EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Myoni

Myoni (tunnus µ tai μ−) on elektronin kaltainen alkeishiukkanen, joka kuuluu leptoneihin. Sen sähkövaraus on −1 e ja spin ½ eli samat kuin elektronilla. Myonin massa on verrattuna elektronin massaan kuitenkin noin 207-kertainen, noin 105,7 MeV/c2. Myoni kuuluu aineen toiseen perheeseen, eikä se ole vakaa hiukkanen. Toiseen perheeseen kuuluu myonin (μ) lisäksi lumo-kvarkki (c), outo-kvarkki (s) ja myonin neutriino. Myonin keskimääräinen elinikä on 2,2 mikrosekuntia, joka on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin useimmilla muilla epävakailla hiukkasilla. Myoni hajoaa heikon vuorovaikutuksen mahdollistamana elektroniksi ja kahdeksi neutriinoksi. Antimyoni on myonin antihiukkanen, jolla on yhtä suuri massa ja spin mutta vastakkainen sähkövaraus, +1 e. Myonia vastaavaa neutriinoa kutsutaan myonin neutriinoksi. == Tutkimuksen historia == Carl David Anderson ja Seth Henry Neddermyer tutkivat sumukammion avulla kosmista säteilyä vuonna 1936 ja he löysivät hiukkasen, jonka massa on elektronin ja protonin massan välillä. Havainnon vahvistivat J. C. Street ja E. C. Stevenson vuonna 1937, jolloin he arvioivat, että tämän hiukkasen massa on noin 200-kertainen elektronin massaan nähden ja että sillä on täsmälleen sama sähkövaraus kuin elektronilla. Carl David Anderson kutsui hiukkasta mesotroniksi, ja vuonna 1947 sitä alettiin kutsua myymesoniksi, koska sillä oli samaa suuruusluokkaa oleva massa kuin mesoneilla. Kun sen ominaisuuksia tutkittiin tarkemmin, sen kuitenkin todettiin suurehkosta massastaan huolimatta muistuttavan enemmänkin elektronia kuin muita mesoneja, minkä vuoksi se nykyisin luokitellaan elektronin tavoin leptonien eikä mesonien ryhmään. Niinpä sen spin on 1/2, samoin kuin elektronilla, joten se on fermioni, toisin kuin mesonit, joiden spin on kokonaisluku, eli ne ovat bosoneja. Täten hiukkanen sai nykyisen nimensä myoni. Myöhemmin todettiin lisäksi, että mesonit koostuvat kahdesta kvarkista, mutta myonilla ei ole tällaista sisäistä rakennetta, joten sen on kuuluttava alkeishiukkasiin, kun taas mesonit ovat hadroneita. ==Kosmiset myonit== Kosmisen hiukkasen törmätessä ilmakehän ylimmissä osissa ilmakehämolekyylien kanssa syntyy paljon pioneita ja kaoneita. Varattu pioni (\scriptstyle \pi^+, \pi^-) hajoaa usein myoniksi(\scriptstyle \mu) ja neutriinoksi (\scriptstyle u) reaktioissa \scriptstyle \pi^+ \rightarrow \mu^+ + u_{\mu} ja \scriptstyle \pi^- \rightarrow \mu^- + \overline{ u}_{\mu}. Myös varatun kaonin (\scriptstyle K^+, K^-) hajotessa syntyy myoneita reaktioissa \scriptstyle K^+ \rightarrow \mu^+ + u_{\mu} ja \scriptstyle K^- \rightarrow \mu^- + \overline{ u}_{\mu}. Syntyneet myonit ja neutriinot kiitävät kohti Maapalloa. Reaktiossa syntyneitä myoneita on helpompi havaita kuin neutriinoja, ja myonit ovatkin merkittävä havainnoinnin kohde kosmisen säteilyn tutkimuskokeissa. == Katso myös == *Myoniradiografia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Particle Data Group * Cloud Chamber of Carl Anderson Luokka:Leptonit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tau

Tau (isona kirjaimena Τ, pienenä τ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 19. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa taun lukuarvo on 300. Latinalaisessa kirjaimistossa tauta vastaa kirjain T/t ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Т/т. Suomen kieleen tau translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta t. == Muoto ja sen historia == Tau on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta (tav). Tauta käytettiin kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli niissä kaikissa poikkeuksellisen yhtenevä, koostuen pystyviivasta ja sen päällä olleesta poikkiviivasta.Voutiras, E.: ”The introduction of the alphabet”. Teoksessa Karali, M.: ”Writing systems”. Teoksessa Myös latinalaisen kirjaimiston T-kirjain kehittyi tästä muodosta. Epigrafisissa lähteissä tausta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja: Greek Tau normal.svg Greek Tau 03.svg Greek Tau 02.svg Greek Tau 04.svg == Merkityksiä == * τ on mekaniikassa vääntömomentti. * τ on tekniikassa aikavakio, esimerkiksi sähköisen RC-piirin aikavakio. * τ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 300. * tau (\tau), matemaattinen vakio. Ympyrän ympärysmitan ja säteen suhde \tau = {\scriptstyle\frac{C}{r}} = 2 \pi = 6.28318... * Tau on hiukkasfysiikassa leptoneihin kuuluva alkeishiukkanen * Tau-risti on tau-kirjaimen muotoinen uskonnollinen symboli. == Tietokonejärjestelmissä == Tietokoneissa tau koodataan eri merkistöissä seuraavasti: Τ τ Unicode U+03A4 U+03C4 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset kirjaimet
Tuhatkauno

Tuhatkauno voi olla * Kasvi - katso kaunokainen * Tintti-sarjakuvan hahmo professori Tuhatkauno * Tuhatkaunon tapaus, musiikkikappale (sanat ja sävel Kari Peitsamo)
Jakolasku

Jakolasku on yksi aritmeettisista laskutoimituksista. Se on kertolaskun käänteisoperaatio. Jakoyhtälö liittyy kiinteästi jakolaskuun. Jos :a · b = c, missä b ei ole nolla (nollalla ei voi jakaa, sillä tulos on määrittelemätön), :a = c : b (sanotaan ”c jaettuna b:llä”, joskus myös latinaan perustuen ”c per b”). Esimerkiksi 12 : 3 = 4, sillä 4 · 3 = 12. Jakolaskun vastausta, a:ta, nimitetään osamääräksi; lukua c jaettavaksi ja b jakajaksi. Jakolaskua voidaan merkitä myös c / b tai \frac{c}{b} \ tai vanhahtavasti c ÷ b. Käsitteellisesti voidaan puhua kahdentyyppisestä jakolaskusta. Jos luku c ajatellaan jaettavaksi b yhtä suureen osaan, on kyseessä ositusjako. Jos taas lasketaan, kuinka monta kertaa luku b sisältyy joukkoon c, on kyseessä sisältöjako. Nämä ovat kuitenkin lähinnä pedagogisia käsitteitä, sillä kummassakin tapauksessa saadaan kuitenkin tulokseksi sama luku. Kun jakolasku käsitetään sisältöjaoksi, osamäärää c : b sanotaan myös lukujen c ja b suhteeksi. Kokonaislukujen joukossa jako ei aina mene tasan, vaan osamäärän ohella saadaan myös jakojäännös. Esimerkiksi jos luku 7 jaetaan 3:lla, saadaan osamääräksi 2 ja jakojäännökseksi 1, sillä 7 = 2 · 3 + 1. Jos jakolaskun c : b jakojäännös on nolla, sanotaan luvun c olevan jaollinen b:llä. Sen sijaan rationaalilukujen joukossa ei jakojäännöstä esiinny, vaan osamäärä on aina toinen rationaaliluku, ellei jakaja ole nolla. Tämän vuoksi sanotaan, että nollasta eroavien rationaalilukujen joukko on suljettu jakolaskun suhteen, eli kahden nollasta eroavan rationaaliluvun osamäärä on aina rationaaliluku. Rationaaliluvut voidaan ilmoittaa kahden kokonaisluvun osamäärinä muodossa \frac{c}{b} \ . Näin merkittyinä niitä sanotaan murtoluvuiksi. == Katso myös == * Jakokulma == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Aritmetiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tyhjä

