 cm ja paino 23–29 g. Merikeiju on väriltään musta tai tummanruskea. Yläperä on laajalti valkoinen. Pyrstö on tasapäinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Merikeijun äänet ovat nikottelevia ja kehrääviä. Sen lento on kevyttä ja lepattavaa. Maailman vanhin rengastettu merikeiju on ollut brittiläinen vähintään 32 vuotta ja 9 kuukautta vanha lintu.EURING Longevity list == Levinneisyys == Merikeiju pesii Välimerellä ja Länsi-Euroopassa. Lajin kannasta 90 prosenttia pesii seuraavilla alueilla: Färsaaret 150 000–400 000 paria, Iso-Britannia 20 000–150 000, Irlanti 50 000–100 000 ja Islanti 50 000–100 000 paria. Pienempiä määriä pesii Ranskassa (400–600 paria), Kreikassa (10–30 paria), Italiassa (1 500–2 000 paria), Maltalla (5 000 paria), Norjassa (1 000–10 000 paria), Espanjassa (1 700–2 000 paria) ja Kanariansaarilla (1 000 paria). Maailmanpopulaation koko on noin 840 000 yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen. Merikeiju on harhautunut Suomeen vain myrskyissä kolme kertaa vuoteen 2006 mennessä, ja näistä kaksi lintua on löydetty kuolleina.Rariteettikomitea == Lisääntyminen == Merikeiju on yhdyskuntalintu. Emot tulevat pesälleen vain pimeällä välttääkseen lokkien ja kihujen ryöstelyt. Maan- tai kallionkolossa olevassa pesässä on aina yksi valkoinen muna. Haudonta-aika on 38−41 päivää, ja poikaset ovat lentokykyisiä 9−10 viikon ikäisinä.Oiseaux == Ravinto == Merikeiju poimii vedenpinnalta pikkueläimiä, kuten äyriäisiä, mustekaloja ja muuta planktonia. Se seurailee mielellään laivoja kalanperkeiden ja ruoantähteiden toivossa. == Lähteet == Luokka:Ulappalinnut
Tuomioja (kylä)

Tuomioja (entiseltä nimeltään Lappi) on kylä Siikajoen kunnassa Pohjois- Pohjanmaalla. Kylä kuului vuoteen 1973 asti tuolloiselle Paavolan kunnalle ja vuosina 1973–2006 Ruukin kuntaan. Kylä sijaitsee kahdeksan kilometriä etelään Siikajoen kuntakeskuksesta Ruukista Pohjanmaan radan varrella. Kylän pääväylä on Ruukista Tuomiojan ja Relletin kautta Raahen Pattijoen taajamaan johtava yhdystie 8121 eli Tuomiojantie. Tuomiojalla sijaitsee vuonna 1886 rakennettu rautatieasemarakennus, joka nykyisin toimii tavaraliikenteen risteyasemana. Henkilöliikenne lopetettiin kylällä vuonna 1990. Kylällä toimii nuorisoseura, joka aloitti toimintansa vuonna 1911. ==Lähteet== Luokka:Ruukin kylät Luokka:Paavolan kylät
Äitilinja

Äitilinja on antropologian termi, jolla tarkoitetaan jonkin mitokondrion DNA:ssa (mtDNA) esiintyvän geenin jäljittämistä sukupolvelta toiselle. Koska mtDNA periytyy maternaalisesti eli ainoastaan äidin puolelta, kutsutaan tällaista geenilinjaa äitilinjaksi. Jos siis naaras saa pelkästään urospuolisia jälkeläisiä, äitilinja katkeaa. MtDNA mahdollistaa esimerkiksi ihmispopulaatioiden alkuperän ja eriytymisen selvittämisen paremmin kuin aiemmin käytetyt, muun muassa veriryhmiin perustuneet tutkimukset. == Lähteet == Luokka:Antropologia
Ardipithecus

