EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Yksikkö

Yksikkö tarkoittaa seuraavia asioita: * mittayksikkö, luonnontieteissä käytetty mittaamisen apuväline * yksikkö eli singulaari, eräs kieliopillinen luku * yksikkö, yhden ihmisen melottava kajakki tai kanootti * joukkoyksikkö, asevoimien osa * perusyksikkö, komppania tai vastaava yksikkö Suomen puolustusvoimissa * yksikköalkio, joka algebrassa tarkoittaa välillä mitä tahansa (kertolaskun suhteen) kääntyvää alkiota, välillä ykkösalkiota eli kertolaskun neutraalialkiota.
Paroni Paakkunainen

Seppo Toivo Juhani "Paroni" Paakkunainen (s. 24. lokakuuta 1943 Tuusula) on suomalainen jazzmuusikko ja säveltäjä. Paakkunainen on toiminut saksofonistina muun muassa The Boys -yhtyeessä ja on sovittanut iskelmämusiikkia. Hän on suomalaisen free jazzin pioneereja. Paakkunainen opiskeli 1960-luvun alussa Sibelius-Akatemiassa. Vuonna 1968 hän voitti EBU:n jazzkilpailun osana Tuohi Quartet -yhtyettä (muut jäsenet Teppo Hauta-aho, Edward Vesala ja Heikki Sarmanto). Paakkunaisen innoituksen lähteenä jazzmusiikissa ovat olleet suomalainen ja saamelainen kansanmusiikki. Hän on tehnyt yhteistyötä Nils- Aslak Valkeapään kanssa ja säveltänyt kuoroteoksia Kalevalan ja Kantelettaren pohjalta. Paakkunainen on säveltänyt musiikkia useisiin Paavo Liskin ohjaamiin näytelmiin, kuten Kanteletar (käsikirjoitus Leo Suomela), Kalevala-draama, Kalelevalan tarinat ja Evakko-ooppera (käsikirjoitus Anu Kaipainen ). Vuonna 1970 Paakkunainen perusti Edward Vesalan kanssa Karelia-yhtyeen. Uusi Karelia syntyi vuonna 1979. Se nojasi suomalais-ugrilaiseen kansanperinteeseen. Karelian ohella Paakkunainen on vaikuttanut myös seuraavissa kokoonpanoissa: The Islanders, Lauluyhtye Pallilla Kuiskaten, Soulset, Unisono ja Black flag of Utopia / Utopia. Hän on myös käyttänyt salanimiä Fred Friday, Armas Nukarainen ja J. Petrada Suomen Jazzliitto myönsi Paakkunaiselle vuoden 1973 Yrjö-palkinnon. == Diskografiaa == * Paroni Paakkunainen: Plastic Maailma (1971) * Karelia: Suomi Pop (1971) * Karelia: Suomi Pop 2 (1971) * Paroni Paakkunainen & Karelia Group / Nunnu Big Band: Nunnu (1971) * Tuohi Klang: Pennselmann Hits Vol. 2765 (1972) * Unisono: Unisono (1975) * Paroni Paakkunainen: Lauluja Kansanmusiikkinäytelmästä Kanteletar (1980) * Paroni Paakkunainen ja Karelia-Yhtye: Tuohihuilu (1981) * Karelia-Yhtye: Hyvää Joulua t. Karelia-yhtye (1981) * Hurriganes: Seven Days, Seven Nights (1983) * Karelia: Maanitus (1983) * Karelia: Karelia (1986) * Karelia: The Best of Karelia (1990) * Sámi luondu, Gollerisku (1992) * Saxperiment: Saxperiment (1997) * Paroni Paakkunainen: Baritone (2002) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Paroni livenä 1970. YLE Elävä arkisto. * Paroni Paakkunaisen profiili discogsissa * Paroni Paakkunaisen sävellystuotanto Fono- äänitetietokannassa. Luokka:Suomalaiset jazzsaksofonistit Luokka:Suomalaiset kansanmuusikot Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
John Petrucci

John Peter Petrucci (s. 12. heinäkuuta 1967)Wilson s.14 on yhdysvaltalainen progressiivista metallia soittavan Dream Theaterin kitaristi ja perustajajäsen. ==Ura lyhyesti== Petruccin ensikosketus kitaraan tapahtui 8-vuotiaana, mutta innostus lopahti pian. 12-vuotiaana hänen ystävänsä Kevin Moore (josta tuli myöhemmin Dream Theaterin kosketinsoittaja) pyysi Petruccia mukaan bändiinsä ja tämä alkoi harjoitella ahkerasti. Petrucci on hyvin pitkälle itseoppinut kitaristi. Hän kehitti aluksi taitojaan matkimalla idoliensa (muun muassa Yngwie Malmsteen, Steve Howe, Steve Morse, Steve Vai, Al Di Meola, Alex Lifeson ja Allan Holdsworth) soittoa ja myöhemmin syvensi ymmärrystään koulutuksella yliopistossa. Opiskellessaan Berkleen yliopistossa musiikkia ystävänsä John Myungin (basso) kanssa he tapasivat Mike Portnoyn (rummut). He perustivat yhtyeen nimeltä Majesty, josta tuli myöhemmin Dream Theater. Vuonna 1995 Petrucci teki Rock Discipline -nimisen opetusvideon, joka on sittemmin ilmestynyt myös DVD:nä. Hän on soittanut myös yhtyeessä Liquid Tension Experiment sekä useissa muissa projekteissa. Vuonna 2001 Joe Satriani ja Steve Vai pyysivät Petruccia mukaan G3-kiertueelle, jonka seurauksena hän intoutui tekemään sooloalbumin. Suspended Animation ilmestyi 1. maaliskuuta 2005. Petrucci oli osa G3-kokoonpanoa myös vuosina 2005 ja 2006. John Petrucci käyttää sekä 6- että 7-kielisiä kitaroita, joista julkaistut signature-mallit ovat olleet hyvin suosittuja fanien keskuudessa. Hänellä on tällä hetkellä yhteistyösopimus Ernie Ballin ja Music Manin kanssa. == Julkaisut == === Sooloura === * * === Dream Theater === * * * * * (EP) * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Videot === * Dream Theater: Images and Words – Live in Tokyo (1993) * John Petrucci: Rock Discipline (VHS) (1995) * Dream Theater: 5 Years in a LIVEtime (1998) * Dream Theater: Metropolis 2000: Scenes from New York (2001) * John Petrucci: Rock Discipline (DVD) (2002) * Dream Theater: Live at Budokan (2004) * Dream Theater: Score (DVD) (2006) * Dream Theater: Live at Luna Park (DVD) (2013) === Sivuprojektit === * eri esittäjiä: Guitar Battle (1989) * Rush Tribute: The Working Man (1996) * A Tribute to Queen: Dragon Attack (1997) * Liquid Tension Experiment: Liquid Tension Experiment (1998) * Explorers Club: Age of Impact (1998) * Jon Finn Group: Wicked (1998) * Liquid Tension Experiment: Liquid Tension Experiment 2 (1999) * An Evening with John Petrucci and Jordan Rudess (2000) * Jordan Rudess: Feeding the Wheel (2001) * G3: Live in Tokyo (2005) ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * John Petruccin kotisivut * Dream Theaterin kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset metallimusiikin kitaristit Luokka:Dream Theaterin jäsenet Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Atopia