Tyhjä tarkoittaa tilaa, jossa ei ole mitään. Se voi viitata ainakin seuraaviin asioihin: *tyhjä, ohjelmoinnissa osoittimen arvo, joka ei viittaa mihinkään *tyhjä joukko, matematiikan joukko-opissa joukko, jossa ei ole alkioita *välilyönti, kirjainten tms. kirjoitusmerkkien väliin tarkoituksellisesti sijoittuva tyhjä alue *tyhjiö, tila, jossa ei ole ainetta *tyhjä ääni, äänestyksessä ääni, jolla ei tueta yhtäkään vaihtoehdoista
Oligarkit

Oligarkkeja ovat: * oligarkit, oligarkia-hallintomuodon valtaapitävät jäsenet * Venäjän oligarkit, nyky-Venäjän suurliikemiehet * Ukrainan oligarkit, Ukrainan suurliikemiehet * oligarkit, oligarkkivaiheen eli Aurinkokunnan synnyn loppuvaiheen suurehkot, toisiinsa törmäilevät esiplaneetat.
Sleptoni

Hiukkasfysiikassa sleptoni on hypoteettinen leptonin bosonipartneri, jonka olemassaolon supersymmetria ennustaa. Esimerkkejä ovat: selektroni, smyoni, stau ja sneutriinot. Luokka:Supersymmetria Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Mustijoki

Mustijoki (Svartsån) on Mustijoen vesistön Suomenlahteen laskeva laskujoki, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Uudenmaan maakunnan alueella ja pieneltä osin Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntien alueella. Joen tärkeimmät latvahaarat ovat Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki. Vesistön valuma-alueen järvisyys on 1,5 %. Mäntsälän keskustan eteläpuolella Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki yhtyvät Mustijoeksi. Joen alajuoksun varrella sijaitsee Pornaisten keskustaajama Kirveskoski. Mustijoki laskee Suomenlahteen Porvoon Kilpilahdessa. Jokea käytetään kanoottiretkeilyyn. == Järviä == Nimi Pinta-ala km² Korkeus m mpy Kotojärvi (Pornainen) 1,5 24,2 Suojärvi 1,1 85,1 == Jätevedet == * Kirveskosken jätevedenpuhdistamo (Mustijoki, Pornainen) (ei käytössä?) * Hinthaaran jätevedenpuhdistamo (Mustijoki, Porvoo) == Voimalat == Toiminnassa olevia voimaloita ovat Halkiankosken, Lahankosken, Laukkosken ja Tyysterinkosken voimalaitokset. Mustijoen suulla Brasaksessa on patopumppaamo, jolla pumpataan Mustijoen vettä Hackalandetin tekojärveen Kilpilahden teollisuusalueen käyttöön. Brasaksen patopumppaamolla on toimiva kalaporras, mutta seuraavalla yläjuoksun padolla eli Tyysterinkosken voimalaitoksella ei ole kalaporrasta. Tyysterikosken voimalaitos toimii esteenä merestä nouseville vaelluskaloille. == Lähteet == * Mustijoki ja Mäntsälänjoki - Virtavesien kalataloudellinen kartoitus (pdf) == Viitteet == == Aiheesta muualla == * Uudenmaan ympäristökeskuksen mittaukset Mustijoen vedenlaadusta. * Kalatalouden kehittämissuunnitelma Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien ja ilmansuojeluyhdistys Luokka:Mäntsälän joet Luokka:Pornainen Luokka:Porvoon joet *
Psykolingvistiikka

Psykolingvistiikka on tieteenala, joka tutkii ihmisen kielen ja mielen välistä suhdetta. Psykolingvistiikkaa voidaan pitää osana sekä psykologiaa että kielitiedettä – näkökulman mukaan. Sitä pidetään usein myös soveltavana kielitieteenä. Psykolingvistiikka syntyi nykyaikaisena tieteenä 1950-luvun lopulla Yhdysvalloissa, kun sekä kielitieteilijät että psykologit alkoivat kehittää malleja, joilla voidaan kuvata ihmisen kognitiivista ja kielellistä toimintaa. Merkittäviä tutkijoita olivat muun muassa psykologi George A. Miller ja kielitieteilijä Noam Chomsky.Dufva s. 13. Nykyään kielen ja ajattelun suhdetta tutkitaan suurimmaksi osaksi monilla eri tieteenaloilla ja niiden rajamaastossa, kuten filosofiassa, sosiaalipsykologiassa, viestintätieteissä, neurotieteissä, biologiassa, etologiassa ja paleolingvistiikassa, mutta tätä tutkimusta ei yleensä kutsuta psykolingvistiikaksi.Dufva s. 14. Itsenäisen tieteenalan nimenä psykolingvistiikka viittaa lähinnä pohjoisamerikkalaiseen kielentutkimuksen ja psykologian perinteeseen.Dufva s. 12. Psykolingvistiikassa tutkitaan kieltä osana ihmisen ajattelua ja käyttäytymistä. Sen päämääränä on oppia ihmisen ajatteluprosessin ja kielen välisistä yhteyksistä sekä ihmisen aivojen toiminnasta kieltä käytettäessä. Psykolingvistiikan keskeisiä kysymyksiä on myös lapsen kielellinen kehittyminen. Ala käyttää psykologian tavoin erilaisia kokeita ja testejä tutkimuksen tukena. Psykologiassa kieli on tärkeä. Kieli on mentaalinen ilmiö, ja siksi jotkut pitävät kielitiedettä psykologian haarana. Psykologian teoriassa on tärkeää selvittää ajattelun luonnetta, ja koska ajatteluun käytetään kieltä, myös kielen (varsinkin sen käytön ja merkityksen) tutkiminen on psykologiassa tärkeää. Monelle asialle annetaan sanallinen nimike. Tämä on seikka, joka kiinnostaa sekä psykologia että lingvistiä, joskin hieman eri kannalta. Psykologia kiinnostaa, havaitsemmeko me vain ne asiat, joilla on nimi vai tapahtuuko havaitseminen jotenkin toisella tavalla. Sapirin–Whorfin hypoteesin mukaan äidinkielenä puhutun kielen sanastollinen ja kieliopillinen rakenne vaikuttavat puhujan tapaan hahmottaa kielenulkoinen maailma sekä hänen käyttäytymiseensä. Psykolingvistiikalla on osin samat ongelmat kuin kielifilosofialla. ==Lähteet== * Dufva, Hannele: ”Kieli, mieli ja konteksti”. Teoksessa ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kielifilosofia