Ardipithecus on erittäin varhainen Hominini-sukuryhmän suku, jossa on kaksi lajia. Koska se on läheinen apinoiden Pan- ja Gorilla-sukujen kanssa, jotkut pitävät sitä pikemminkin varhaisena simpanssina, mutta useimmat kuitenkin varhaisena esi-ihmisenä, koska sen hampaat ovat samankaltaiset kuin suvulla Australopithecus. Sukuun on sijoitettu kaksi lajia, Ardipithecus ramidus eli etiopianapinaihminen ja Ardipithecus kadabba. A. kadabbaa pidettiin aluksi alalajina, mutta myöhemmin Etiopiasta löydettyjen hampaiden vuoksi se on nostettu omaksi lajikseen. Löytöjä tehtiin 2001 Etiopiasta Awashista, joka on 250 km:n päässä Addis Abebasta. A. kadabba eli noin 5,8–5,2 miljoonaa vuotta sittenBerg, Lasse: Gryning över Kalahari, s. 95. Ordfront, 2007. . Sen erottavat myöhemmästä Homininasta alkukantaiset etuhampaat. A. kadabbaa pidetään ihmisten sukulinjassa varhaisimpana tunnettuna lajina, jota ennen nykyiset simpanssit olivat haarautuneet omaksi linjakseen. Laji A. ramidus eli noin 5,4–4,2 miljoonaa vuotta sitten plioseenikauden alussa. Siitä on tehty Etiopassa löytöjä ehkä noin 60 yksilöstä. Se eli metsäisellä alueella ja oli kasvinsyöjä. Luiden perusteella on arvioitu Ardipithecus-lajien olleen nykyisten simpanssien kokoisia. A. ramidus -lajin varpaiden rakenne viittaa siihen, että laji liikkui pystyasennossa. Se tosin tuottaa ongelmia nykyiselle teorialle, jonka mukaan kaksiraajainen liikkumistyyli kehittyi savanneilla, sillä tämä laji eli todennäköisemmin metsikössä vesistön lähellä. == Kritiikkiä == Jotkut tutkijat ovat kyseenalaistaneet sen, että Ardipithecus olisi ollut ihmisen edeltäjä tai liikkunut pystyssä. New Yorkin yliopiston tutkija Terry Harrisonin mukaan mioseenikaudella eli hyvin monia ihmisapinoita, eikä siten pystytä sanomaan, mikä niistä olisi ollut ihmisen edeltäjä. Mutta Owen Lovejoyn mukaan Ardipithecusilla on 20 myöhemmille isoille ihmisapinoille tyypillistä piirrettä. Stony Brook -yliopiston evoluutiomorfologi William Jungersin mukaan Ardipithecusin jalka ei sovi pystykävelyyn, ja Ardipithecusilla on erkanevammat isovarpaat kuin monilla muilla. Niinpä Jungersin mukaan Ardipithecus liikkui puussa neljällä jalalla eikä maassa kahdella jalalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ardi on ihmisen neljämiljoonaa vuotta vanha esiäiti Yle.fi 1.10.2009 * Ancient Skeleton May Rewrite Earliest Chapter of Human Evolution Sciencemag.org 1.10.2009 * Amazing hominid haul in Ethiopia BBC News 19.1.2005 Luokka:Ihmisen evoluutio Luokka:Isot ihmisapinat Luokka:Esihistorialliset nisäkkäät
Suomen tutkimuksen professuuri (Minnesotan yliopisto)