Atopia tarkoittaa perinnöllistä taipumusta herkistyä tavallisille elinympäristössä oleville allergeeneille. Atooppisia sairauksia ovat atooppinen ihottuma, allerginen nuha ja allerginen silmätulehdus, ruoka- aineallergiat ja jotkin astmat. Atopiaa esiintyy erilaatuisina, ja monet suomalaiset sairastavat sen lievää muotoa. Atooppinen ihottuma on eräs ekseeman muoto. Sitä voivat pahentaa vääränlaiset pesutottumukset tai karkeakuituiset vaatemateriaalit (villa, akryyli) tai altistuminen allergeeneille, liialliselle kuivuudelle tai hikoilulle. Sinänsä ne eivät kuitenkaan aiheuta atooppista ihottumaa vaan korkeintaan lisäävät oireita. Ihottuma alkaa usein vauvaiässä, jolloin sitä sanotaan maitoruveksi. Atopia on jossain määrin perinnöllinen sairaus. Oireita voi lievittää ulkoisesti säännöllisellä perus- ja kortisonivoiteiden käytöllä. Viime aikoina on atooppisen ihon hoitoon tullut myös limuusivoiteita, esimerkiksi Protopic ja Elidel. Pahimpia ihottumatapauksia voidaan hoitaa myös valohoidolla ja antibiooteilla. Sopivasti Suomen talveen ajoitettu lomamatka etelään voi myös helpottaa oireita huomattavasti. Mustaherukan siemenöljyllä on todettu olevan ehkäisevä vaikutus pikkulasten atooppiseen ihottumaan. Kun äiti syö sitä raskausaikana, yksivuotiailla lapsille oli atooppisten allergioiden ja ihottumien määrä lähes kolmanneksen vähäisempi kuin verrokkiryhmällä, joka sai lumetuotteena oliiviöljyä. == Hoidot == Rasvat * Perusvoiteet * Kortisonivoiteet * Makrolidivoiteet ** Takrolimuusi (Protopic) ** Pimekrolimuusi (Elidel) Muut hoidot * Valohoidot * Antibiootit * Sisäiset kortisonit * Antihistamiinit * Siklosporiini Vaihtoehtoiset hoitomuodot (vaihtoehtolääkintä) * Pellavaöljy * Kylmäpuristettu kookosöljy * Kylmäpuristettu hampunsiemenöljy * Vitamiinit ja hivenaineet == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Allergia-, Iho- ja Astmaliitto ry. Luokka:Ihotaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Estadio Santiago Bernabéu

Estadio Santiago Bernabéu on Espanjan pääkaupungissa Madridissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii Real Madridin kotikenttänä. Stadion avattiin 14. joulukuuta 1947, ja sen alkuperäinen nimi oli Estadio Chamartín. Ensimmäinen ottelu oli avajaispäivänä pelattu Real Madrid vastaan Os Belenenses Portugalista, ja päättyi kotijoukkueen 3–1-voittoon. Nykyisekseen nimi vaihdettiin 14. joulukuuta 1955 Real Madridin pitkäaikaisimman ja menestyneimmän puheenjohtajan Santiago Bernabéun kunniaksi. Stadionin nykykapasiteetti on 81 044 istumapaikkaa. Se on remontoitu viimeksi vuonna 2021. Stadionilla on pelattu muun muassa Euroopan cupin loppuottelu vuosina 1957, 1969 ja 1980, Euroopan-mestaruuskilpailuiden loppuottelu vuonna 1964 ja maailmanmestaruuskilpailuiden loppuottelu vuonna 1982. Vuonna 2010 stadionilla pelattiin Mestarien liigan loppuotteluUEFA Executive Committee decisions Vaduz 28.3.2008. UEFA. Viitattu 2.4.2008.. == 1982 MM-kilpailuiden ottelut Santiago Bernabéulla == Estadio Santiago Bernabéulla pelattiin vuoden 1982 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden puolivälierälohko B:n ottelut sekä loppuottelu. Päivä Kotijoukkue Tulos Vierasjoukkue 28\. kesäkuuta 1982 0–0 2\. heinäkuuta 1982 2–1 5\. heinäkuuta 1982 0–0 11\. heinäkuuta 1982 3–1 == Katso myös == * Ciudad Real Madrid == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Estadio Santiago Bernabéun esittely Real Madridin virallisella sivustolla * Estadio Santiago Bernabéu Google Maps -palvelussa * Laligafi.net - Real Madridin kotistadion Santiago Bernabéu Luokka:Espanjan jalkapallostadionit Luokka:Madridin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Real Madrid Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kemiallinen evoluutio

Kemiallinen evoluutio voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Elämän alkuperä * Molekyylievoluutio * Nukleosynteesi Luokka:Elämän synty
Syanobakteerit

Sinibakteerit eli syanobakteerit (Cyanobacteria) ovat yhteyttäviä esitumallisia. Niitä kutsutaan myös sinileviksi, vaikka ne eivät ole leviä. Sinibakteerit tunnetaan kesäisistä massaesiintymisistään ('sinileväkukinnat') lämpimissä ja ravinteikkaissa vesissä, joissa ne tuottavat myrkyllisiä aineita. Syanobakteerit voivat elää yksittäisinä bakteereina tai muodostaa jonomaisia ketjuja. "Syano" nimessä viittaa väriin: kreikan kielen κυανός (kyanós) = sininen. Sinibakteerit eivät ole sinisiä eläessään, vaan ne muuttuvat sinisiksi vasta kuoltuaan. Sinibakteerien yhteyttäminen tapahtuu litteässä yhteyttämiskalvostossa. Muutamat lajit elävät alkueliöiden kanssa endosymbioosissa, eli kumpaakin osapuolta hyödyttävässä yhteiselossa alkueliön sisällä.Mark Wheelis, Principles of modern Microbiology, University of California, ISBN 978-0-7637-1075-0, 2007, s. 61, kuva 4.21 Soluseinältään sinibakteerit ovat gramnegatiivisia bakteereja, eli niiden soluseinässä on paljon rasva-aineita. Niillä ei ole siimoja, mutta ne pystyvät liikkumaan toistaiseksi tuntemattomalla keinolla. Sinibakteerit ovat levien tapaan ekosysteemissä tuottajia, eivätkä hajottajia, kuten useat muut bakteerit. Ne kuuluvat harvoihin eliöihin, jotka kykenevät sitomaan typpeä ilmakehästä. Typen sidonta on tärkeää ekosysteemin typenkierrolle. Typen yhteyttäminen kuluttaa runsaasti energiaa ja sen sivutuotteena syntyy vetyä. Sinibakteerit tuottavat ja vapauttavat happea yhteyttämisen sivutuotteena ja tämän on nähty muuntaneen maapallon varhaisen happiköyhän ilmakehän nykyisenkaltaiseksi paljon happea sisältäväksi. Tällä oli dramaattiset vaikutukset maapallon eliöstöön. Sinilevähavaintojen määrään Itämeressä vaikuttavat mm. suolapulssit. == Myrkyllisyys == Sinileväkukinnoista yli puolet on myrkyllisiä. Sinibakteereissa on kahdenlaisia myrkkyjä, maksamyrkkyjä ja hermomyrkkyjä.Tuomisto J. 100 kysymystä ympäristöstä ja terveydestä: arsenikista öljyyn, s. 39–40 Duodecim, Helsinki 2007. Verkossa englanniksi Maksalle myrkylliset sinilevät ovat yleisempiä kuin hermostolle myrkylliset. Makeiden vesien maksamyrkyt (mikrokystiinit) ja murtoveden maksamyrkyt (nodulariinit) ovat rakenteeltaan aminohapoista muodostuneita rengasrakenteisia peptidejä aiheuttaen eläimille maksan turpoamisen ja šokin. Hermostoon vaikuttavat toksiinit (mm. anatoksiinit ja saksitoksiinit) ovat rakenteeltaan pienimolekyylisiä hiilivetyrenkaita sisältäviä alkaloideja tai organofosfaatteja aiheuttaen mm. lihasten halvaantumista.Terveyskirjasto, Jouko Tuomisto: Viekö sinilevä hengen tai maksan?, 3.11.2014 Myrkkyihin kuolee satunnaisesti lehmiä ja koiria, mutta Suomessa ei ihmisille ole aiheutunut vakavia myrkytyksiä. Sinibakteereja sisältävässä vedessä uimisesta voi tulla ihottumaa, päänsärkyä ja kuumetta. Järvivedestä otetussa puhdistetussa juomavedessä ei sinibakteerimyrkkyjä ole merkittäviä määriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Cyanobacteria * * * * UniProt, Taxonomy: Cyanobacteria * MeSH: Cyanobacteria * Luokka:Syanobakteerit Luokka:Ympäristötoksikologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Esitumalliset