Kielifilosofia on tiede (filosofian haara), joka filosofisella (käsitteellisellä) ajattelulla pyrkii selvittämään kielen olemusta ja ilmiöitä. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi: *kielen alkuperä: kumpi oli ensin, ajattelu vai kieli. Syntyikö kieli ajatellessa vai ajatus puhuessa? (Biologiassa tutkitaan kuinka elimistö on kehittynyt puhetta varten.) *kielellisen merkin ja ulkomaailman suhde: Miksi eräs nelijalkainen eläin merkitsee 'hevonen’ (ja kirjoitamme kirjaimin h,e,v,o,n,e,n) eikä 'lehmä’? *merkityksen ja tarkoitteen (referentti) suhde: Mikä on se hevonen, kun sanomme "hevonen"? *kielen suhde tietoon: Miten tiedämme että tiedämme? Miten tiedämme, että maa on pallo? *selvittää kielen merkitystä ihmiselle. (Tämä kysymys johtaa sosiologiaan ja psykologiaan.) Kielifilosofian nk. semioottinen kolmio muodostuu merkistä, merkkiä vastaavasta oliosta (referentistä) ja merkin merkityksestä. Semiotiikan eli yleisen merkkitieteen peruskäsitteitä ovat syntaksi, semantiikka ja pragmatiikka. Semiotiikka laajenee kulttuurintutkimukseksi, paljon pelkän kielen ulkopuolelle. * Syntaksilla tarkoitetaan merkkien suhdetta toisiinsa. * Semantiikka tutkii merkkien suhdetta niitä vastaavaan asiaan tai olioon. * Pragmatiikka tutkii merkkien suhdetta niiden käyttöön ja käyttäjiin. Semantiikan ja pragmatiikan välistä eroa voidaan pitää keinotekoisena: nk. peliteoreettisessa semantiikassa edellistä voidaan jopa pitää jälkimmäisen osana. Tämä ankkuroi totuuskäsityksemmekin ulkopuoliseen todellisuuteen. Nk. realistinen semantiikka pitää totuutta kielen ja todellisuuden välisenä semanttisena suhteena. Puhutaan kielestä kalkyylinä ja totuuden vastaavuuskäsityksestä. Idealistisemman käsityksen mukaan totuudesta on mahdotonta puhua kielen kaikkialle ulottuvan ja rajoittavan vaikutuksen vuoksi. Tällöin puhutaan kielestä universaalina välineenä ja semantiikan 'lausumattomuudesta'. Tämä käsitys liittyy erilaisiin tiedollisiin totuuskäsityksiin. Esimerkiksi postmoderni retoriikka pitää itseään semioottisena, ihmisten vuorovaikutusta tutkivana tieteenä. Muutama kielifilosofiaan liittyvä asia: *Arkikielen filosofia eli lingvistinen filosofia on Oxfordissa 1930-luvulta lähtien vallinnut filosofinen suuntaus, jonka mielenkiinto kohdistuu arkikieleen elävänä todellisuutena, sanojen käyttöön ja merkityksien erittelyyn. Arkikielen filosofian innoittajana oli Ludwig Wittgenstein ja sen huomattavimpia myöhempiä edustajia olivat Gilbert Ryle ja J. L. Austin. *Looginen kielentutkimus on ns. analyyttisen filosofian käyttämä menetelmä, jolla pyritään ratkomaan filosofisia ongelmia selvittämällä niihin sisältyvien sanojen ja käsitteiden merkitystä. Huomattavia edustajia olivat Ludwig Wittgenstein, W. V. O. Quine ja Rudolf Carnap. == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Internet Encyclopedia of Philosophy: Philosophy of Language * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Urheilukanava

Urheilukanava oli suomalainen urheiluun erikoistunut televisiokanava, joka näkyi maksutta useimmissa kaapeliverkoissa sekä maanpäällisessä digiverkossa. Suomen Urheilutelevisio Oy sai valtakunnallisen toimiluvan digitaaliseen televisioverkkoon vuonna 2000 ja noin vuotta myöhemmin, 27. elokuuta 2001 kello 15 Urheilukanava aloitti lähetyksensä. Urheilukanavan toimitusjohtaja oli Sanoma Television Oy / Nelonen Median liiketoimintajohtaja Hans Edin. Kanavalla oli myös oma teksti-TV nimeltä Urheiluteksti, mutta 1. toukokuuta 2009 alkaen kanavan teksti-TV-lähetyksenä toimi TekstiNelonen. 7\. joulukuuta 2009 Viasat ja Nelonen Media julkaisivat yhteistyösopimuksen, jonka myötä 1. helmikuuta 2010 lähtien Urheilukanavan nimeksi tuli Nelonen Sport. Samassa yhteydessä Urheilukanavan maksullisesta rinnakkaiskanavasta, Urheilu+kanavasta, tuli Nelonen Sport Pro. Vuoden 2011 alusta lähtien Nelonen Sport, vanha Urheilukanava, muuttui maksulliseksi kanavaksi Nelonen Pro 2. Nelonen Sport Pro, vanha Urheilu+kanava, muuttui kanavaksi Nelonen Pro 1.Nelonen Pron usein kysyttyä == Omistus == Urheilukanavan omisti Sanoma- konserniin kuuluva Sanoma Entertainment. Se omisti yhtiöstä aiemmin 17,55 % ja tuli enemmistöomistajaksi 3. elokuuta 2007 ostettuaan Sportup Finland Oy:n, joka omisti 49,9 % Suomen Urheilutelevisio Oy:n osakkeista. Kesäkuussa 2009 Sanoma Entertainment osti Suomen Urheilutelevision loput osakkeet. == Ohjelmisto == Urheilukanava lähetti muun muassa jalkapalloa, pesäpalloa, lentopalloa, jääkiekkoa (Mestis ja Sveitsin jääkiekkoliiga), salibandya, yleisurheilua, golfia, suunnistusta, moottoriurheilua ja tennistä. Jalkapallossa se näytti Saksan, Italian, Espanjan, Alankomaiden, Brasilian, Ruotsin ja Suomen pääsarjoja. Jalkapallon pääasiallisena selostajana toimi Tuomas Virkkunen. Muita jalkapalloselostajia olivat muun muassa Tero Karhu ja Pepe Jürgens. Urheilukanava näytti myös raviurheilua. Ravi-tv-ohjelma oli kolmipuolinen, kun Aamupala näytettiin joka aamu ja Illan huippuhetket joka ilta. Raviohjelmistoon kuului myös Pelivihjeet. === Katsojaennätyksiä === Urheilukanava esitti 23. joulukuuta 2007 Espanjan jalkapallon pääsarjan klassikko-ottelun Barcelona – Real Madrid, joka keräsi parhaimmillaan 135 000 katsojaa.Tiedote Urheilukanava.fi:ssä 28.12.2007: FC Barcelona-Real Madrid veti Urheilukanavan uuteen katsojaennätykseen 27.12.2007. 11\. huhtikuuta 2009 Urheilukanava esitti Vaasan Sport – Porin Ässät välillä pelatun SM- liigakarsinnan seitsemännen ja ratkaisevan ottelun. Ottelua seurasi keskimäärin 224 000 ja parhaimmillaan 266 000 katsojaa, mikä oli Urheilukanavan katsojaennätys.Tiedote Urheilukanava.fi:ssä 14.4.2009: SM- LIIGAKARSINTA KIINNOSTI - Ässät-Sport -ottelulla parhaimmillaan jopa 266 000 katsojaa! == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Urheilukanavan kotisivu Luokka:Nelonen Median televisiokanavat Luokka:Vuonna 2001 perustetut televisiokanavat Luokka:Vuonna 2010 lakkautetut televisiokanavat
Dolby Digital