Suomen tutkimus on humanistis-yhteiskuntatieteellinen tieteenala, jossa yleensä tutkitaan suomen kieltä, suomalaista kulttuuria ja Suomen historiaa. Minnesotan yliopistossa on ollut vuodesta 1989 Suomen tutkimuksen professuuri. Aluksi virka oli yhdellä viranhaltijalla, mutta muutettiin 1990-luvun alussa vaihtuva-alaiseksi vierailuprofessuuriksi. Virkaa ovat hoitaneet seuraavat henkilöt: *1992 (kevät) Pertti Pesonen (1931–2005) (Politiikan tutkimus, Tampereen yliopisto) *1992 (syksy) Aulis Aarnio (Oikeustiede, Tampereen yliopisto) *1992 (syksy) Raimo Väyrynen (Kansainvälinen politiikka, Helsingin yliopisto) *1994 (kevät) Elina Haavio-Mannila (Sosiologia, Helsingin yliopisto) *1994 (syksy) Kaarle Nordenstreng (Tiedotusoppi, Tampereen yliopisto) *1996 (talvi) Clas Zilliacus (Kirjallisuustiede, Åbo Akademi) *1996 (syksy) Risto Alapuro (Sosiologia, Helsingin yliopisto) *1998 (talvi) Max Engman (Historia, Åbo Akademi) *1998 (talvi) J. P. Roos (Sosiologia, Helsingin yliopisto) *1998 (kevät) A. William Hoglund (Historia, Connecticutin yliopisto) *1998 (syksy) Hannu Nurmi (Politiikan tutkimus, Turun yliopisto) *1999 (talvi) Eero Tarasti (Musiikkitiede, Helsingin yliopisto) *1999 (kevät) Marjatta Hietala (Historia, Tampereen yliopisto) *2000 (kevät) Leena Ahtola- Moorhouse (Taidehistoria, Ateneumin taidemuseo) *2003–2004 Pauliina Raento (Maantiede, Helsingin yliopisto) *2004–2005 Pauliina Raento (Maantiede, Helsingin yliopisto) *2005–2006 Juha Suoranta (Sosiologia, Kasvatustiede, Tampereen yliopisto) *2006–2007 Mika Aaltola (Politiikan tutkimus, Tampereen yliopisto) *2007–2008 Jukka Savolainen *2009-2010 Erkki Huovinen (Musiikkitiede, Turun yliopisto) ==Aiheesta muualla== Minnesotan yliopiston Suomen tutkimuksen vierailuprofessorit Internetissä: * Mika Aaltola * Aulis Aarnio * Risto Alapuro * Marjatta Hietala * Elina Haavio-Mannila * Kaarle Nordenstreng * Hannu Nurmi * Pauliina Raento * J. P. Roos * Juha Suoranta * Erkki Huovinen Luokka:Suomen kieli Luokka:Amerikansuomalainen kulttuuri
Kuivasjärvi (Suomussalmi)

Kuivasjärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Järvi sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaakkoon Suomussalmen kirkonkylältä, ja se on Kiantajärven itäisin lahti. Järvi on yhteydessä Kiantajärveen kapean Kuivassalmen kautta. Järven pinta-ala on noin 3,2 neliökilometriä, ja sen pinta on 199,3 metriä merenpinnan yläpuolella. C-kirjaimen muotoisen järven suurin pituus on noin kolme kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Järven syvin kohta on 19,5 metriä, ja se sijaitsee järven eteläisimmässä osassa, Kuivalahdessa. Pohjoisosan eli Haukilanlahden suurin syvyys on 14 metriä. Järven suurin saari on pohjoisosassa sijaitseva Tuliniemi. Lisäksi järven länsiosassa Kuivassalmen vieressä on kaksi pientä saarta. Rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on noin 10 taloa tai vapaa-ajan asuntoa. Kuomanjärvestä lähtevä Kuomanjoki laskee Kuivasjärven pohjoisosaan. Kuivasjärveen laskevan Kuomanjoen suulla sijaitsee Kuivasjärvi – Kuomasjärvi taistelulinjan muistokivi, ns. mänttäläisten kaatuneiden kivi. Kivessä on teksti: ”Mänttäläiset aseveljet Sulo Aalto 26.12.39 ja Erkki Huttunen 4.1.40”. Muistokivi on vuodelta 1965. ==Lähteet== Luokka:Suomussalmen järvet Luokka:Kiantajärven reitin valuma-alue
Kuivasjärvi (Alavus)

Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä- Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä.Kuivasjärvi Järviwikissä. Viitattu 23.7.2014. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen. Järveä ympäröivä maasto on pääasiassa kulkukelvotonta suota. Järvi on alueellisesti tärkeä lintuvesi. Perunakielenniemessä sijaitsee lintutorni. ==Saaria== Aittoosaari, Kalliosaari, Matkusniemi, Pikkusaari, Varpoosaari sekä kaksi nimetöntä saarta. ==Lähteet== Luokka:Alavuden järvet Luokka:Lapuanjoen vesistö
Hadwigerin–Finslerin epäyhtälö

Geometriassa Hadwigerin–Finslerin on epäyhtälö kolmion sivun pituuksien ja pinta-alan välillä. Se on nimetty matemaatikkojen Hugo Hadwigerin ja Paul Finslerin mukaan. Yhtälön mukaan jos annetun kolmion sivun pituudet ovat a, b ja c ja pinta-ala A, niin silloin: 2ab+2bc+2ac-(a^2+b^2+c^2)\geq 4\sqrt{3}A. Weitzenböckin epäyhtälössä on sama esitettynä yksinkertaisemmassa muodossa. Luokka:Geometria Luokka:Epäyhtälöt
Kipuaisti