Esitumalliset, alkeistumaiset eli prokaryootit ovat tumattomia soluja. Ne jaetaan bakteereihin ja arkeoneihin. Esitumalliset ovat yksisoluisia eliöitä, jotka voidaan havaita vain mikroskoopilla. Muodoltaan esitumalliset jaetaan pallomaisiin kokkeihin, sauvamaisin basilleihin, kierteisiin spirilleihin ja käyriin vibrioihin. Esitumallisten läpimitta on luokkaa 0,1–100 mikrometriä. Niiltä puuttuvat mitoottisesti jakautuva kotelon ympäröimä tuma ja pitkälle kehittyneet soluelimet. Näin ollen ne ovat rakenteeltaan tumallisia soluja alkeellisempia. Esitumallisten ribosomit ovat suurelta osin toisenlaisia kuin tumallisten. Esitumalliset ovat monesti aitotumallisia pienempiä ja niistä löytyvätkin pienimmät elävät solut. Tumallisten uskotaan kehittyneen esitumallisesta eliöstä, mutta ei ole selvää, miten ja milloin nykyiset kunnat ovat syntyneet. On väitetty, että olisi olemassa nanobeja tai nanobakteereja, jotka ovat huomattavasti bakteerejakin pienempiä, viruksen kokoisia, mutta tätä ei ole kyetty todistamaan. ==Esitumalliset== Raja aitotumaisten eli eukaryoottien ja esitumallisten välillä on ollut solubiologiassa pitkään merkittävin jako eri eliöryhmien välillä. Esitumallisista käytetään monia nimiä: prokaryootit, prokariootit, alkeistumalliset, esitumaiset ja tumattomat. Esitumallisten olennaisin puute on kaksoiskelmun ympäröimän tuman puuttuminen. Solun keskustassa on sen sijaan rengasmainen kromosomi, jossa esimerkiksi arkeonien tapauksessa on eukaryooteille luonteenomaisia histoneita. Esitumallisilla on genomina yksi rengasmainen kromosomi, minkä lisäksi geneettistä materiaalia saattaa olla plasmideissa. Esitumallisilla on solukalvon lisäksi yleensä jäykkä soluseinä, joka estää solun tilavuuden muuttumisen. == Eliökunnan jako kolmeen kuntaan == Esitumalliset on jaettu mm. Carl Woesen näkemyksen mukaan bakteereihin ja arkeoneihin muun muassa geenien rakenteen pohjalta. Bakteereita sanotaan myös eubakteereiksi, arkeoneja arkeiksi. Bakteerien ja arkeonien geenit ovat hyvin erilaisia. Bakteerit, arkeonit ja tumalliset solut ovat geeneiltään yhtä kaukana toisistaan. Näin ollen Maan eliöt voidaan jakaa kolmeen suureen kuntaan, ns. domeeniin: eubakteereihin, arkkeihin ja eukaryootteihin. ==Katso myös== * Eliökunnan kunnat eli pääryhmät * Systematiikka ==Lähteet== *Prescott, L.M., Harley, J.P., Klein, D.A. 1999. Microbiology 4th ed. ISBN 0-697-35439-3 *Salkinoja- Salonen, Mirja. 2002. Mikrobiologian perusteita. Gummerus. ISBN 951-45-9502-5 == Aiheesta muualla == *Opetus.tv: Biologian etäopiskeluympäristö, Prokaryootti (esitumallinen solu) Luokka:Eliöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mississippi-kausi

Mississippi-kausi oli geologinen ajanjakso, joka vastaa vanhempaa kivihiilikautta (alakivihiili) noin 359–318 miljoonaa vuotta sitten. Ajanjakson iän määrityksessä on useiden miljoonien vuosien epätarkkuus. Pohjois-Amerikassa tällä kaudella oli laajoja merialueita. Kivihiilimetsät syntyivät vasta myöhemmällä Pennsylvania-kaudella. Maa oli tällä kaudella suurimman osan ajasta lämmin, koska päiväntasaajaa kiersi lämmin merivirta suuren etelänavan ympärillä olevan Gondwanamantereen ja pohjoisempana olevan Euramerikan välistä Rheanmeren kautta. Idempänä Gondwanamantereen itäosissa ollut Australia ja sen pohjoispuolella saarena ollut Kiina olivat suunnilleen nykyisillä paikoillaan.http://www.scotese.com/newpage4.htm Näiden välistä virtasi myös lämmin merivirta. Etelänavan ympärillä oli napalakki. ==Jako== *Tournai (alamississippikausi) *Visé (keskimississippikausi) *Serpukhov (ylämississippikausi) ==Katso myös== *Mesotsooinen maailmankausi == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *The Carboniferous Luokka:Paleotsooinen maailmankausi
Viskaali

Viskaali (< < = [valtion]rahastoOtavan Iso tietosanakirja, osa 10, palsta 3. Helsinki: Otava 1966) on hovioikeuden esittelijän entinen virkanimitys. Tuomioistuinlain tultua voimaan hovioikeuden viskaalin nimike muuttui hovioikeuden esittelijäksi. Käräjäoikeuden viskaali eli käräjäviskaali on käräjäoikeuden lainoppinut jäsen, jonka ratkaisuoikeudet ovat samat kuin notaarilla. Yleensä käräjäviskaalit ovat tuomioistuinharjoittelunsa suorittaneita lakimiehiä, jotka pyrkivät tuomarinuralle. Käräjäviskaali voi toimia oikeuden puheenjohtajana yksinkertaisissa siviili- ja hakemusasioissa sekä muissa kuin vakavissa ja vaikeissa rikosasioissa. ==Lähteet== Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Oikeusalan ammatit
Malcolm Arnold