Dolby Digital on tavaramerkki Dolby Laboratoriesin kehittämälle digitaaliselle, häviöllisesti pakkaavalle, AC-3-äänenkoodaukselle. Äänivirrasta poistetaan osia psykoakustisten mallien avulla siten, että ihmiskorva huomaa mahdollisimman vähän laadun heikkenemistä. Dolby Digitalin käyttökohde on DVD-levyjen, elokuvien teatteriesityskopioiden ja joissain tapauksissa digitaalitelevision monikanavaääni. Järjestelmän avulla voidaan lähettää monenlaisia kanava-asetuksia yksikanavaisesta monoäänestä (1.0) kuusikanavaiseen surround-ääneen (5.1), jossa on yksi keskikanava, kaksi etukanavaa, kaksi takakanavaa ja erityinen taajuudeltaan rajoitettu matalien efektien kanava (LFE). Dolby Digital 5.1 EX -järjestelmä lisää 5.1-järjestelmään uuden takakeskikanavan koodaamalla sen äänen kahteen muuhun takakanavaan matriisikoodauksen avulla. Järjestelmä on täysin yhteensopiva normaalin 5.1-järjestelmän kanssa. Dolby on historiansa aikana kehittänyt myös monia muita äänitekniikoita, kuten edelleen laajasti käytetyn Dolby Surroundin, jossa matriisikoodauksen avulla kaksikanavaiseen stereoääniraitaan saadaan tallennettua monotakakanava. Dolby Laboratories tunnetaan myös ns. Double-D logostaan, joka koostuu kahdesta isosta D-kirjaimesta, joista jälkimmäinen on kirjoitettu peilikuvana. == Katso myös == *AC3Filter *DTS *DCP == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Tietotekniikan tuotemerkit Luokka:Äänielokuvajärjestelmät
Aikamuoto

Aikamuoto eli tempus on verbin taivutuskategoria, jolla ilmaistaan verbin kuvaaman tapahtumisen aikaa suhteessa puhehetkeen (Nyt puu on kaatunut) ja/tai kerrottuun viitehetkeen (Eilen tullessani puu oli jo kaatunut). Verbiä, jonka taivutuksella ilmaistaan aikamuoto ja persoona, nimitetään finiittiverbiksi; ns. infiniittisillä verbinmuodoilla (infinitiivit ja partisiipit) taas ei tyypillisesti ole aikamuoto- eikä persoonataivutusta. Aikamuotojärjestelmät voivat eri kielissä olla hyvinkin erilaisia, koska pelkkien aikasuhteiden lisäksi aikamuotokategorioilla voidaan ilmaista aspektia eli toiminnan ajallista rajallisuutta (saatetaanko se loppuun vai jatkuuko se vielä), evidentiaalisuutta (onko tapahtuma itse nähty vai epäsuorasti päätelty sen tapahtuneen), narratiivisuutta (onko tapahtuma toisen kertomaa eikä itse koettua) tms. Tätä heijastavat myös perinteiset termit ”perfekti” (oikeastaan: ”loppuun saatettu toiminta”) ja ”imperfekti”, jotka ovat peräisin latinan kieliopista eivätkä hyvin kuvaa esimerkiksi suomen kielen aikamuotojen merkityksiä. Suomessa on neljä perusaikamuotoa: preesens, imperfekti (josta joskus käytetään myös nimitystä preteriti), perfekti ja pluskvamperfekti. Monissa normatiivisissa suomen kielen kieliopeissa esiintyy väite, jonka mukaan futuuria eli tulevaisuuteen viittaavaa aikamuotoa ei varsinaisena morfologisena taivutuskategoriana suomen kielessä olisi. Toisaalta kuitenkin suomen kielestä on kuvattu kaksi tulevaa aikaa ilmaisevaa liittotempusta: liittopreesens ja liittoimperfekti, joskin nykykielessä nämä esiintyvät lähinnä juhlallisessa kirjakielessä. Esimerkkinä suomen kielen juosta-verbin taipuminen edellä mainituissa aikamuodoissa: * preesens — juoksee * imperfekti — juoksi * perfekti — on juossut * pluskvamperfekti — oli juossut * liittopreesens — on juokseva * liittoimperfekti — oli juokseva Puhekielessä voidaan tulevaa aikaa ilmaista myös muodolla : Hän tulee tekemään sen. Tämän muodon käytöstä jotkut kielenhuoltajat varoittavat siksi, että verbillä tulee on niin konkreettinen merkitys, koska moni kuulija voi käsittää, että hän todella tulee paikalle ja tekee kyseisen asian. Joissakin kielissä, kuten latinassa, on myös futuurin perfekti. == Katso myös == * Aspekti * Evidentiaalisuus * Tapaluokka eli modus == Lähteet == * Ikola, Osmo: Nykysuomen käsikirja. Espoo: Weilin+Göös, 1991. * Savolainen, Erkki: Finn Lectura -verkkokielioppi, 2001. http://www.finnlectura.fi/verkkosuomi/aloitus.htm * Hammari, Jukka-Pekka: Suomen verbien finiittisten taivutusmuotojen rakenteellinen luonne predikaatteina modaalis-loogisten ja propositionaalisten seikkojen ilmaisun kannalta (toim. Helena Sulkala ja Leena Nissilä). 63-75. Oulu University Press, 2001. ISSN 0355-3205 * Wiik, Kalevi 1976: Suomen tempusten syvä- ja etärakenteista. – Virittäjä 80. 135–162. * Siro, Paavo 1996 (1967): Suomen kielen verbien syntaktinen komponentti. – Lauseopin periaatteita (toim. Pentti Leino). 111–128. Helsingin yliopiston suomen kielen laitos. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vähennyslasku

Vähennyslasku eli erotus on eräs aritmeettisista peruslaskutoimituksista. Se kuvataan miinusmerkillä \- \,: :a - b = c \, (luetaan: ”a miinus b on yhtä kuin c”), missä a on vähennettävä, b vähentäjä ja c lukujen ero eli erotus. Vähennyslasku on yhteenlaskun käänteisoperaatio. Kun lukuun a ensin lisätään luku b ja summasta vähennetään sama b, saadaan erotuksena a: :(a + b) - b = a \, Luvun vähentäminen tarkoittaa samaa kuin sen vastaluvun lisääminen: :a - b = a + (-b) \, == Katso myös == * Joukkoerotus * Yhteenlasku == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Aritmetiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Daniel Auteuil

Daniel Auteuil [otøj] (s. 24. tammikuuta 1950 Alger, Ranskan Algeria) on ranskalainen näyttelijä. Uransa aikana hän on näytellyt monenlaisissa elokuvissa trillereistä draamoihin. Hän on saanut useita arvostettujen elokuvapalkintojen ehdokkuuksia ja on nykyään Ranskan kuuluisimpia näyttelijöitä. == Lapsuus == Auteuil syntyi Ranskan Algeriassa. Hänen vanhempansa olivat oopperalaulajia. Syntymän aikaan vanhemmat olivat kiertueella. Jo lapsesta asti näyttelijän ura oli Auteuilille selvä valinta. == Ura == Daniel esiintyi aluksi pienissä avantgarde-teattereissa. Debyyttinsä elokuvamaailmaan hän teki vuonna 1975 elokuvassa L'Agression. Auteuil näytteli lukuisissa komedioissa ja teki läpimurtonsa Claude Berrin draamassa Jean de Florette (1986), josta hän voitti BAFTA- ja César-palkinnot. Toisen César- palkintonsa hän sai vuonna 2000 parhaasta miespääosasta elokuvassa Tyttö sillalla, jossa hän näytteli Vanessa Paradis’n kanssa. Vuonna 2011 tuli ensi- iltaan Auteuil’n esikoisohjaus Kaivontekijän tytär, joka on uudelleenfilmatisointi Marcel Pagnolin vuoden 1940 samannimisestä elokuvasta. Hän näyttelee siinä myös miespääosaa. == Yksityiselämä == Auteuil tapasi entisen vaimonsa Emmanuelle Béartin elokuvan L'Amour en douce kuvauksissa. Suhteesta syntyi vuonna 1992 tytär Nelly. Nykyään Auteuil elää yhdessä näyttelijä Aude Ambroggin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Ranskalaiset näyttelijät Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:César- palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pareton periaate