Kipuaisti eli nosiseptio on ihmisen tai eläimen kipuja aistiva tuntoaisti. Se on osa somatosensorista kokonaisjärjestelmää, johon kuuluvat myös asentoaisti, kosketusaisti ja lämpöaisti. Nosiseptiossa kudosvaurioon erikoistuneet vapaat hermopäätteet aktivoituvat ja kuljettavat ärsytyksen voimakkuutta vastaavan aktiopotentiaalisarjan keskushermostoon. Kipuviestejä aivoihin välittäviä hermopäätteitä on joka puolella ihoa sekä sisäelimissä. Kivun kokemus edellyttää kipuhermopäätteissä sijaitsevien kipureseptoreiden eli nosiseptoreiden ( = ”vahingoittaa”) läsnäoloa. Kipureseptoreita on runsaasti ihossa, luukalvossa, sidekudoksissa sekä sisäelimiä ympäröivissä kalvoissa. Kipuhermopäätteitä ei ole läheskään kaikissa elimissä, vaan ne puuttuvat esimerkiksi nivelrustoista, aivokudoksesta ja keuhkoputkista. Suurin osa nosiseptoreista jakautuu kahteen perustyyppiin, jotka ovat: * Mekanotermaaliset nosiseptorit, joilla on korkea stimuloitumiskynnys. Ne reagoivat voimakkaaseen haitalliseen ärsytykseen. Niitä on paksuissa myeliinitupellisissa A-delta-hermosäikeissä, jotka johtavat impulssit nopeasti. A-delta-hermosäikeiden johtumisnopeudet ovat 6-100 m/s. Mekanotermaalisten nosiseptoreiden stimuloiminen tuottaa nopean, terävän ja paikallistettavan kivun, joka aktivoi poisvetorefleksit. * Polymodaaliset nosiseptorit. Ne reagoivat useisiin ärsykkeisiin kuten mekaaniseen, termaaliseen (kylmä ja kuuma) ja kemialliseen ärsytykseen. Kudosvaurioiden yhteydessä vapautuvat aineet aktivoivat näitä reseptoreja. Polymodaalisia nosiseptoreita on hitaasti impulsseja johtavissa ohuissa myeliinitupettomissa C-tyypin hermosäikeissä. C-säikeiden johtumisnopeudet ovat alle 2,5 m/s. Niiden kautta välittyvät kivut aistitaan tylppänä, särkevänä ja huonosti paikallistettavana. Jotkut ihmiset ovat syntymästään saakka kyvyttömiä tuntemaan kipua. Tilan nimi on kongenitaalinen analgesia eli synnynnäinen kiputunnottomuusSynnynnäinen kiputunnottomuus. Tällaiset henkilöt voivat lapsuudessaan sairastaa huomaamattaan vakavaa tautia kuten umpilisäkkeen tulehdusta, joka korkeintaan tulkitaan vaarattomaksi vatsahäiriöksi. Seuraukset ovat luonnollisesti usein vaaralliset. Normaalisti jossakin ruumiinosassa oleva kipu on merkkinä siitä, että juuri siellä on jotakin vialla, joskin eräät sisäelinten häiriöt voivat aiheuttaa kipua aivan muualla. Esimerkiksi eräät sydäntaudit aikaansaavat kiputuntemuksia vasemmassa olkapäässä ja käsivarressa. Tällainen ns. heijastunut kipu voi olla potilaalle varsin hämmentävää. Jopa jotkut tutkijat ovat viime aikoihin asti uskoneet, että kalat eivät tunne lainkaan kipua. Tutkimukset ovat kuitenkin todistettavasti osoittaneet että kalatkin tuntevat kipua.http://yle.fi/alueet/satakunta/2011/07/tutkimus_yllatti_kalat_tuntevat_kipua_2737890.html == Lähteet == Luokka:Aistit Luokka:Kipu Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Weitzenböckin epäyhtälö

Geometriassa Weitzenböckin epäyhtälö on epäyhtälö kolmion sivun pituuksien ja pinta-alan välillä. Sen mukaan jos annetun kolmion sivun pituudet ovat a, b ja c ja pinta-ala A, on voimassa a^2+b^2+c^2\geq 4\sqrt{3}A. Vuoden 1961 Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten kakkostehtävänä oli todistaa Weitzenböckin epäyhtälö. Luokka:Kolmion geometria Luokka:Epäyhtälöt
Molekyylikello