Malcolm Henry Arnold (21. lokakuuta 1921 Northampton, Britannia – 23. syyskuuta 2006 Norfolk, Britannia) oli brittiläinen taide- ja viihdemusiikin säveltäjä. == Elämä == Arnold opiskeli Royal College of Musicissa ennen kuin liittyi trumpetistiksi Lontoon filharmoniseen orkesteriin. 1940-luvun loppupuolella hän omistautui täysin säveltämiselle. Arnold kärsi vanhemmiten mielenterveysongelmista ja yhä pahenevasta alkoholismista, kunnes muuan Anthony Day otti hänet 1980-luvun puolivälissä hoitoonsa ja suojelukseensa. Arnold toipui, eli vielä parikymmentä vuotta ja sai sävellettyä muun muassa yhdeksännen sinfoniansa. == Musiikki == Arnoldin musiikki on pääosin tonaalista. Hänen teoksissaan on toisinaan vaikutteita Hector Berliozin musiikista. Joskus häntä on myös vertailtu Jean Sibeliukseen. Arnoldin tärkeimpinä teoksina pidetään hänen yhdeksää sinfoniaansa. Hän sävelsi lisäksi muun muassa lukuisia konserttoja, tanssisarjoja sekä divertimenton huilulle, oboelle ja klarinetille. Arnold sävelsi musiikin yli 130 elokuvaan, tunnetuimpana ”Colonel Bogey March” -marssiin perustunut vihellysmarssi David Leanin ohjaamassa elokuvassa Kwai-joen silta (1957). Hän sai elokuvan musiikista Oscar-palkinnonHaku 'Malcolm Arnold', Awards Database, oscars.org. Viitattu 13.8.2023.. Arnold toimii kapellimestarina Deep Purple -yhtyeen ja Royal Philharmonic Orchestran albumilla Concerto for Group and Orchestra (1969), jonka musiikin sävelsi yhtyeen kosketinsoittaja Jon Lord. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Malcolm Arnoldin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (tilaajille) * Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:Balettisäveltäjät Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Leo Ornstein

Leo Ornstein (2. joulukuuta 1892 Krementšuk, Ukraina – 24. helmikuuta 2002 Green Bay, Yhdysvallat) oli ukrainalaissyntyinen mutta 1907 Yhdysvaltoihin muuttanut pianisti ja säveltäjä. Hän sai 1910-luvulla huomattavaa suosiota pianistina, mutta vetäytyi myöhemmin hiljaisempaan opetus- ja sävellystyöhön. Ornstein oli taustaltaan juutalainen, mutta ateistinen uskoltaan. Hänen isänsä oli kanttori. Ornstein syntyi oletettavasti vuonna 1892, vaikkakin eri lähteissä mainitaan myös vuosi 1893. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa Aleksandr Glazunovin johdolla. Muutettuaan Yhdysvaltoihin hän meni vuonna 1918 naimisiin Pauline Mallet-Prevostin kanssa. == Ura pianistina == Ornsteinin opettaja Bertha Fiering Tapper oli mukana hänen ensimmäisellä ulkomaankiertueellaan vuonna 1910. Pianisti tutustui useisiin Euroopan merkittäviin musiikillisiin vaikuttajiin. New Yorkissa hänen ensimmäinen esiintymisensä oli 1911. Ornsteinin ohjelmistoon kuului muun muassa Isaac Albénizin, Arnold Schönbergin, Claude Debussyn, Maurice Ravelin, Aleksandr Skrjabinin, César Franckin ja Béla Bartókin tuotantoa. Pianistintyönsä ohella hän sävelsi omaa musiikkiaan. Osa Ornsteinin teoksista oli moderneja ja atonaalisia, mutta mukaan mahtui myös tyylillisesti vanhanaikaisempaa taidemusiikkia. Ornstein ei kuitenkaan välittänyt muodista, vaan sävelsi sillä tyylillä kuin ”mitä musiikki vaati”. Ornsteinin konserttiura alkoi hiipua 1920-luvulla. Pianisti piti satunnaisia konsertteja noin vuoteen 1933 saakka, minkä jälkeen häntä ei enää nähty julkisuudessa. == Ura säveltäjänä == Ornstein perusti vaimonsa kanssa musiikkikoulun Philadelphiaan. Huomattava osa säveltäjän energiasta meni opetustyöhön laitoksessa, joka kasvoi merkittävästi toisen maailmansodan aikana. Ornstein päätti omistautua sävellystyölleen täysin 1950-luvulla. Hän ei ilmeisesti ollut juurikaan kiinnostunut julkisesta tunnustuksesta, vaan oletti, että ajan henkeen sopimaton tuotanto saisi arvostusta vasta hänen kuolemansa jälkeen. Ornstein teki pari vuosikymmentä hiljaista sävellystyötä, mutta 1970-luvulla yleinen kiinnostus häntä kohtaan heräsi uudelleen. Säveltäjä asui Teksasissa, ja hänen musiikistaan tehtiin useita levytyksiä. Ornsteinin vaimo Pauline Mallet-Prevost kuoli vuonna 1985. Pari oli ollut naimisissa 67 vuotta. Ornsteinin viimeinen suurempi teos oli vuonna 1990 julkaistu kahdeksas pianosonaatti. Ornstein eli poikkeuksellisen pitkäikäiseksi. Hän täytti 1990-luvun alussa jo sata vuotta ja kuoli vasta 108- tai 109-vuotiaana Wisconsinissa 2002. Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet yhdysvaltalaiset Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Dilemma

Dilemma (, "kaksois-olettamus") eli pulma on ongelma, johon on olemassa vähintään kaksi mahdollista vastausta. Retoriikassa vastaukset ovat usein epätyydyttäviä, mutta vastausten ei välttämättä pidä olla epätyydyttäviä, jotta ongelma voitaisiin luokitella dilemmaksi. Tyydyttävätkin vastaukset tekevät siis ongelmasta dilemman. Propositiologiikassa käytettäven symbolein dilemma voidaan esittää muodossa: A \vee B, A \Rightarrow C, B \Rightarrow C \vdash C Selväsanaisesti sanottuna se tarkoittaa: ”Lause A tai lause B tiedetään todeksi, mutta molemmat tuottavat lauseen C, joten lauseiden A ja B saamista totuusarvoista riippumatta ne tuottavat joka tapauksessa lauseen C.” Esimerkkinä dilemmasta on muna vai kana -kysymys. Retoriikassa dilemmaa hyödynnetään kysymyksissä, joihin ei välttämättä voi antaa totuudenmukaista vastausta. Esimerkiksi seuraavaan kysymykseen on olemassa kaksi vaihtoehtoa, jotka tuottavat molemmat saman lopputuloksen: ”Oletko lakannut pahoinpitelemästä aviopuolisoasi?” Oli vastaus mikä tahansa, kysymys vihjaa, että vastaaja on joka tapauksessa aiemmin hakannut aviopuolisoaan. Vaihtoehdoksi ei anneta sitä, ettei ole alun perinkään hakannut aviopuolisoa. == Lähteet == Luokka:Filosofian termit Luokka:Dilemmat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mountain Dew