Pareton periaate on Pareto-jakaumien erityistapaus, jonka mukaan missä tahansa ilmiössä 80 % seurauksista johtuu 20 %:sta syistä. ==Kuvaus== Italialainen Vilfredo Pareto tutki 1800-luvun Englannissa vuoden 1897 kesästä vaurauden jakautumista suhteessa väestöön. Tutkimusten tuloksena syntyi epäoikeudenmukaisen jakautumisen teoria, ja Pareton havainto tunnetaan nykyään 80/20-sääntönä. Englantilainen George Zipf havaitsi kielitieteellisissä tutkimuksissaan vuonna 1949 Pareton vaurauskäyrää vastaavan ilmiön (hyvin pientä osaa kielen sanastosta käytetään erittäin paljon ja hyvin suurta osaa vastaavasti erittäin vähän). Nämä tulokset tunnetaan Zipfin lain nimellä.Anderson 2006, s. 141. Pitkä häntä () tarkoittaa liiketoiminnan yhteydessä tilannetta, jossa liiketoimintaympäristön muutos mahdollistaa kannattavan liiketoiminnan potenssijakauman vähävolyymisellä alueella.Anderson 2006, s. 66–67. Pitkä häntä -ilmiöstä huolimatta Pareton periaate on edelleen voimassa.Anderson 2006, s. 146. 80/20-sääntö ymmärretään usein väärin. Tähän on useita syitä: #Suhde ei ole juuri koskaan tasan 80/20. Esimerkiksi suurissa tuotevalikoimissa suhde on usein lähempänä lukuja 80/10, eli jo 10 % tuotteista riittää tuottamaan 80 % myynnistä. #Suhdeluku 80/20 voi antaa sen kuvan, että lukujen summan olisi tarkoitus olla aina 100 %. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska kyseiset osuudet lasketaan eri asioista. #Se, että (esimerkiksi) suhde 80/20 olisi voimassa jossakin tilanteessa, ei sulje pois muita rinnakkaisia suhdelukuja. Esimerkiksi yhtä hyvin voitaisiin sanoa, että 30 % tuotteista tuottaa 95 % myynnistä. Tämä ei ole millään tavoin ristiriidassa 80/20-suhteen kanssa, mutta toisaalta 95/30-suhdetta ei voida myöskään päätellä 80/20:n perusteella. #Suhteessa voidaan verrata keskenään asioita, joilla ei ole loogista yhteyttä. #Suhdetta voidaan käyttää kuvaamaan ilmiöitä, joiden kuvaamiseen se ei sovi.Anderson 2006, s. 146–147. == Katso myös == * Pareto-tehokkuus * Sturgeonin laki * Taloudellinen epätasa-arvo * Verkkoteoria == Lähteet == * Anderson, C. 2006. Pitkä häntä: Miksi tulevaisuudessa myydään vähemmän enempää. Suomentanut Pietiläinen, K. Helsinki: Terra Cognita. ISBN 978-952-5697-01-8. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Taloustiede Luokka:Todennäköisyysjakaumat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zipfin laki

Zipfin laki oli Harvardin kielitieteilijä George Kingsley Zipfin löydös, jonka mukaan n:nneksi käytetyimmän sanan (tai jonkin muun mitattavan yksikön, kuten äänteen) käyttötiheys missä tahansa luonnollisessa kielessä on käänteisesti verrannollinen lukuun n. Zipfin laki on empiirinen tulos eikä teoreettinen malli. Syyt zipfiläisiin jakaumiin eri ilmiöissä vaihtelevat suuresti ja niiden perusteista on kiistaa. Zipfiläisiä jakaumia kuitenkin esiintyy tosielämässä. Zipfin laki voidaan kuvata matemaattisesti: :f(k;s,N)=\frac{1/k^s}{\sum_{n=1}^N 1/n^s}. Zipfiläinen jakauma todistetaan usein kuvaamalla data graafisesti, akseleina järjestysnumeron logaritmi ja frekvenssin logaritmi. Jos pisteet asettuvat likimäärin suoralle, kyseessä on Zipfin lain tapaus. Logaritmin kantaluvulla ei ole merkitystä tässä tapauksessa. ==Toteutumisesta== Dahui, Li Menghui ja Di Zengru havaitsivat tutkimuksessaan ”True reason for Zipf’s law in language” (2005), että vaikka kielet normaalisti noudattavat Zipfin jakaumaa, kiina on poikkeus. Kiinan kieli lakkasi noudattamasta Zipfin jakaumaa Qin-dynastian jälkeen. Syyksi he esittivät sitä, että uusien kiinan sanamerkkien luominen ja merkistön satunnainen muuttuminen on hidasta. R. N. Mantegna, S. V. Buldyrev, A. L. Goldberger, S. Havlin, C. K. Peng, M. Simons ja H. E. Stanley osoittivat tutkimuksessaan ”Linguistic Features of Noncoding DNA Sequences” (1994), että Tilke-DNA noudattaa Zipfin lakia ja geenit eivät. ==Lähteet== * * Luokka:Kielitypologia
Lisäyslajittelu

Lisäyslajittelu (insertion sort) on hidas (O(n2)) ja vakaa lajittelualgoritmi, joka toimii 'paikallaan' (eli ei vaadi lisämuistia). Lisäyslajittelun asymptoottinen suoritusaika on yhtä suuri kuin kuplalajittelulla, mutta käytännössä sen ajoaika on kuitenkin usein huomattavasti tätä pienempi. Yksinkertaisuutensa vuoksi se onkin usein nopein vaihtoehto lajittelualgoritmiksi hyvin pienillä taulukoilla. Algoritmi toimii pitämällä taulukon alkuosan koko ajan järjestyksessä lisäämällä yksitellen jokaisen alkion käsittelemättömästä loppuosasta oikealle paikalleen alkuosaan. Ohessa lisäyslajittelun pseudokielinen toteutus: algoritmi Lisäyslajittelu(taulukko t) n := taulukon t alkioiden lukumäärä // Käydään taulukon jokainen (paitsi ensimmäinen) alkio läpi for i = 2 to n j := i // Siirretään alkio oikealle paikalleen järjestettyyn alkuosaan while(t[j] < t[j-1] ja j > 1) Vaihda alkioiden t[j] ja t[j-1] arvot keskenään j := j - 1 end while end for ==Esimerkkitoteutus C-kielellä== void insertionsort(void *tab, int ts, int vs, int (*cmp)(void *a, void *b)) { int i; int j; char *ctab; if (tab != NULL && ts > 1 && vs > 0) { i = 0; ctab = (char *)tab; while (++i < ts) { j = i + 1; while (--j > 0 && (*cmp)(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs) > 0) swap(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs, vs); } } } void swap(void *a, void *b, int vs) { char c; int i; if (a != b) { i = -1; while (++i < vs) { c = *((char *)a + i); *((char *)a + i) = *((char *)b + i); *((char *)b + i) = c; } } } Luokka:Lajittelualgoritmit no:Sorteringsalgoritme#Innstikksortering
Kirsikoti

Kirsikoti on kehitysvammaisten ihmisten taiteilija- ja asuinyhteisö, joka sijaitsee Lieksan Saarivaarassa. Kirsikoti on Lieksan Saarivaaran entisellä kansalaiskoululla. Kirsikodin taidetta on vuosien varrella ollut esillä muun muassa Kiasmassa, Joensuun taidemuseossa sekä taidemuseoissa Hyvinkäällä, Varkaudessa ja Kouvolassa, Joensuun taidekeskus Ahjossa, monissa kirjastoissa sekä ulkomailla muun muassa Ruotsissa, Saksassa, Itävallassa ja Italiassa. Kirsikodin taiteilijat ovat myös vierailleet monta kertaa Toscanassa. Kirsikodissa eletään yhteisöelämää, ja se on koti kehitysvammaisille ihmisille ja niille, jotka haluavat elää heidän kanssaan. ==Palkintoja== * PricewaterhouseCoopers: Kunniamaininta Avoin Raportti 05 -kilpailussa 2005 * Paikallislehdistön Antti-patsas 2004 * Associazione Culturale Albatrello, Premio di Pittura Lucignano fra Passato e Presente 2003 * Lieksan taidepalkinto 2003 * Yleisradion Vuoden Valopilkku -kunniakirja 2002 * Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys ry:n Rohkea Raivaaja -palkinto 2002 * Pohjois-Karjalan taidetoimikunnan Kulttuuriteko-tunnustuspalkinto 2001 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kirsikoti Luokka:Vammaisten huolto Luokka:Lieksan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lieksan kulttuuri
Musta lista (sähköposti)