Molekyylikello on molekyylien ajan mukana tapahtuvaan muuttumiseen perustuva ajoitusmenetelmä. Sillä koetetaan selvittää, milloin kaksi lajia erosivat toisistaan. Koska molekyylien muuttumisnopeus vaihtelee ajan kuluessaLähde "Evopop", Juhani Lokki Anssi Saura P.M.A. Tigerstedt, Evoluutio ja populaatiot, WSOY Helsinki Porvoo Juva 1986, ISBN 951-0-13572-0, sivu 263, molekyylikellolla saadaan monesti hyvin epätarkkoja tuloksia ilman menetelmän säätämistä muiden ajoitusmenetelmien avulla. Yleensä molekyylikelloa on käytetty soveltaen evoluutioteoriaa, paleontologiaa ja eläviä eliöitä. Nykyään molekyylejä etsitään myös vanhoista eliöistä kuten dinosauruksista. Molekyylien muuttuminen ajan mukana näkyy muun muassa globiineissa ja sytokromi-c:ssä. == Molekyylikello == Molekyylikellon idean kehittivät yhdysvaltalainen kemisti Linus Pauling ja Itävallassa syntynyt mutta Yhdysvalloissa uransa luonut molekyylibiologi Emile Zuckerkandl vuonna 1962. He nimesivät keksintönsä vuonna 1965 molekyylikelloksi ("molecular clock"). Se perustuu hypoteesiin, jonka mukaan tiettyihin DNA-jaksoihin syntyy tasaiseen tahtiin mutaatioita vuosimiljoonien aikana. Molekyylien evoluutio on siis ajan suhteen vakio, eli niiden eroista voidaan laskea kahden lajin erkanemisajankohta. Eräiden tutkijoiden mukaan tällä tavalla voidaan selvittää, milloin laji on jakaantunut kahdeksi uudeksi lajiksi, koska eri lajeilta poimittuja DNA-tekstejä on verrattu kirjain kirjaimelta niin menestyksekkäästi, että on voitu niiden pohjalta laatia lajien sukupuita. Esimerkiksi sytokromi-c on proteiini, jonka rakenteen kertovassa geenitekstissä on 339 kirjainta. Ihmisen sytokromi-c eroaa kahdeltatoista kirjaimelta hevosen sytokromi-c:stä. Ihmisillä ja marakateilla on vain yhden kirjaimen ero, kuten on myös hevosilla ja aaseilla. Sialla ja hevosella taasen on kolmen kirjaimen ero, joten se on etäisempää sukua hevoselle kuin aasi. Sytokromi-c:hen tulevien kirjoitusvirheiden määrä kuvastaa hyvin sen, miten perimää vertailemalla voidaan päätellä milloin haaroja on syntynyt eliökunnan sukupuuhun. Perinnöllisyystutkija Motoo Kimura osoitti jo aikoinaan miten paljon geenitekstistä voi muuttua ilman, että tekstin merkitys muuttuu. Molekyylikello siis jättää miljoonien vuosien aikana DNA:han merkityksettömiä jälkiä. Ajoituksia varten molekyylikello pitää kalibroida, ja sitä varten pitää arvioida DNA-ketjussa tapahtuvien neutraalien virheiden kasautuma. Yksi tapa kalibroida virheiden määrä on käyttää lähteenä kahta elävää ryhmää lajeja, joiden erkaneminen tiedetään tunnettujen fossiilien perusteella. Myös useita eri molekyylikelloja voidaan käyttää rinnakkain, jolloin virheen mahdollisuutta pienennetään. == Katso myös == *Molekyylievoluutio *Mutaatiotaajuus *Sytokromi-C *Globiinien evoluutio == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *http://home.wxs.nl/~gkorthof/kortho37.htm *http://awcmee.massey.ac.nz/aw.htm Luokka:Antropologia
Toisiolähetti

Toisiolähetti on molekyyli tai ioni, joka vapautuu, kun solukalvolla olevaan reseptoriin kiinnittyy vesiliukoinen hormonimolekyyli. Toisiolähetti siirtää hormonin tuoman viestin solun sisässä sen kohteeseen. Toisiolähettinä toimivat usein pienet molekyylit kuten cAMP eli syklinen adenosiinimonofosfaatti tai ionit kuten kalsiumioni (Ca2+). Toisiolähettien käyttö mahdollistaa signaalin suuren amplifikaation, mikä on tärkeää biologisen lopputuloksen saavuttamisen kannalta. Kun solun ulkoinen signaalimolekyyli sitoutuu sen reseptoriin, johtaa tämä usein monen toisiolähettimolekyylin tuotantoon. Signaali vahvistuu siis muutamasta viestimolekyylistä usein koko sytoplasman kattavaan konsentraatioon toisiolähettiä. ==Lähteet== Luokka:Biokemia Luokka:Solubiologia
Kaspian X