Mountain Dew (Yhdysvalloissa nyk. Mtn Dew; ) on PepsiCo:n valmistama virvoitusjuoma. Mountain Dew on Yhdysvaltain kolmanneksi suurin virvoitusjuomamerkki. Juoma on sokeroidun sitruunan makuinen. Mountain Dew sisältää kofeiinia saman verran kuin markkinoiden kolajuomat. Yhdysvalloissa ja Uudessa-Seelannissa Mountain Dew'ssä on korkeampi kofeiiniannos kuin muissa virvoitusjuomissa, kuten Pepsissä ja Coca-Colassa. Kuitenkin joissain Yhdysvaltain osavaltioissa, Kanadassa ja Australiassa myytävässä Mountain Dew’ssä ei ole lainkaan kofeiinia. Edellä mainittujen valtioiden lisäksi Mountain Dew’tä myydään Islannissa, Venäjällä, Norjassa, Virossa, Puolassa, Bulgariassa, Saksassa ja Sveitsissä. Suomen markkinoille se tuli vuonna 2002. Perinteisen Mountain Dew’n lisäksi markkinoilla on myös vadelman ja sitruunan makuinen Mountain Dew Supernova. Yhdysvalloissa myydään Mountain Dew’stä myös joitakin erikoisversioita, kuten ”Diet Mountain Dew”, ”Mountain Dew Code Red”, ”Diet Mountain Dew Code Red”, ”Mountain Dew White out”, ”Mountain Dew Voltage”, sekä Halo-pelisarjan että World Of Warcraftin sponsoroimaa, rajoitetun ajan makua ”Mountain Dew Game Fuel”. Taco Bell -pikaruokaketju tarjoaa yksinoikeudella erikoismakuvaihtoehtoa ”Mountain Dew Baja Blast”, myös ”Mountain Dew Live Wire” on valikoimissa. Mountain Dew alkoi 2020-luvulla olla suomalaisten makutottumuksiin nähden liian sokeripitoista. Tämän vuoksi juoman sitruksinen versio vedettiin vuonna 2022 tilapäisesti pois markkinoilta, ja se korvataan vähäsokerisemmalla versiolla. Sokerillinen Mountain Dew ei kuitenkaan poistu kokonaan myynnistä, sillä sokerillista juomaa myydään edelleen 0,33 litran tölkissä. Isommissa pakkausko’oissa sitä ei enää saa. Mountain Dew poistui kaupoista – tästä on kyse. Iltalehti 14.9.2022. Juoma sai alkunsa jo vuonna 1940 Tennesseen osavaltiossa. Tuotemerkin loivat veljekset, Barney ja Ally Hartman. Tätä lime- ja sitruspohjaista limonadia käytettiin aluksi viskin laimentamisessa. Tiedosto:Oldmtdewbottle.jpg|Vanhoja Mountain Dew -pulloja Tiedosto:Mountain-Dew PET Flasche Thailand.jpg|Thaimaalainen Mountain Dew -pullo Tiedosto:DEW SuperNova.JPG|Mountain Dew Supernova ==Lähteet== == Katso myös == * Sitruunasooda == Aiheesta muualla == * Mountain Dew’n virallinen sivusto Luokka:Virvoitusjuomamerkit Luokka:PepsiCon tuotemerkit
Irina Slutskaja

Irina Eduardovna Slutskaja (, s. 9. helmikuuta 1979 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen taitoluistelija. Hän on lajin kaksinkertainen olympiamitalisti, kaksinkertainen maailmanmestari ja seitsenkertainen Euroopan mestari. Slutskaja voitti naisten yksinluistelussa juniorien maailmanmestaruuden vuonna 1995 ja pysyi aikuisten sarjan huipulla yli kymmenen vuotta. Hän saavutti olympiahopeaa Salt Lake Cityssä 2002 ja olympiapronssia Torinossa 2006. Ensimmäisissä olympialaisissaan Naganossa 1998 hän sijoittui viidenneksi. Maailmanmestaruuden hän voitti vuosina 2002 ja 2005. MM-hopealle hän ylsi vuosina 1998, 2000 ja 2001 sekä MM-pronssille vuonna 1996. Euroopan mestaruuden hän voitti vuosina 1996, 1997, 2000, 2001, 2003, 2005 ja 2006, ja EM-hopeaa hän sai vuosina 1998 ja 2002. Marraskuussa 2006 levisi julkisuuteen tieto venäläisen All Sport -uutistoimiston kautta, että Slutskaja lopettaisi kilpauransa. Hän itse kiisti jyrkästi tiedot lopettamisestaan. Slutskaja ei kuitenkaan ole enää kilpaillut tuon ajankohdan jälkeen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla == * ISUn profiili Luokka:Venäläiset taitoluistelijat Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alaskanjupik

Alaskanjupik (omakielinen nimi: Yugtun) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka on yksi jupikkikielistä. Yhdessä alutiiqin kanssa se muodostaa siihen kuuluvan alaskanjupikkikielten alaryhmän. Alaskanjupikkia puhutaan Nunivakinsaarella ja Alaskan rannikolla Bristolinlahdesta Nortoninlahden Unalakleetiin ja sisämaassa Nushagak-, Kuskokwim- ja Yukonjoen rannoilla. Keski-Alaskan jupikeita on noin 21 000, joista noin 10 000 (vuonna 1995, M. Krauss) puhuu kieltä. Kielessä on neljä toisistaan poikkeavaa murretta. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Avoin a Lähde: === Konsonantit === Labiaalit Alveolaarit Postalveolaarit/ Palataalit Velaarit Uvulaarit Nasaalit m̥ m n̥ n ŋ̊ ŋ Klusiilit p t k q Affrikaatat ts tʃ Frikatiivit tavalliset f v s z x ɣ χ ʁ labialisoidut xʷ ɣʷ χʷ ʁʷ lateraalit ɬ Approksimantit tavalliset j w lateraalit l Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alaskan ortodoksiset tekstit (Alaskanjupikin kielellä) Luokka:Jupikkikielet Luokka:Alaskan kielet
Alutiiq

Alutiiq (omakielinen nimi: Sugpiaq) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka on yksi jupikkikielistä. Yhdessä alaskanjupikin kanssa se muodostaa siihen kuuluvan alaskanjupikkikielten alaryhmän. Alutiiqistä käytetään myös muita nimityksiä kuten (englanniksi) Pacific Gulf Yupik, Sugpiak "Eskimo", Sugpiaq "Eskimo", Chugach "Eskimo", Koniag-Chugach, Suk, Sugcestun, Aleut, Pacific Yupik ja South Alaska "Eskimo". Alutiiqia puhutaan Alaskan niemimaalta itään Prince William Soundiin asti. Alutiiqeja on noin 3 000, mutta vain arviolta 500–1 000 yhä puhuu tätä kieltä (400 M. Kraussin mukaan vuonna 1995). Koniagin murretta puhutaan Alaskan niemimaan eteläpuolella ja Kodiakinsaarella. Chugachin murretta puhutaan Kenain niemimaalla ja Prince William Soundissa. Useimmat puhujista ovat vanhuksia, Kenain niemimaan kärjessä ja Kodiakinsaarella on nuorempiakin puhujia. Vuodesta 2014 lähtien alutiiq on ollut yhdessä muiden alaskalaisten alkuperäiskielten kanssa osavaltion virallinen kieli. Kieltä voidaan kirjoittaa sekä latinalaisin että kyrillisin aakkosin. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolivokaali ə Avoin a Lähde: === Konsonantit === Bilabiaali Alveolaari Palatalai Velaari Uvulaari Norm. Lab. Norm. Lab. Nasaali m n ŋ Klusiili p t k kʷ q Affrikaatta t͡ʃ Frikatiivi Norm. f s ɣ ɣʷ ʁ ʁʷ Lat. ɬ Lateraali l Approksimantti j w Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alaskan ortodoksiset tekstit (Alutiiqin kielellä) Luokka:Jupikkikielet Luokka:Alaskan kielet
Siperianjupik