Mustat listat ovat suosittu tekniikka roskapostin suodatuksessa. Käytännössä kaikissa sähköpostipalvelimissa on sisäänrakennettu tuki pääsylistoille, joilla ylläpitäjä voi kieltää sähköpostia tietyiltä palvelimilta tai lähettäjiltä. Nykyisin yhä suositumpi ratkaisu ovat myös erilaiset DNS- palvelimien pohjalta toimivat dynaamiset mustat listat, joissa sähköpostipalvelin tekee usein etäällä olevalta palvelimelta reaaliajassa tarkistuksen. Asioita, joiden perusteella voidaan suodattaa, ovat esimerkiksi *Yhteyttä ottavan koneen lähdeosoite ja DNS-nimi *HELO/EHLO-käskyssä annettu yhteydenottajan nimi *MAIL FROM:<>-käskyssä annettu sähköpostin lähdeosoite *RCPT TO:<>-käskyssä annettu sähköpostin kohdeosoite *Sähköpostin otsaketiedot **Sähköpostin kirjekuoren lähettäjä **Sähköpostin kirjekuoren vastaanottaja **Sähköpostia välittäneiden palvelinten leimat (Received:-rivit) *Sähköpostin sisältötiedot **Viestissä mainittu URL **Viestissä mainittu sähköpostiosoite **Viestin sisältämä tiedostoliite == Kiinteät listat == Kiinteät listat ovat varsin staattinen ratkaisu, eivätkä sen takia usein kovinkaan tehokas. Roskapostin lähettäjät vaihtavat jatkuvasti palvelimia ja lähettäjän osoitteetkin ovat useimmiten satunnaisia. == DNS-pohjaiset listat == DNS- pohjaisia listoja on toimintaperiaatteeltaan monia erilaisia: *Kotikoneita ja asiakasliittymiä listaavia *Roskapostiansoihin lähettäneitä palvelimia *Tunnettuja matopalvelimia *Tunnettuja roskapostin lähettäjiä *Tunnettuja roskapostin tukijoita *Tunnettuja roskapostissa mainostettuja www-resursseja *Tunnettuja vastauksia roskapostiin kerääviä sähköpostiosoitteita == Aiheesta muualla == * The Spamhaus Project *The NordSpam Project Luokka:Roskaposti
Lastikultti

Lastikultit (myös cargokultit tai rahtikultit) ovat lounaisen Tyynenmeren saarten alkuperäiskansojen keskuudessa esiintyviä uskonnollisia liikkeitä. Joissain lastikulteissa odotetaan eurooppalaistyyppisten tuotteiden yliluonnollista ilmestymistä, yleensä laivalla tai lentokoneella. Ilmestymistä uskotaan edesauttavan vauraimpien valtioiden tapojen, rituaalien ja symbolien imitointi. ==Historia== Lastikultit saivat alkunsa 1800-luvun lopulla Tyynenmeren saarten kulttuurien kohdatessa teknologisesti edistyneen länsimaisen kulttuurin. Kultteihin liittyi suuria odotuksia ja protestia, ja niiden tavoitteena oli muutos, joka poistaisi muukalaisten aiheuttamat ongelmat tai tekisi ne vaarattomiksi. Jotkin lastikultit ennustivat radikaalia muutosta, joka tuhoaisi vallitsevan järjestelmän. Lastin saapumiseen liitettiin kuolleiden esi-isien kollektiivinen paluu tai Jeesuksen toinen tuleminen. 1900-luvun alkupuolella lastikultteja alkoi esiintyä etenkin Melanesiassa sekä vähemmässä määrin Polynesiassa ja Mikronesiassa. Melanesian yhteiskunta tarjosi tasa-arvoisena lastikulttien syntymiselle hyvät edellytykset. Perinteiset uskonnot korostivat siellä rikkautta enemmän kuin muualla Oseaniassa, ja profeetat menestyivät jos he ennustivat rikkautta. Melanesiassa eurooppalaisten lähetystyö myös alkoi myöhemmin kuin muissa saaristoissa, joissa länsimaisen tekniikan saavutukset olivat tulleet tutuksi jo aiemmin. Kuuluisinta varhaista lastikulttia kutsuttiin nimellä ”Vailala- hulluus” ja se alkoi Papuanlahden elema-heimon keskuudessa vuonna 1917 – myös muita tuon ajan lastikultteja kutsuttiin hulluuksiksi ennen nykyisen nimen käyttöönottoa. Paikallisen lähetysseuran kanssa solmittu vuorovaikutus ei tuonut heimolle parempaa elämää, joten Evara-niminen mies perusti muukalaisiin kielteisesti suhtautuneen uskonnollisen liikkeen ja alkoi ennustaa esi-isien rahtilaivan tuloa. Toinen maailmansota synnytti useita lastikultteja, kun yhdysvaltalaissotilaat käyttivät Tyynenmeren saaria lentotukikohtinaan. Tunnetuin toisen maailmansodan aikaan syntynyt lastikultti ja yksi harvoista yhä toimivista on Etelä-Vanuatun Tannasaaren John Frum -liike. Sen seuraajat pukeutuvat edelleen Yhdysvaltain armeijan univormuihin, marssivat kantaen puisia kiväärejä ja nostavat Yhdysvaltain lipun salkoon. Koska vanuatulaiset eivät aikoinaan tienneet, miksi amerikkalaissotilaiden monenlaiset tarvikkeet saapuivat ilmasta, he olettivat sotilaiden rituaalien aiheuttaneen sen yliluonnollisesti ja alkoivat siksi jäljitellä niitä: he rakensivat jopa samanlaisia lentokenttiä ja satamia kuin mitä amerikkalaisilla oli. Muita tunnettuja lastikultteja olivat Uuden-Guinean Taro, Espiritu Santon ”alastonkultti” ja Fidžin Tuka. Monesta lastikultista tuli ajan myötä itsenäisiä kirkkoja, jotka jäljittelivät uskollisesti länsimaisia esikuviaan. Lastikulttien kaltaisia liikkeitä on aikoinaan esiintynyt myös Oseanian ulkopuolella, kuten Japanissa, Burmassa ja Afrikassa. == Katso myös == *Lastikulttitiede, Richard Feynmanin luonnehdinta ymmärtämättömästä tai vilpillisestä tieteenteosta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Etnologia Luokka:Kultit Luokka:Millenarismi
Lastikulttitiede

Lastikulttitiede on Richard Feynmanin alun perin kehittämä termi, jolla hän tarkoitti näennäistiedettä, jota harjoittavat toimivat pinnallisesti tieteentekijöiden harjoittamin normein mutta eivät kykene ymmärtämään tai selittämään tieteellisesti lähtökohtien ja lopputuloksen välistä syy- seuraussuhdetta. Feynman pohjasi termin antropologian tuntemaan ilmiöön lastikulttiin, jossa melanesialaiset alkuasukkaat seurasivat, kuinka sotilaat rakensivat lentokenttiä ja mitä lentokentillä tapahtui. Lentokentille alkoi ilmestyä lentokoneita, ja sotilaat näyttivät saavan kaikenlaisia hyödyllisiä tarvikkeita, joten melanesialaiset alkoivat matkia sotilaiden toimintaa. Kultti jatkui pitkälle 1970-luvulle. Feynman esitteli termin Caltechille pitämässään puheessa 1974, ja se on sekä hänen kirjassaan Surely You're Joking, Mr. Feynman! että lukuisilla verkkosivuilla. == Lähteet == Luokka:Denialismi
François Boucher

