Ithkuil

Ithkuil (IPA-merkintänä [ɪθˈkʊ.il]) on keinokieli, joka tunnetaan merkittävästä kieliopillisesta monimutkaisuudestaan, lukuisista foneemeistaan ja ainutlaatuisesta kirjoitusjärjestelmästään. Kielen tekijä, yhdysvaltalainen John Quijada, luonnehtii kieltä filosofisen ja loogisen suunnitelmakielen risteymäksi. Quijada väittää kielen tarkoituksen olevan ilmaista avoimesti, selkeästi ja lyhyesti ihmiskognition syvempiä tasoja sekä vähätellä luonnollisissa kielissä esiintyviä epäselvyyksiä ja semanttisia epämääräisyyksiä. Quijadan tekemässä alkuperäisessä kielioppikirjassaA Philosophical Design for a Hypothetical Language näkyy selvästi, että ithkuilin kielessä lause tai lauseke voidaan lausua yleensä vähemmillä leksikaalisesti erottuvilla puheen elementeillä kuin luonnollisissa kielissä. Quijada myöntää, että ithkuil on liian vaikea kieli ollakseen "luonnollisesti" kehittynyt kieleksi, mutta soveltuu silti ihmisten keskustelulle. Quijada ei itse puhu ithkuilia sujuvasti eikä kenenkään muun uskota kykenevän siihen. Vuonna 2004 ithkuilin kielestä kirjoitettiin venäjänkielisessä tiedelehdessä Computerra. == Kielioppi == Ithkuilin sanasto koostuu mahdollisesti peräti 3 600 eri sanajuuresta, joista vasta 900 on käännetty. Joka sanajuuri koostuu kahdesta radikaalista, joista voidaan derivoida tuhansia uusia lekseemejä ithkuilin monimutkaisten morfofonologian sääntöjen mukaan. Kielessä esiintyy myös mm. 3 sanavartaloa, 14 valenssia, 30 modaliteettia, 32 aspektia, 8 tapaluokkaa ja 81 sijamuotoa (suomen kielessä taas on vain 15 sijamuotoa). Formatiivisten sanaluokkien sanojen runkoihin voidaan lisätä peräti 153 affiksia. Ithkuilin eri sijamuotoja ovat mm. datiivi, ergatiivi, instrumentaali, genetiivi, essiivi, abessiivi, komitatiivi jne. Kielessä esiintyy myös paljon harvinaisia sijamuotoja kuten postulatiivi (viittaa hypoteettiseen substantiiviin tai tilanteeseen joka käydessä toteen aiheuttaa päälauseen kuvaamansa seurauksen, esim. "Jos sataa lunta, niin en mene ulos") sekä jopa partitiivi, joka esiintyy paitsi suomessa vain virossa, saamelaiskielissä ja harvassa muussa. === Sijamuotoja sisältävät mallilauseet === * Absolutiivi, datiivi, obliikvi: Kšoul hë'n tâlxai akéz. klovni-ABS äiti- DAT dokumentti-OBL.SIZ₂/6 antaa-taipumaton Klovni antoi äidille kirjeen. * Ergatiivi, absolutiivi, instrumentaali: Ro'wïņ skaipʰ ra'wën uqačoiçômšëţ. setä-ERG ampiainen-ABS käsi-INS kosketus-ASO.PUN.SUD₂/8.FRC₂/8 Setä lyö ampiaista kädellään. ==Äänneoppi== Ithkuilin kielessä on 65 konsonanttia, 17 vokaalia ja 5 toonia. Konsonantit ovat: Labiaali Dentaali Alveolaari Alveolaari Retrofleksi Postalveolaari Palataali Palataali Velaari Uvulaari Faryngaali Glottaali Labiaali Dentaali Keskinen Lateraali Retrofleksi Postalveolaari Keskinen Lateraali Velaari Uvulaari Faryngaali Glottaali Nasaali Nasaali m n̪ ŋ Plosiivi soinnillinen b d̪ ɟ ɡ ɢ Plosiivi soinniton p t̪ c k q ʔ Plosiivi aspiraatta pʰ t̪ʰ cʰ kʰ qʰ Plosiivi ejektiivi pʼ t̪ʼ cʼ kʼ qʼ affrikaatta soinnillinen d͡z d͡ʐ d͡ʒ affrikaatta soinniton t͡s t͡ʂ t͡ʃ affrikaatta aspiraatta t͡sʰ t͡ʂʰ t͡ʃʰ cʎ̥˔ʰ affrikaatta ejektiivi t͡sʼ t͡ʂʼ t͡ʃʼ c͡çʼ k͡xʼ q͡χʼ Frikatiivi soinnillinen v ð z ʐ ʒ ʝ ɣ Frikatiivi soinniton f θ s ɬ ʂ ʃ ç x χ ħ h Approksimantti Approksimantti l̪, ɫ̪ ɭ j w ʁ̞ Yksitäryinen tremulantti Yksitäryinen tremulantti ɽ Vokaaleja on ithkuilissa 17: etinen keskinen takainen Suppea Puolisuppea Puoliväljä Väljä Diftongeja on yhteensä 24: . Lisäksi ithkuilissa on 5 toonia eli sävelkulkua: keskimatala, laskeva, korkea, rikki (keski→matala→keskimatala) ja nouseva. Keskimatala tooni on neutraalinen. # keskimatala # laskeva tûz (asukas) # korkea tûz- (kodissa asuva) # rikki tûz\ (asukas (lain tai yhteissopimuksen ansiosta)) # nouseva tûz/ (hypoteettinen tai metaforinen asukas) ==Lähteet== ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Suunnitelmakielet