Siperianjupik on eskimo-aleuttilainen kieli. Yhdessä naukaninjupikin ja sirenikin kanssa se muodostaa siperianjupikkikielten alaryhmän. Kieltä kutsutaan myös nimillä (englanniksi) St. Lawrence Island "Eskimo" ja Bering Strait Yupik. Kielen katsotaan olevan uhanalainen. Vuonna 2014 kielellä katsottiin olevan noin 1300 puhujaa. Näistä noin tuhat asuu Yhdysvaltojen puolella. Kieli on yleisin jupikkikieli Siperiassa (noin 300 tuhannesta siperianjupikista, juiteista, puhuu kielen chaplino-murretta). Saint Lawrencen saarella lähes kaikki jupikit puhuvat kieltä, heitä oli vuonna 1995 1 050 (M. Krauss). Kieli on elinvoimainen Alaskassa, lapsia kasvatetaan puhumaan kieltä (1998). Vuodesta 2014 kieli on ollut yhdessä muiden Alaskan alkuperäiskielten kanssa osavaltion virallinen kieli. Kieltä kirjoitetaan sekä latinalaisin että kyrillisin kirjaimin. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Labiodentaali Alveolaari Palataali Velaari Uvulaari Norm. Lab. Norm. Lab. Nasaali m n ŋ̊ ŋ̊ʷ Klusiili p t k q qʷ Affrikaatta Norm. ʧ Lateraali tɬ Nasaali tn Frikatiivi β v z ʒ x ʁ χʷ Lateraali l Approksimantti j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e ə o Puoliavoin ɛ ɔ Avoin a Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Hyödyllisiä ilmauksia siperianjupikiksi: Siperianjupik Suomi Natesiin? Kuinka voit? Igamsiqanaghhalek! Kiitos! Esghaghlleqamken! Näkemiin! == Lähteet == Luokka:Jupikkikielet Luokka:Venäjän kielet Luokka:Alaskan kielet
Naukaninjupik

Naukaninjupik (omakielinen nimi: нывуӄаӷмит) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka kuuluu jupikkikielten kieliryhmään. Yhdessä siperianjupikin ja sirenikin kanssa se muodostaa siperianjupikkikielten alaryhmän. Kieltä kutsutaan myös nimillä (englanniksi) Naukan ja Naukanski. Kieltä puhutaan Lavrentijan (Лаврентия), Lorinon (Лорино) ja Uelenin (Уэлен) kylissä Tšukotkassa Venäjän Kaukoidässä. Naukaneihin kuuluu noin 350 ihmistä, joista noin 75 puhuu kieltä (vuonna 1990 L.D. Kaplan). Kieltä kirjoitetaan kyrillisin aakkosin. Raamattu on käännetty kokonaisuudessaan naukaninjupikiksi vuonna 1680. == Lähteet == Luokka:Jupikkikielet Luokka:Venäjän kielet
Sirenikin kieli

Sirenikin kieli on kuollut eskimo-aleuttilainen kieli, joka kuuluu jupikkikielten ryhmään. Yhdessä naukaninjupikin ja siperianjupikin kanssa se muodostaa siperianjupikkikielten alaryhmän. 1900-luvun alkuun saakka sirenikiläiset asuivat Tšuktšien niemimaan etelärannikolla Providenije- ja Preobraženije-lahtien välillä. 1900-luvun alussa kieltä puhui noin 130 henkeä, vuonna 1954 noin 30 ja vuonna 1988 enää neljä henkeä. Viimeinen kielenpuhuja kuoli Sirenikin kylässä vuonna 1997. Kylässä asuvat jupikit puhuvat nykyisin siperianjupikkia. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Menovštšikov, G.A. Jazyk sirenikskih eskimosov (fonetika, morfologija, teksty i slovar). Moskva- Leningrad, 1964. Luokka:Jupikkikielet Luokka:Aasian kuolleet kielet Luokka:Venäjän kielet
Otto Erich Deutsch

Otto Erich Deutsch (5. syyskuuta 1883 – 23. marraskuuta 1967) oli itävaltalainen musiikintutkija. Hänet muistetaan parhaiten vuonna 1951 laatimansa Franz Schubertin teosluettelon ansiosta. Lisäksi hän kirjoitti monia artikkeleita Schubertista ja Wolfgang Amadeus Mozartista. Deutsch myös keräsi elämäkertateokset Georg Friedrich Händelistä, Wolfgang Amadeus Mozartista ja Schubertista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itävaltalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Aleutti

Aleutti on aleuttien kansan puhuma eskimo-aleuttilainen kieli. Vuonna 2007 sitä puhui erään arvion mukaan noin 155 ihmistä Aleuteilla, Pribilofsaarilla ja Alaskan niemimaalla Yhdysvalloissa sekä Venäjällä Kommodorinsaarten Beringinsaarella, Nikolskojen taajamassa. Aleutin kieli kuuluu eskimo- aleuttilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. Kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkan aleutti. Kolmas murre, Attun aleutti, on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Alaskan ortodoksiset tekstit (aleutin kielellä) *Johdatus aleutin kieleen Luokka:Eskimo-aleuttilaiset kielet Luokka:Alaskan kielet
Jupikkikielet

Jupikkikielet eli juppikkilaiset kielet muodostavat kieliryhmän, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään. Puhujia on arviolta noin 17 000. Eläviä jupikkikieliä tunnetaan neljä: * alaskanjupik * alutiiq (aleuttienjupik, tyynenmerenjupik) * naukaninjupik * siperianjupik == Lähteet == *
CSC

CSC voi viitata seuraaviin: * kosekantti (csc), trigonometrinen funktio * CSC – Tieteen tietotekniikan keskus, suomalainen tietotekniikkapalveluiden tarjoaja * Team CSC, tanskalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli * Computer Sciences Corporation, kalifornialainen tietotekniikkayritys
Jousimiehen tähtipilvi

Pieni Jousimiehen tähtipilvi on Messierin luettelon kohde numero 24. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 20. kesäkuuta vuonna 1764. Kohde ei ole perinteinen syvän taivaan kohde eli tähtisumu, tähtijoukko tai galaksi, vaan suuri Linnunradan kirkastuma ns. tähtipilvi. Kohde on itse asiassa aukko tähtienvälisessä pölyssä, joten aukosta on mahdollista nähdä tähti pitkälle Linnunrataan. Normaalisti tähtienvälinen pöly himmentää tähdet jotka ovat pölyn takana. Pöly muodostaa keskimäärin halkaisijaltaan 25 valovuoden kokoisia kasaumia, ja Maasta katsottuna näitä kasaumia on tuhannen valovuoden matkalla keskimäärin kaksi. Koska pölyssä on aukkoja, paikoin on mahdollista nähdä pölyn läpi. Pienen Jousimiehen tähtipilven kohdalla ei ole yhtään pölykasaumaa, ja aukosta on mahdollista nähdä yksi galaksimme spiraaleista. Tällaisilla alueilla on suuri merkitys Linnunradan ja galaksien rakenteiden tutkimisessa, koska muuten näkymämme Linnunrataan olisi varsin rajallinen. Kohde sisältää avoimen tähtijoukon NGC 6603, ja joissakin luetteloissa tähtijoukko saa tunnuksen Messier 24. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Kölin–Jousimiehen haara 024
Opusnumero