François Boucher (29. syyskuuta 1703 Pariisi – 30. toukokuuta 1770 Pariisi) oli ranskalainen rokokoo-ajan kuuluisa taidemaalari, suunnittelija ja kaivertaja.britannica.com: François Boucher Hän syntyi Pariisissa ja toimi maalari François Le Moynen oppipoikana. Suurin hänen innoittajansa oli kuitenkin maalari Jean-Antoine Watteau, jonka useita kuvia hän kaiversi. Boucher voitti Prix de Rome'n opiskelijapalkinnon ja pääsi opiskelemaan Roomaan Académie de France'en vuosiksi 1727–1731. Hän ei saavuttanut siellä ollessaan suurta suosiota, mutta palattuaan Ranskaan hänestä tuli vuonna 1734 Royal Academyn jäsen. Boucher maalasi lukuisia maalauksia, suunnitteli tapetteja, tekstiilejä ja posliineja sekä lavastuksia ja puvustuksia teattereihin. Hänestä tuli vuonna 1755 Gobelinin tapettitehtaan johtaja. Boucherilla oli keskeinen osa Ranskan kuninkaallisten asuntojen ja kaupungintalojen koristeluissa ja myöhemmin koko Euroopan koristetaiteen kehityksessä. Hän maalasi useita muotokuvia myös Ludvig XV'n virallisesta rakastajattaresta, Madame de Pompadour'sta. Vuonna 1765 Boucherista tuli ensimmäinen kuninkaallinen taidemaalari, kuninkaallisen akatemian johtaja ja kuninkaallisen posliinitehtaan suunnittelija. Hän oli aikansa kuuluisimpia maalareita, ja hänen työnsä ilmentävät hyvin rokokoo-tyylin keveyttä. Boucherin tunnusmerkkejä ovat mystiset ja sentimentaaliset teokset sekä herkät luonto- ja paimenkuvaukset, mutta myös sensuellit, mytologiset maalaukset. Hänen helppoa tyyliään imitoitiin paljon. Malleinaan hän käytti usein vaimoaan ja muita perheensä jäseniä. Boucherin kuuluisimpia töitä ovat muun muassa Lepäävä tyttö ja Lammaspaimen ja tyttö lepäämässä. Uusklassismia kohti siirryttäessä Boucher menetti suosiotaan. Denis Diderot kritisoi Boucherin teoksia niiden teennäisyydestä sekä Boucherin tavasta halventaa omaa vaimoaan käyttämällä tätä mallina esimerkiksi teoksessa Odaliski. Boucher ei antanut valistusfilosofin lannistaa itseään, vaikkakin tämä kritiikki toimi myöhemmin yllykkeenä Boucherin maineen mustaamiselle. François Boucher kuoli 30. toukokuuta 1770 Pariisissa. == Maalauksia == kuva:François Boucher 001.jpg|Vangittu Amor (1754) kuva:François Boucher 017.jpg|Madame Pompadour (1759) kuva:François Boucher - The Mill.jpg|Mylly (1751) Image:Boucher Diane sortant du bain Louvre 2712.jpg|Kylpijät (Diana kylvyn jälkeen) (1742) kuva:Resting Girl by François Boucher (1753) - Alte Pinakothek - Munich - Germany 2017 (crop).jpg|Lepäävä tyttö (Marie-Louise O'Murphy, 1752) kuva:François Boucher 015.jpg|Odaliski (1740) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Louvren taidemuseo * WebMuseum, Paris Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1703 syntyneet Luokka:Vuonna 1770 kuolleet Luokka:Rokokoomaalarit
Canberra

Canberra on Australian pääkaupunki ja sen suurin sisämaakaupunki. Canberra sijaitsee Uuden Etelä-Walesin osavaltion ympäröimän Australian pääkaupunkiterritorion pohjoisosassa, noin 270 kilometriä Sydneystä lounaaseen. Kaupungissa oli 432 141 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja sen pinta-ala on 807,7 neliökilometriä. Canberra on maan hallinnollinen keskus ja muun muassa Australian parlamenttitalo sijaitsee siellä. Canberra on myös tärkeä yliopistokaupunki: kaupungissa sijaitseva Australian kansallinen yliopisto on yksi Australian tärkeimmistä tutkimusyliopistoista. Canberran nimi tulee aboriginaalien kielen kohtaamispaikkaa tarkoittavasta sanasta. == Historia == Kaupunki perustettiin kompromissiratkaisuna vuonna 1908, kun Sydney ja Melbourne, Australian suurimmat kaupungit, eivät päässeet yhteisymmärrykseen siitä, kummasta tehdään pääkaupunki. Canberran asemakaavasta järjestetyn kilpailun voitti vuonna 1912 Walter Burley Griffin, jonka mukaan on nimetty Canberran keskustassa oleva tekojärvi. Kilpailussa toiseksi sijoittui Eliel Saarisen suunnitelma. Australian liittovaltion hallinto muutti Canberraan vuonna 1927 tilapäisen parlamenttitalon avaamisen myötä. Vuonna 2003 maastopalot aiheuttivat laajaa tuhoa Canberran lähiöissä, ja neljä asukasta sai surmansa. == Maantiede ja ilmasto == Canberra sijaitsee Murrumbidgee-joen Molonglo-nimisen sivujoen varrella 240 kilometrin päässä Sydneystä. Kaupungin sijainti maapallon koordinaatistossa on 35° 18′ eteläistä leveyttä ja 149° 08′ itäistä pituutta. Köppenin ilmastoluokituksen mukaan kaupungissa on meri-ilmasto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Australian Capital Territoryn hallitus * Visit Canberra * Australian kansallinen yliopisto (Australian National University) * Canberran yliopisto * Canberra connect * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaunokainen

Kaunokainen eli nurmikaunokainen (Bellis perennis), josta käytetään myös nimeä tuhatkauno, on monivuotinen asterikasvi. Leikkaaminen ei tuhoa sitä ja se on eteläisessä ja läntisessä Euroopassa yleinen rikkaruoho. Suomessa se esiintyy luonnonvaraisena satunnaisesti Etelä- ja Keski-Suomessa Oulun korkeudelle asti, ja sitä viljellään myös koristekasvina. Kaunokaisen kukinnoissa on yleensä keltainen pienistä torvimaisista kehräkukista muodostuva keskusta ja valkoiset kielimäiset laitakukat. Ulkonäkö vaihtelee kuitenkin paljon, ja varsinkin koristekasveina kasvatetuissa muodoissa laitakukat saattavat olla punertavat tai punaiset, ja kehräkukat tai osa niistä saattavat olla laitakukkien kaltaisia. == Ulkonäkö == Kaunokainen on monivuotinen nurmikasvi, jolla on lyhyet juuret ja pienet pyöreät tai lusikan muotoiset lehdet, jotka ovat 2–5 cm pitkiä.Weeds of the Northeast, Introduced, Invasive, and Noxious Plants, United States Department of Agriculture Natural Resources Conservation Service, retrieved 12 November 2012 Varsi on 5–20 cm korkea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: (Nurmi)kaunokaisen (Bellis perennis) levinneisyys Suomessa * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kaunokainen (Bellis perennis) * United States Department of Agriculture (USDA): Bellis perennis Luokka:Kaunokaiset
Luottamusvaltuutettu