Kaspian X eli Kaspian Merenkulkija () on C. S. Lewisin luoman fantasiamaa Narnian kuningas. Kaspianista kerrotaan kirjoissa Prinssi Kaspian ja Kaspianin matka maailman ääriin. Lisäksi hän esiintyy sivuhenkilönä kirjoissa Hopeinen tuoli ja Narnian viimeinen taistelu. Kaspianilla on yksi poika, Rilian, josta tulee Narnian hallitsija Kaspianin jälkeen. Prinssi Kaspian Kaspianin setä Miraz hallitsee Narniaa puolisonsa Prunaprismian kanssa. Nuori prinssi Kaspian asuu heidän kanssaan suuressa linnassa. Kaspianin vanhemmat ovat kuolleet ja lastenhoitaja huolehtii hänestä. Narnia on muuttunut vanhoista hyvistä ajoista, jolloin kaikkialla oli puhuvia eläimiä, kääpiöitä, fauneja ynnä muita. Kaspianin suku ei ole narnialaista vaan kotoisin Telmarista. Kaspianin esi-isä Kaspian I valloitti Narnian ja teki siitä kuningaskuntansa. Kaspian toivoo eläneensä entisinä aikoina, mutta Miraz sanoo, että kaikki puhuvat eläimet ja muut olennot ovat pelkkää lastenlorua. Kaspian tunnustaa lastenhoitajan kertoneen kaikesta tuosta ja vihastunut Miraz lähettää lastenhoitajan pois. Lastenhoitajan lähdettyä Kaspian saa opettajakseen tohtori Corneliuksen, joka on puoliksi kääpiö. Kaspianin onneksi Cornelius on viisas mies, joka tietää myös Narnian historiasta ja kertoo siitä Kaspianille Mirazin tietämättä. Cornelius kertoo myös totuuden Mirazista, joka on raivannut Kaspianin sukulaiset tieltään päästäkseen valtaan. Cornelius auttaa Kaspiania pakenemaan ennen kuin Miraz surmaisi tämänkin. Cornelius antaa Kaspianille kuningatar Susanin lumotun torven, johon puhaltamalla Kaspian saisi apua. Aslanin avulla valta saadaan palautettu oikealle kuninkaalle. Kaspianin matka maailman ääriin Kaspian matkustaa kaukaisille merille etsimään Narnian seitsemää lordia, jotka Miraz on lähettänyt pois. Nämä lordit olivat alkujaan Kaspianin isän, Kaspian IX:n ystäviä, ja uskollisia oikealle kuninkaalleen. Juuri tämän seikan vuoksi Miraz lähetti heidät pois Narniasta yrittäessään saada valtaistuimen itselleen. Hopeinen tuoli Kaspian on jo hyvin vanha ja heikko. Hänen ainut poikansa Rilian on kadonnut. Kaspian lähtee jälleen purjehtimaan itään saadakseen apua Aslanilta. Aslan lähettää meidän maailmastamme kaksi lasta etsimään Riliania. Kaspian ehtii takaisin Narniaan tavatakseen poikansa vielä juuri ennen kuolemaansa. Luokka:Narnian henkilöhahmot Luokka:Kuvitteelliset miekkailijat
Aczélin epäyhtälö

Aczélin epäyhtälö on positiivisia reaalilukuja koskeva epäyhtälö. Sen mukaan jos a1, a2, ..., an, b1, b2, ..., bn ovat positiivisia reaalilukuja, joille on voimassa a_1^2\geq a_2^2+\cdots + a_n^2\quad\mathrm{ja}\quad b_1^2\geq b_2^2+\cdots + b_n^2, on a_1b_1-(a_2b_2+\cdots + a_nb_n)\geq \sqrt{(a_1^2-(a_2^2+\cdots + a_n^2))(b_1^2-(b_2^2+\cdots + b_n^2))}. Aczélin epäyhtälöä voidaan käyttää Pedoen epäyhtälön todistamiseen. == Aiheesta muualla == Art of Problem Solving Luokka:Epäyhtälöt