Opusnumero (latinan opus, ’teos’) tarkoittaa klassisessa musiikissa tietyn säveltäjän teoksen järjestysnumeroa. Opusnumerot annetaan yleensä säveltämis- tai ensiesitysajan perusteella. Opusnumero lyhennetään yleensä Op. Lyhenteellä WoO (saksan kielen sanoista Werk ohne Opus) tarkoitetaan teosta ilman opusnumeroa. Op. posth. (opus posthumous) puolestaan tarkoittaa, että teos on julkaistu vasta säveltäjän kuoleman jälkeen. Jos säveltäjän teoksista julkaisee luettelon joku muu kuin säveltäjä itse, ei numeroista yleensä käytetä nimitystä opusnumero. Esimerkiksi Johann Sebastian Bachin teoksista käytetään Wolfgang Schmiederin julkaisemaa BWV-luetteloa, Wolfgang Amadeus Mozartin teoksista Ludwig von Köchelin tekemää kronologista luetteloa Köchel Verzeichnis (KV) ja Franz Schubertin teoksista D-numeroita, jotka musiikintutkija Otto Erich Deutsch on antanut niille. Luokka:Musiikkitermit Luokka:Taidemusiikin teokset
Stigma

Stigma on Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta saamia haavoja muistuttava haava tai merkki, aiheutti sen mikä hyvänsä. Stigmoja on viidenlaisia: naulan jäljet kämmenissä tai ranteissa, naulan jäljet jalkaterissä, ruoskan sivalluksia selässä, orjantappurakruunun aiheuttamat haavat päässä ja keihään pisto kyljessä. Muun muassa jotkut kristityt uskovat stigmojen olevan lahja Jeesukselta. Useimmiten jäljet ilmestyvätkin uskonsa kanssa kamppailevalle tai menettäneelle henkilölle. Uskotaan että näin Jeesus 'osoittaa' olemassaolonsa. Kerrotaan, että Pyhä Franciscus Assisilainen sai elämänsä loppuvaiheessa stigmat. Stigmojen ilmestymistä iholle yliluonnollisesti kutsutaan stigmatisaatioksi. Stigma on myös polttomerkki. Sanaa käytetään myös kuvaannollisesti tarkoittaen sosiaalista asemaa osoittavaa merkkiä. ==Lähteet== * Luokka:Kristuksen kärsimyshistoria Luokka:Paranormaalit ilmiöt Luokka:Spiritualiteetti nl:Stigmata pt:Estigma (Cristo) sr:Стигма sv:Stigmatisering
Ck-funktio

Ck-funktio eli tarkemmin Ck(G)-funktio on funktio, joka on k kertaa jatkuvasti derivoituva eli sen kaikki osittaisderivaatat ovat jatkuvia ja kertalukuun k asti olemassa avoimessa joukossa G. Jos funktio on Ck-funktio kaikille luonnollisille luvuille k eli sen kaikkien kertalukujen osittaisderivaatat ovat jatkuvina olemassa, niin funktiota sanotaan C∞-funktioksi. ==Lähteet== Luokka:Funktiot Luokka:Differentiaalilaskenta
Herbert Simon

Herbert Alexander Simon (15. kesäkuuta 1916 Milwaukee, Wisconsin – 9. helmikuuta 2001) oli Nobel-palkittu yhdysvaltalainen tutkija, joka keskittyi pitkällä urallaan niin taloustieteeseen, tietojenkäsittelytieteeseen, hallintotieteeseen, kognitiiviseen psykologiaan kuin filosofiaankin. Hänen yhdistävä kiinnostuksen kohteensa näissä kaikissa oli ihmisten päätöksenteko ja ongelmien ratkaisuprosessit. ==Elämä== Simon syntyi Milwaukeessa Wisconsinissa vuonna 1916. Hän suoritti B.A.-tutkinnon valtiotieteistä Chicagon yliopistossa vuonna 1936 ja väitteli tohtoriksi samasta yliopistosta vuonna 1943. Simon työskenteli Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä, Illinoisin teknillisessä yliopistossa ja vuodesta 1949 Pittsburghissa Carnegie Mellon -yliopiston professorina.Herbert A. Simon Encyclopedia Britannica ==Palkintoja== *1969 Hänet palkittiin Amerikan psykologisen yhdistyksen palkinnolla. *1975 Hän sai myös Turing-palkinnon yhdessä Allen Newellin kanssa. *1978 Hänet palkittiin Nobelin taloustieteen palkinnolla organisaatioiden päätöksentekoa koskevista tutkimuksistaan. *1986 Hän vastaanotti Yhdysvaltain kansallisen tieteen ansiomitalin. *1988 Hän sai ORSA:n John von Neumannin palkinnon. *1995 Hänet palkittiin tutkimuksistaan tekoälyn parissa. ==Julkaisuja== Simon julkaisi urallaan satoja artikkeleita ja kymmeniä kirjoja, joihin on myöhemmin viitattu laajalti. === Kirjoja === *(1947) Administrative Administrative Behavior: A Study of Decision-Making Processes in Administrative Organizations. Organisaatiotutkimuksen klassikoita, joista on julkaistu neljä eri versioita, viimeisin vuonna 1997. ( Teos on ilmestynyt suomeksi nimellä Päätöksenteko ja hallinto) *(1957) Models of Man, John Wiley. Käsittelee matemaattisia malleja ihmisten käyttäytymisestä. *(1958) Organizations. Yhteistyössä James G Marchin ja Harold Guetzkowin kanssa. *(1977) Models of Discovery : and other topics in the methods of science. *(1979) Models of Thought, Volumes 1 and 2. *(1982) Models of Bounded Rationality, Volumes 1 and 2. *(1983) Reason in Human Affairs *(1991) Models of My Life BasicBooks. *(1996) The Sciences of the Artificial *(1987) Scientific Discovery: computational explorations of the creative processes. Yhteistyössä Pat Langleyn, Gary Bradshaw:n ja Jan Zytkowin kanssa. *(1997) An Empirically Based Microeconomics. *(1997) Models of Bounded Rationality, Volume 3. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Herbert Simon Collection: Full-text digital archive Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Nobelin taloustieteen palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet Luokka:Turing-palkinnon saajat
Opus

Opus (lat. työ) voi viitata seuraaviin: * opusnumero klassisessa musiikissa * Opus, suomalaisten valokuvateosten sarja * Opus, itävaltalainen yhtye * Opus, yhdysvaltalainen strippisarjakuva * Opus, äänenpakkausmenetelmä * Opus (Eric Prydzin albumi), vuodelta 2016 * Opus (Eric Prydzin single), vuodelta 2015 * Opus-pingviini (Opus the Penguin), päähahmo Berkeley Breathedin sarjakuvissa Bloom County, Outland ja Opus * OPUS-tutkimushanke, oppiva kaupunkisuunnittelu, Teknillisen korkeakoulun tutkimushanke * Opus Dei, katolisen kirkon sielunhoitoinstituutio == Maantiede == Antiikin Kreikan maantieteessä Opus ( tai Opous) voi viitata seuraaviin: * Opus, antiikin aikainen kaupunki Eliin maakunnassa Kreikassa * Opus, antiikin aikainen kaupunki Lokriin maakunnassa Kreikassa (tunnetumpi Opus) == Roomalaisia rakennus- ja pinnoitustekniikoita == * Opus Africanum * Opus caementicium * Opus craticium * Opus figlinum * Opus incertum * Opus latericium * Opus mixtum * Opus quadratum * Opus reticulatum * Opus sectile * Opus Signinum * Opus siliceum * Opus spicatum * Opus vittatum
Saukko (saari)