Luottamusvaltuutettu on luottamusmiestä vastaava työntekijöiden valitsema edustaja. Luottamusvaltuutetun voivat keskuudestaan valita työsopimuslain nojalla työntekijät, joilla ei ole työntekijäjärjestön ja työnantajapuolen väliseen sopimukseen perustuvaa luottamusmiestä. Työntekijät voivat erikseen enemmistöpäätöksin valtuuttaa luottamusvaltuutetun edustamaan heitä valtuutuksessa määrätyissä työsuhteita ja työoloja koskevissa asioissa. Luottamusvaltuutetulla on oikeus saada laissa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarpeelliset tiedot sekä riittävästi vapautusta työstään. Luottamusvaltuutetulla on muita työntekijöitä vahvempi irtisanomissuoja toimikautensa ajan. Luottamusvaltuutettu voidaan valita joko henkilöstöryhmittäin tai edustamaan yrityksen koko henkilöstöä. == Lähteet == Luokka:Työ Luokka:Luottamustoimet
Hävittäjä

Hävittäjä voi tarkoittaa seuraavia asioita: * hävittäjä, sotilaskäytössä oleva lentokone, jonka päätehtävänä on taistella muita lentokoneita vastaan * hävittäjä, sota-alustyyppi, jonka päätehtävänä on suojella muita laivoja * Conan hävittäjä, fantasiaelokuva vuodelta 1984.
Ron Gilbert

Ron Gilbert (s. 1. tammikuuta 1964 La Grande, Oregon) on yhdysvaltalainen pelisuunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten hänen lukuisista LucasArtsille tekemistään seikkailupeleistä, kuten Maniac Mansionista ja Monkey Island- sarjasta. Gilbertin uransa tietokonepeliteollisuudessa alkoi 1980-luvun alussa, kun hän myi Graphics Basic -nimisen ohjelman Human Engineered Softwarelle. Valmistuttuaan samoihin aikoihin tietojenkäsittelytieteissä Gilbert alkoi työskennellä vakituisesti Human Engineered Softwarelle. Hän vietti siellä noin puoli vuotta ohjelmoiden toimintapelejä Commodore 64:lle. Yhtään niistä ei ehditty julkaisemaan ennen kuin yritys meni konkurssiin. Gilbert alkoi etsiä uutta työpaikkaa, ja päätyikin Lucasfilm Gamesille, josta myöhemmin tuli LucasArts. Lucasfilmillä hän teki C64-käännöksiä Lucasfilmin Atari 800 -peleistä. Vuonna 1985 hän sai mahdollisuuden kehittää oman pelin LucasArtsille. Pelin tapahtumapaikkana oli hullun tiedemiehen viktoriaaninen kartano ja hahmoina hänen hieman jälkeenjäänyt jälkikasvunsa sekä oudot avaruusoliot. Ron Gilbert ja Lucasfilmin taiteilija Gary Winnick olivat kehitelleet ideaa muutamissa keskusteluissa ja heidän mielestään idea oli valmis esiteltäväksi johtoportaalle. Gilbert ja Aric Wilmunder kehittivät SCUMMina tunnetun (Script Creation Utility for Maniac Mansion) pelimoottorin. SCUMM sisälsi komentokielen, josta tuotettiin tavukoodia, sekä tulkkiohjelman. Maniac Mansion julkaistiin vuonna 1986 ja siitä tuli heti menestys. SCUMM todisti olevansa erinomainen tekninen raami seikkailupelille. Gilbert oli kyllästynyt Sierra On-Linen peleihin joissa pelihahmo saattoi kuolla pienestäkin virheestä. Tästä johtuen hän palkkasi uudentyyppisen seikkailupelin kehitykseen avuksi Tim Schaferin ja Dave Grossmanin. Kolmikon projekti kulki nimellä Mutiny on Monkey Island ja julkaistiin nimellä The Secret of Monkey Island. Gilbert lähti perustamaan Humongous Entertaimentin. Humongous julkaisi pääasiassa lapsille suunnattuja pelejä. Ron Gilbert oli mukana perustamassa myös Cavedog Entertainmentia. Yritysjärjestelyiden seurauksena kumpaakaan merkkiä ei enää ole olemassa. Toukokuussa 2007 Gilbert alkoi tehdä Hothead Gamesille seikkailupeliä nimeltä Penny Arcade Adventures: On the Rain-Slick Precipice of Darkness, joka perustuu Penny Arcade- websarjakuvaan.http://www.gamasutra.com/php-bin/news_index.php?story=13860 Muita Gilbertin kehittämiä pelejä ovat vuonna 2013 julkaistu The Cave ja vuonna 2017 julkaistu Thimbleweed Park. The Cave -pelin ajatus edeltää Maniac Mansionia ja on peräisin ajalta, jolloin hän pelasi Colossal Cave Adventurea. Gilbert on ohjaajana ja käsikirjoittanut Dave Grossmanin kanssa vuonna 2022 julkaistavan pelin Return to Monkey Island. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Profiili MobyGamesissä * Ron Gilbertin blogi (englanniksi) Luokka:Yhdysvaltalaiset videopelisuunnittelijat Luokka:LucasArts Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hävittäjä (laiva)

Hävittäjä on nopea, ketteräliikkeinen ja pitkähkön toimintasäteen omaava sota- alus, jonka päätehtävänä on suojata muita aluksia vihollisen meri- ja ilmahyökkäyksiltä. == Taustaa == Torpedot mahdollistivat raskaiden pinta- alusten tuhoamisen edullisella tavalla. Nopeat pienehköt alukset aseistettiin torpedoin ja niitä kutsuttiin siten torpedoveneiksi. Aluksi uhkana oli ainoastaan ankkuripaikkoja vastaan tehdyt iskut, mutta torpedojen nopeuden ja kantaman kasvaessa uhka siirtyi myös avomerelle. Tämän uuden uhan torjuntaan valmistettiin raskaammin aseistettuja aluksia (), joita käytettiin saattamaan laivastoja merellä. Näiden alusten merikelpoisuuden, nopeuden ja toimintasäteen tuli olla sama kuin laivaston muiden alusten. Koon kasvaessa alukset nimettiin torpedovenehävittäjiksi () ja ensimmäisen maailmansodan lopulla nimi oli englanninkielisissä maissa lyhentynyt muotoon hävittäjä ().Whitley, M. J., s. 8–10 Monissa muissakin kielissä on alustyypin torpedoveneiden torjuntaan perustunut lähtökohta havaittavissa kuten , , , , , ja . Kun hävittäjien tehtäviin lisättiin muutakin kuin torpedoveneiden torjunta ankkuripaikoilla todettiin niiden olevan sopivia myös torpedoveneen rooliin tuhoamaan raskaampia sotalaivoja. Alukset varustettiin siten sekä tykein että torpedoputkin. Niiden tehtävänä oli aina ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka raskaiden pinta-alusten suojaaminen sekä hyökätä torpedoin vihollislaivaston raskaita pinta-aluksia vastaan. == Historia == Toisessa maailmansodassa hävittäjien aseistuksena oli tyypillisesti 4−5 kappaletta 105−133-millistä tykkiä, 4−12 torpedoputkea, syvyyspomminheittimiä sekä kevyempiä tykkejä ja konekiväärejä lähi-ilmatorjuntaan ja niiden uppouma oli noin 2 000 tonnia.Whitley, M. J. s. 12 Toisen maailmansodan jälkeen hävittäjistä on tullut suurempia ja itsenäisempiä ja ero hävittäjien ja risteilijöiden välillä on käynyt olemattomaksi. Esimerkiksi osa Yhdysvaltain AEGIS-järjestelmää kantavista aluksista on virallisesti luokiteltu risteilijöiksi, osa hävittäjiksi, vaikka kyseessä on samankokoiset alukset samanlaisella aseistuksella, elektroniikkavarustuksella ja suorituskyvyllä. == Lähteet == * === Viitteet === *