Saukko () oli Helsingin kaupungin edustalla sijainnut pieni saari, joka on nykyään osa Jätkäsaaren aluetta. Entisen saaren läheisyyteen 2000-luvulla rakennettu asuinalue on nimetty Saukonpaadeksi. == Historia == === Nimen alkuperä === Saaren nimi oli kartoissa 1700-luvulla Utterholm tai Utterholmen (”Saukkosaari”), vuonna 1842 se lyheni muotoon Uttern, joka merkitsee ruotsin kielellä saukkoa. Myös suomenkielinen käännösnimi Saukko oli käytössä jo 1900-luvun alussa, mutta vuonna 1909 sen viralliseksi suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin Utteri, ja nimi Saukko virallistettiin vasta vuonna 1928. === Saarena === Saukko oli korkea kalliosaari. Sen kivi oli ehyttä ja kauniin väristä, minkä vuoksi sitä alettiin louhia rakennuskiveksi. Saaren graniittia käytettiin muun muassa hautakivissä sekä Pitkänsillan ja Uspenskin katedraalin rakentamisessa. Kesäisin Saukkoon soudettiin eväsretkille ja uimaan. Saareen rakennettiin joitakin varastorakennuksia ja laitureita. === Liittäminen osaksi satamaa === Saukko sekä viereiset Hietasaari ja Jätkäsaari yhdistettiin 1910-luvulla täyttömaalla yhdeksi suureksi, satama-alueena käytetyksi saareksi, jonne johti Ruoholahdesta leveä, yhdistetty katu- ja rautatiesilta. Alueen yhteisnimeksi tuli Jätkäsaari. Länsisatamasta tuli myöhemmin liikenteellisesti Helsingin suurin satama, jossa matkustajaliikenne yhä kasvaa tänä päivänä. Ruoholahden alueella yhdistettiin täyttömaalla suoraan mantereeseen Kellosaari ja Salmisaari. 1960-luvulla täytettiin myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolisesta salmesta, jolloin laajentunut Jätkäsaarikin lakkasi olemasta saari, kunnes paikalle myöhemmin kaivettiin Ruoholahden kanava. == Lähteet == Luokka:Helsingin entiset saaret Luokka:Jätkäsaari
MTG

MTG voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Magic: The Gathering, maailman ensimmäinen keräilykorttipeli * Meteosat Third Generation, sääsatelliittiperhe * Modern Times Group, ruotsalainen mediayhtiö * Musiikkituottajat Group, suomalainen levy-yhtiö
Magic

Magic voi tarkoittaa: __NOTOC__ == TV ja elokuva == * Magic (TV channel) * Magic (vuoden 1917 elokuva), unkarilainen draamaelokuva * Magic (vuoden 1978 elokuva), yhdysvaltalainen kauhuelokuva == Musiikki == * Magic, yhdysvaltalainen rap-artisti * Magic!, kanadalainen fuusioreggaeyhtye === Albumit === * Magic (B'z:n albumi) * Magic (Tom Brownen albumi) * Magic (Djumbon albumi) * Magic (Gillanin albumi) * Magic (The Jetsin albumi) * Magic (Jorma Kaukosen albumi) * Magic (Axel Rudi Pellin albumi) * Magic (Smash Mouthin albumi) * Magic (Bruce Springsteenin albumi) * Magic (Amii Stewartin albumi) * Magic (T-Connectionin albumi) * Magic (Jolin Tsain album) * Magic (Twinsin album) * Magic (EP), The Sound of Arrowsin EP === Kappaleet === * Magic (Coldplayn kappale) * Magic (B.o.B:n kappale) * Magic (The Carsin kappale) * Magic (Disco Montegon kappale) * Magic (Nick Draken kappale) * Magic (Futuren kappale) * Magic (Ladyhawken kappale) * Magic (MAXin kappale) * Magic (Olivia Newton-Johnin kappale) * Magic (One Directionin kappale) * Magic (Pilotin kappale) * Magic (Secretin kappale) * Magic (The Sound of Arrowsin kappale) * Magic (Bruce Springsteenin kappale) * Magic (Robin Thicken kappale) == Merenkulku == * Carnival Magic, Dream-laivaluokan risteilyalus * Disney Magic, Disney Cruise Line -varustamon risteilyalus == Urheilu == * Magic Johnson, yhdysvaltalainen koripalloilija * Orlando Magic, yhdysvaltalainen koripallojoukkue * Waikato Bay of Plenty Magic, uusiseelantilainen verkkopallojoukkue == Teknologia == * HTC Magic, matkapuhelin * MAGIC (teleskooppi) * R.550 Magic, ilmataisteluohjus * Magic Software Enterprises, kansainvälinen ohjelmistoalustojen toimittaja * Magic: The Gathering, keräilykorttipeli
De Moivren kaava

De Moivren kaava antaa yksinkertaisen tavan laskea kompleksiluvun potenssi. Jos kompleksiluku z esitetään napakoordinaattimuodossa z = r (\cos \theta + i \sin\theta)\,, voidaan sen n:s potenssi laskea de Moivren kaavasta: z^n = r^n (\cos(n\theta) + i \sin(n\theta))\,. De Moivren kaava toimii myös toiseen suuntaan ja mahdollistaa juurten ottamisen kompleksiluvuista. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Kompleksiluvut
Tarot

Tarot voi viitata seuraaviin: *Tarot-kortit *Tarot, suomalainen heavy metal -yhtye *Tarot, Dark Moorin albumi vuodelta 2007 *Tarot, kauhuelokuva vuodelta 2024
Albatrossit

Albatrossit (Diomedeidae) ovat ulappalintujen lahkoon kuuluva suurten, kapeasiipisten merilintujen heimo. Valtaosa albatrossilajeista elää eteläisellä pallonpuoliskolla. Siellä ne keskittyvät subantarktisille merialueille ja kylmien merivirtojen ympäristöön. Albatrossien siivet ovat kapeat, ja niiden nokka on iso, vahva ja teräväreunainen. Jaloissa ei ole taaksepäin osoittavaa varvasta (”peukaloa”) ja kolme varvasta ovat räpylän keskellä. Albatrossit voivat lentää todella pitkiä matkoja käyttäen muidenkin pitkäsiipisten lintujen ja purjekoneiden suosimaa dynaamista purjelentoa, jossa ne nousevat ylös ilmakehän nousuvirtausten mukana haaskaamatta omaa energiaansa nousuliikkeeseen. Albatrossien ravintoa ovat pienet mustekalat, kalat ja äyriäisistä eritoten krillit. Suurin osa albatrossilajeista on uhanalaisia. Osasyyllisiä niiden harvinaistumiseen ovat pitkäsiimaa käyttävät ammattikalastajat ja merten muovijäte. Albatrossi on merimiesten onnenlintu. == Suvut ja lajit == * Albatrossit (Diomedea) ** Kuningasalbatrossi (Diomedea epomophora) ** Jättiläisalbatrossi (Diomedea exulans) * Tyynenmerenalbatrossit (Phoebastria) ** Japaninalbatrossi (Phoebastria albatrus) ** Havaijinalbatrossi (Phoebastria immutabilis) ** Galapagosinalbatrossi (Phoebastria irrorata) ** Mustajalka-albatrossi (Phoebastria nigripes) * Nokialbatrossit (Phoebetria) ** Nokialbatrossi (Phoebetria fusca) ** Etelännokialbatrossi (Phoebetria palpebrata) * Etelänalbatrossit (Thalassarche) ** Uudenseelanninalbatrossi (Thalassarche bulleri) ** Isoalbatrossi (Thalassarche cauta) ** Hoikka-albatrossi (Thalassarche chlororhynchos) ** Harmaapääalbatrossi (Thalassarche chrysostoma) ** Mustakulma-albatrossi (Thalassarche melanophris) ==Lähteet== Luokka:Ulappalinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit