EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Owen Franks

Owen Franks (s. 23. joulukuuta 1987 Motueka, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen ammattilaisrugbypelaaja. Franks on pelannut Uuden-Seelannin rugbymaajoukkueessa, voittaen maailmanmestaruuskisoista kultaa vuosina 2011 ja 2015. == Ura == Franks aloitti Super Rugby -uransa vuonna 2009 pelaamalla, edelleen edustamansa, Crusadersien riveissä. === Maajoukkue === Maajoukkueuran Franks aloitti vuonna 2009 pelissä Italiaa vastaan. Hän oli osallisena maajoukkueen voittaessa maailmanmestaruuskilpailuista kultaa vuosina 2011 ja 2015. == Lähteet == Luokka:Uusiseelantilaiset rugby union -pelaajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mengzi (kaupunki)

Mengzi () on piirikuntatason kaupunki Kiinan Yunnanin maakunnassa. Se on Honghen hanien ja yiden autonomisen prefektuurin päähallintopaikka. Kaupungin pinta-ala on 2 172 neliökilometriä ja väkiluku 417 156 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 175 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kunmingista eteläkaakkoon. == Hallinnollinen jako == Kuntatasolla kaupunki jakauttuu seitsemään suurkuntaan, kahteen maalaiskuntaan ja kahteen etniseen kuntaan. Kaupungin keskus on Wenlanin suurkunta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * TopChinaTravel.com: Mengzi City * ChinaHighlights.com: Mengzi Ancient County * YunnanToursGuide.com: Mengzi Travel Guide Luokka:Yunnanin kaupungit Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet
Kesä (yhtye)

Kesä on laulaja Toni Salmisen toukokuussa 2014 perustama helsinkiläinen post- punk -yhtye. Sen musiikki on mollivoittoista ja tummanpuhuvaa, jossa on vaikutteita 80-luvun alun uusromantiikasta, kotimaisesta pop rockista sekä kansainvälisestä uudesta aallosta. Yhtyettä on useasti verrattu Mustaan Paraatiin, ja se on itse luonnehtinut vaikuttajikseen Berlinin ja Tangerine Dreamin. Kesän jäsenet ovat soittaneet lukuisissa punk ja hardcore punk -yhtyeissä, kuten Lighthouse Project, Ills, Total Recall ja Deathbed. Yhtye kasattiin kahdessa tunnissa Salmisen Facebookissa jakaman tilapäivityksen jälkeen, jossa luki seuraavaa: Yhtyeen esikoisalbumi Kesä julkaistiin vappuaattona 2015. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36.Ifpi == Jäsenet == * Toni Salminen – laulu * Santeri Suominen – kitara, taustalaulu * Eetu Blomqvist – kitara * Antti-Ville Muurman – basso, syntetisaattorit, musiikkiohjelmointi * Kimmo Saastamoinen – rummut, lyömäsoittimet == Diskografia == * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Facebook Luokka:Post-punk-yhtyeet Luokka:Suomalaiset uuden aallon yhtyeet
Kesä (albumi)

__NOTOC__ Kesä on saman nimisen post-punk-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 30. toukokuuta 2015 levymerkillä Svart Records. Se nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalla 36. Albumista julkaistiin CD-painos sekä 200 keltaista ja 300 mustaa vinyylilevyä. Vuotta myöhemmin julkaistiin uusi vinyylipainos, joka käsitti 250 purppuraa ja 250 valkoista kopiota.Facebook == Vastaanotto == Soundin Arttu Seppänen antoi albumille murska-arvion, jossa hän sanoi naiivien sanoitusten ja laulaja Toni Salmisen monotonisen lauluäänen tekevän kuuntelusta vaivaannuttavaa ja raskasta niin, että haluaa lopettaa kuuntelemisen jo parin kappaleen jälkeen. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kesä sekä sanoittanut Toni Salminen, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Toni Salminen – laulu * Santeri Suominen – kitara, taustalaulu * Eetu Blomqvist – kitara * Antti-Ville Muurman – basso, syntetisaattorit, musiikkiohjelmointi * Kimmo Saastamoinen – rummut, lyömäsoittimet === Vierailevat muusikot === * Tanja Vanttaja taustalaulu (kappaleet 1, 3, 4 ja 7) * Marko Neuman taustalaulu (kappaleet 2 ja 6) === Tuotanto === * Antti-Ville Muurman – tuottaja, äänittäjä, miksaaja * Heikki Hyvänen – apulaistuottaja, apulaisäänittäjä (rummut), apulaismiksaaja * Samuli Peurala – apulaistuottaja, apulaisäänittäjä, apulaismiksaaja * Matias Ahonen – masteroija * Eetu Blomqvist – design * Kari Hiltunen – valokuvat (1982–1987) * Miikka Lumikari – valokuvat (2013) == Arvostelut == * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs * iTunes Luokka:Vuoden 2015 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset uuden aallon albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Mangshi

Mangshi (, pinyin: Mángshì) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Yunnanin maakunnassa. Se on Dehongin daiden ja jingpojen autonomisen prefektuurin päähallintopaikka. Kaupungin pinta-ala on 2 901 neliökilometriä ja väkiluku 389 891 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 430 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kunmingista länsiluonaaseen. == Nimi == Aiemmin kaupunki oli tunnettu nimenä Luxi (, pinyin: Lùxī Shì). Vuonna 2008 mielipidemittauksessa osallistui 4751 ihmistä ja 96,96% kannusti nimen vaihtoa kaupungin historialliseen nimeen Mangshiin. Vuonna 2010 kaupungin nimi vaihtettiin virallisesti Mangshiksi (). Kirjoitusmerkki shi () on osaa kaupungin erisnimeä, samalla se tarkoittaa myös "kaupunkia". == Hallinnollinen jako == Kuntatasolla kaupunki jakauttuu yhteen alipiiriin, viiteen suurkuntaan, viiteen maalaiskuntaan ja yhteen etniseen kuntaan. Kaupungin keskus on Menghuanin alipiiri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Foreigners in China: Mangshi - Travel in Yunnan Luokka:Yunnanin kaupungit Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet
Lushui

Lushui (, pinyin: Lúshuǐ Shì) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Yunnanin maakunnassa. Se on Nujiangin lisujen autonomisen prefektuurin päähallintopaikka. Kaupungin pinta-ala on 3 091 neliökilometriä ja väkiluku 184 835 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 410 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kunmingista länsiluoteeseen. == Hallinnollinen jako == Kuntatasolla kaupunki jakauttuu kolmeen suurkuntaan, neljään maalaiskuntaan ja kahteen etniseen kuntaan. Piirikunnan keskus on Liukun suurkunta. == Lähteet == Luokka:Yunnanin kaupungit Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet
Sumet Promna

Sumet Promna (s. 9. tammikuuta 1956) on thaimaalainen entinen pikajuoksija. Promna voitti 200 metrin juoksun Aasian mestaruuden Kuwaitissa vuonna 1983 ja yhteensä kuusi mitalia Aasian mestaruuskisoissa, joista kaksi viestijoukkueessa. Hän juoksi Thaimaan joukkueen ankkurina 4x100 metrin viestin alkuerässä Helsingin maailmanmestaruuskisoissa 1983, osallistui Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 100 ja 200 metrille ja juoksi ankkurina 4x100 metrin viestin alku- ja välierässä. Promna voitti vuonna 1987 Jakartassa käytyjen Kaakkois-Aasian mestaruuskisojen 100 metrin juoksun ennätyksellään 10.36. Myös hänen 200 metrin ennätyksensä 20.99 on samoista kisoista. == Ennätykset == Ennätykset Laji Tulos Paikka Ajankohta Tuuli 60 m halli 7.07 Indianapolis 6.3.1987 100 m 10.36 Jakarta 16.9.1987 -0.8 200 m 20.99 Jakarta 18.9.1987 +1.4 ==Arvokisat== Tiivistelmä Kisat Laji Kerrat Mitalit Kesäolympialaiset Yhteensä 1 0 + 0 + 0 = 0 MM-kisat Yhteensä 1 0 + 0 + 0 = 0 Aasian mestaruuskilpailut 100 m 0 + 1 + 1 = 2 Aasian mestaruuskilpailut 200 m 1 + 1 + 0 = 2 Aasian mestaruuskilpailut 4x100 m 0 + 2 + 0 = 2 Aasian mestaruuskilpailut Yhteensä 4 1 + 4 + 1 = 6 Aasian kisat 4x100 m 0 + 1 + 0 = 1 Henkilökohtaiset matkat Vuosi Kisat Paikka Laji Vaihe Erä Sijoitus Aika 1981 Aasian mestaruuskilpailut Tokio 100 m finaali 3 10.74 1981 Aasian mestaruuskilpailut Tokio 200 m finaali 2 21.16 1983 Aasian mestaruuskilpailut Kuwait 100 m finaali 2 10.52 1983 Aasian mestaruuskilpailut Kuwait 200 m finaali 1 21.39 1984 Kesäolympialaiset Los Angeles 100 m 1.alkuerät 4 1 10.52 1984 Kesäolympialaiset Los Angeles 100 m 2.alkuerät 3 4 10.61 1984 Kesäolympialaiset Los Angeles 200 m 1.alkuerät 6 4 21.53 1985 Aasian mestaruuskilpailut Jakarta osallistuminen 1987 Aasian mestaruuskilpailut Singapore osallistuminen Viestit Vuosi Kisat Paikka Laji Vaihe Erä Sijoitus Aika Joukkue 1981 Aasian mestaruuskilpailut Tokio 4x100 m finaali 2 40.36 1982 Aasian kisat New Delhi 4x100 m finaali 2 39.92 Somsakdi Boontud, Suchart Jairsuraparp, Prasit Boomprasert, Sumet Promna 1983 Aasian mestaruuskilpailut Kuwait 4x100 m finaali 2 40.25 1983 Maailmanmestaruuskilpailut Helsinki 4x100 m alkuerät 3 7 40.17 Somsakdi Boontud, Suchart Jairsuraparp, Prasit Boomprasert, Sumet Promna 1984 Kesäolympialaiset Los Angeles 4x100 m alkuerät 1 5 40.58 Vichan Choocherd, Rangsarn Inthachai, Prasit Boomprasert, Sumet Promna 1984 Kesäolympialaiset Los Angeles 4x100 m välierät 1 8 40.83 Vichan Choocherd, Rangsarn Inthachai, Prasit Boomprasert, Sumet Promna (9.47) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aasian mestaruuskisojen 1981 tulokset * Aasian mestaruuskisojen 1983 tulokset * Aasian kisojen tulokset Luokka:Thaimaalaiset pikajuoksijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1956 syntyneet
Nasridien dynastia

Nasridien dynastia ( banū Naṣr) oli Espanjan viimeinen muslimidynastia, ja se hallitsi Granadan emiraattia vuosina 1238–1492. Nasrid-dynastia nousi valtaan almohadikalifaatin hajottua hävittyään Las Navas de Tolosan taistelun vuonna 1212. Dynastiaa hallitsi 23 emiiriä Muhammad I ibn Nasr perustettua dynastian vuonna 1238 aina tammikuuhun 1492, jolloin Muhammad XII antautui kristinuskoisten Aragonian ja Kastilian kuningaskuntien sotajoukoille. Nykyään näkyvin jäänne nasrideista on heidän rakennuttamansa Alhambran palatsi. == Granadan nasridisulttaanit == *Muhammad I ibn Nasr (1238–1272) *Muhammad II al-Faqih (1273–1302) *Muhammad III (1302–1309) *Nasr (1309–1314) *Ismail I (1314–1325) *Muhammad IV (1325–1333) *Yusuf I (1333–1354) *Muhammad V (1354–1359, 1362–1391) *Ismail II (1359–1360) *Muhammad VI (1360–1362) *Yusuf II (1391–1392) *Muhammad VII (1392–1408) *Yusuf III (1408–1417) *Muhammad VIII (1417–1419, 1427–1429) *Muhammad IX (1419–1427, 1430–1431, 1432–1445, 1448–1453) *Yusuf IV (1432) *Yusuf V (1445–1446, 1462) *Muhammad X (1446–1448) *Muhammad XI (1453–1454) *Said (1454–1464) *Abu l-Hasan Ali, eli Muley Hacén (1464–1482, 1483–1485) *Abu 'abd Allah Muhammad XII, eli Boabdil (1482–1483, 1486–1492) *Abū `Abd Allah Muhammad XIII, eli El Zagal (1485–1486) ==Perimyskiistat ja sisällissota== Kristittyjen valmistautuessa nasrididynastian päättävään sotaan Granadan emiraattia vastaan, nasridit kävivät sisällissotaa Granadan valtaistuimesta. Abu 'abd Allah Muhammad XII:n syöstyä isänsä emiiri Abu l-Hasan Alin valtaistuimelta, tämä vetäytyi Malagaan, ja sisällissota puhkesi osapuolten välille. Kristityt käyttivät tilaisuuden hyväkseen, ja jatkoivat muslimilinnoitusten valtaamista. Vuonna 1483 kristittyjen joukot saivat Muhammad XII:n kiinni Lucenassa, ja hänet vapautettiin hänen vannottuaan liittolaisuutta Ferdinandille ja Isabellalle. Abu l-Hasan Ali sitten luovutti valtaistuimen veljelleen el Zagalille. El Zagal voitti dynastiansisäisen taistelun, mutta joutui antautumaan kristityille. Abu 'abd Allahille (Mumhamed XII) myönnettiin herruus Alpujarra- vuorilla, mutta sen sijaan hän lähti Iberian niemimaalta Espanjan kruunun maksamaa rahallista korvausta vastaan. ==Sukupuu== Sukupuusta käy ilmi kaikkien nasridiemiirien sukulaissuhteet. Sukupuu alkaa emiirien yhteisestä esi-isästä, Yusuf al-Ahmarista. Sukupuussa ei esiinny tyttäriä, eikä niitä poikia, joiden jälkeläiset eivät hallitseet emiraattia. Kun valtaistuimesta oli useita kilpailijoita, sukupuuhun on merkitty se emiiri, joka hallitsi Granadan kaupunkia ja Alhambran palatsia. ==Katso myös== * Al-Andalus ==Lähteet== * * * * * * * ===Viitteet=== Luokka:Al-Andalus Luokka:Islamin historia
The King of Limbs

The King of Limbs on Radioheadin kahdeksas, vuonna 2011 julkaistu studioalbumi. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 13. Albumilta julkaistiin promosinglenä kappale ”Lotus Flower”. The King of Limbs on yhtyeen rytmillisesti monimutkaisin albumi ja sen monissa kappaleissa on toistuvia, ristiinmeneviä rytmejä. Albumin vähäinen kappalemäärä ja uusi tuotantotapa jakoi joidenkin kriitikoiden mielipiteitä. == Kappaleet == # # # # # # # # == Arvostelut == * Metacritic: 80/100Metacritic aggregate * Allmusic: Allmusic review * Entertainment Weekly: BEntertainment Weekly * Pitchfork Media: 7.9/10Pitchfork Media * Rolling Stone: Rolling Stone * Rumba: Rumba * Soundi: Soundi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * iTunes Luokka:Radioheadin albumit Luokka:Vuoden 2011 albumit
Königs Wusterhausenin lento-onnettomuus

Königs Wusterhausenin lento-onnettomuus tapahtui 14. elokuuta 1972, kun tilauslennolla Berliinistä Bulgarian Burgasiin ollut Interflugin Iljušin Il-62 syöksyi maahan lähellä Königs Wusterhausenia pian lentoonlähdön jälkeen. Kaikki 148 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä kuolivat turmassa. Onnettomuus oli siihenastisen ilmailuhistorian toiseksi pahin vuotta aiemmin Japanissa sattuneen, 162 ihmishenkeä vaatineen matkustajakoneen ja sotilashävittäjän törmäyksen jälkeen. Onnettomuuden aiheutti koneen takaosan kuumailmaputkessa ollut halkeama, josta paennut kuuma ilma sulatti sähköjohtojen eristeitä aiheuttaen oikosulun ja tulipalon takaosan rahtitilassa. Tulipalo tuhosi hallintalaitteiden kaapeleita ja heikensi rakenteita niin, että lopulta koko pyrstö irtosi aiheuttaen hallinnan menetyksen ja maahansyöksyn. thumb|left|Onnettomuuden uhrien muistomerkki Wildaun hautausmaalla lähellä Königs Wusterhausenia. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1972 lento-onnettomuudet Luokka:Lento-onnettomuudet Saksassa Luokka:Tulipalot lentokoneissa Luokka:1970-luvun tulipalot
Belgian rugby union -maajoukkue

Belgian rugby union -maajoukkue, lempinimeltään Zwarte Duivels tai Diables Noirs, on Belgian kansallinen rugby union -joukkue. Se pelasi ensimmäisen pelinsä Hollantia vastaan vuonna 1932. World Rugbyn rankingissa Belgia on sijalla 27. == Arvokisat == Belgia pelaa European Nations Cupissa 1B-divisioonassa, jonka se on voittanut 2011, 2012 ja 2014. Belgia voitti Cup of Nations -kilpailun 2012. Belgia on karsiutunut kaikista maailmanmestaruuskilpailuista. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut == Lähteet == Rugby union -maajoukkue Luokka:Rugby union -maajoukkueet
Visanti

Visanti on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi: * Irmeli Visanti (1920–2003), arkkitehti, Markus Visannin puoliso * Markus Visanti (1921–2003), arkkitehti, Matti Visannin poika * Matti Visanti, vuoteen 1936 Björklund (1885–1957), arkkitehti
Libyan ilmavoimat

Libyan ilmavoimat () on Libyan asevoimien haara. Ilmavoimat perustettiin vuonna 1951. Ilmavoimien vahvuus oli noin 18 000 sotilasta ja 374 taistelukonetta ennen vuonna 2010 alkanutta Libyan sisällissotaa. ==Aiheesta muualla== Ilmavoimat Luokka:Ilmavoimat
Kustannus Aarni

Kustannus Aarni Oy on vuoden 2014 lopussa perustettu pieni yleiskustantamo, joka toimii Jyväskylässä. Kustantamon on perustanut kirjailija Pasi Luhtaniemi. Aarni julkaisee suomalaista suorasanaista kaunokirjallisuutta ja tietokirjoja, vuosittain noin 5–10 painettua teosta. Vuoden 2016 alussa Aarni aloitti myös sähköisten kirjojen julkaisun ja jokainen teos julkaistaan myös e-kirjana. Lisäksi kustantamolla on mahdollista tehdä kirja valmennuksen kautta yhdessä Hopeantakojat-yhdistyksen kanssa. Aarnin toiminnan ja arvojen ytimessä on kustantajan mukaan kirjailija. Kustantamo pyrkii tekemään tiivistä yhteistyötä kirjailijan kanssa jo kirjan luonnosvaiheesta lähtien. Aarnin periaatteisiin kuuluu myös kirjan kustantaminen maakunta edellä, mikä tarkoittaa, että erityisesti kirjailijan maakuntaa ja kotiseutua korostetaan tiedotuksessa ja markkinoinnissa. Kustantamon toimituskuntaan kuuluu Luhtaniemen lisäksi muita ammattikirjailijoita. == Kirjat ja kirjailijat == Alkuvuodesta 2015 lähtien Aarni on julkaissut yhdeksän painettua kirjaa, joista kaksi on tietokirjoja. * Satu Piispa-Hakala: Pieniä sankaritekoja * Pasi Luhtaniemi: Viattomat * Helena Waris & Janne Nykänen: Entropia * Anu- Riikka Peuranen: Eemil – erään adoption tarina * Matti Rautiainen: Neidon kyynel ja muita tarinoita Olavinlinnasta * Timo Teräsahjo: Paskiaiset * Lars Strang: Yhteen taotut * Mikko Maasola: Tummaa paahtoa * Kirsi Saurén: Sulkasatoa === E-kirjat === * Seppo Jyrkinen: Juutalaispakolaiset ja holokaustiin havahtuminen 1942 * Aniara: Tarinoita aivovammaisena elämisen arjesta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *http://kustannusaarni.fi *http://hopeantakojat.fi/ Luokka:Suomalaiset kustantamot
Lähteellä

Lähteellä (; tunnetaan myös nimellä Sua lähde kaunis katselen) on Johan Ludvig Runebergin kirjoittama runo, joka tunnetaan myös lauluna. Runo ilmestyi alkujaan Runebergin vuonna 1833 julkaisemassa Runoelmia (Dikter) -runokokoelman toisessa osassa.Lähteellä Galleria Huuto. Viitattu 26.5.2016. Laulun on säveltänyt ja sovittanut sekakuorolle Runebergin ystävä Fredrik August Ehrström.Sävellykset Runeberg.net. Viitattu 26.5.2016. Tunnetuimmat suomenkieliset sanat perustuvat Elias Lönnrotin vuonna 1845 julkaisemaan käännökseen,Käännökset Runeberg.net. Viitattu 26.5.2016. joskin kolmas säkeistö esitetään yleensä P. J. Hannikaisen vaihtoehtoisilla sanoilla.Lähteellä Runeberg.net. Viitattu 26.5.2016. Runeberg sai tiettävästi innoituksen runoon viettäessään nuoruudessaan aikaa Ruovedellä, jossa hänellä oli tapana istuskella erään lähteen äärellä. Kyseinen lähde tunnetaan nykyään Runebergin lähteenä. __NOTOC__ ==Sanat== === Ruotsinkieliset sanat === Jag sitter, källa, vid din rand Och ser på molnens tåg, Hur, ledda af en osedd hand, De vexla i din våg. Der kom en sky, den log så röd, Som rosenknoppen ler. Farväl! Hur snart farväl den bjöd, För att ej komma mer. Dock, der en annan mera klar Och strålande igen! Ack, lika flyktig, lika snar, Försvinner äfven den. Nu åter en! -- Den vill ej fly, Den vandrar tungt sin stig, Men, källa, mörk är denna sky, Och den förmörkar dig. Jag tänker, när jag ser dig så, Uppå min egen själ: Hur mången gyllne sky också Har bjudit den farväl! Hur mången, tung och dyster, spred Sin djupa natt i den Och kom så hastigt, ack, men skred Så långsamt bort igen! Men hur' de kommit, hur' de gått, Jag känt dem ganska väl: De varit tomma skyar blott I spegeln af min själ. Och spegelns ljus och mörker skall Likväl af dem bero! -- O källa, när blir leken all, När får din bölja ro? === Suomenkieliset sanat === Sua lähde kaunis, katselen likellä vettäsi, kun pilven varjot vaeltavat kuvastimessasi. Kas, tuoll' on pilvi loistava, ihana, kaunoinen. Jo lähti pois pakenemaan - hyvästi varjoinen. Mä näitä nähden aattelen mun omaa sieluain. Niin moni pilvi kultainen noin senkin jätti vain. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== (Elias Lönnrotin alkuperäinen suomennos) (Gustaf Reinhold Blomqvistin suomennos) (Edvin Avellanin suomennos) (Johan Bäckwallin suomennos) (Kaarlo Forsmanin suomennos) Luokka:Johan Ludvig Runebergin runot
Kadmiumbromidi

Kadmiumbromidi (CdBr2) on kadmium- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemikaalina valokuvauksessa ja litografiassa. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa kadmiumbromidi on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on polymorfista ja siitä tunnetaan 4 eri kidemuotoa. Kadmiumbromidi liukenee hyvin veteen ja liukenee hieman myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedelliset monohydraatti (CdBr2·H2O) ja tetrahydraatti (CdBr2·4H2O), jotka ovat väriltään valkoista. Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa noin 200 °C:n lämpötilaan. ==Valmistus ja käyttö== Kadmiumbromidia valmistetaan kuumentamalla metallista kadmiumia bromin läsnä ollessa, kadmiumin ja bromiveden välisellä reaktiolla tai kadmiumasetaatin ja asetyylibromidin välisellä reaktiolla jääetikkaliuoksessa. :Cd + Br2 → CdBr2 Kadmiumbromidia käytetään valokuvausfilmien valmistamiseen sekä kemikaalina litografiatöissä. ==Lähteet== Luokka:Bromidit Luokka:Kadmiumyhdisteet
Vormö

Vormö on saari Suomenlahdessa Inkoon edustalla. Saaren pinta-ala on noin kaksi neliökilometriä.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 419 Vormöllä on Siuntion kunnan virkistysalue. Noin kolmen hehtaarin alueella on kaksi uimarantaa ja rannassa on Siuntion venekerhon laituri.Siuntion venekerho == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Retkelle uusmaalaiseen luontoon, Uudenmaan virkistysalueyhdistys, s. 15 , saaren sijainti kartalla Luokka:Suomenlahden saaret Luokka:Suomen merialueiden saaret Luokka:Inkoon saaret
After Three Days

After Three Days on Christian Sievertin, Jukka Tolosen, Mads Vindingi ja Luiz Carlos De Siqueiran yhteisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1978 levymerkillä Hookfarm. Levystä on tehty CD-versio vuonna 2015. == Kappaleet == === A-puoli === # # # === B-puoli === # * # # # == Kokoonpano == * Mads Vinding – kontrabasso * Luiz Carlos "Chuim" De Siqueira – rummut, lyömäsoittimet * Christian Sievert – akustinen kitara, laulu, lyömäsoittimet * Jukka Tolonen – sähkökitara, akustinen kitara == Aiheesta muualla == * discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1978 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset jazzalbumit
Jawed Karim

Jawed Karim (s. 28. lokakuuta 1979, Merseburg, Itä-Saksa) on amerikansaksalainen internet-yrittäjä. Karim tunnetaan parhaiten yhtenä YouTuben perustajista ja ensimmäisenä henkilönä, joka latasi videon YouTubeen. Karimin isä on bangladeshilainen tiedemies ja äiti saksalainen biokemian tutkija Minnesotan yliopistosta. Hän syntyi Itä-Saksan Merseburgissa, mutta pakeni perheineen länteen vuonna 1981 ja varttui Neussissa Länsi-Saksassa. Perhe muutti vuonna 1992 Minnesotan Saint Pauliin, missä Karim tutustui YouTuben kahteen muuhun perustajaan, Chad Hurleyyn ja Steve Cheniin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * YouTube-profiili WebArchivessa Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat
Antero Voutilainen

Antero Voutilainen (6. tammikuuta 1914 Lapinlahti – 30. elokuuta 1998Uppslagsverket.fi ) oli suomalainen lääkäri ja professori. Voutilaisen vanhemmat olivat opettaja Antti Voutilainen ja Lahja Vainio ja puoliso vuodesta 1942 sairaanhoitaja Martta-Raakel Haapala. Hän tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1934 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1945. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Voutilainen väitteli 1954. Hän erikoistui röntgentutkimukseen ja -hoitoon 1952 ja sädehoidon suppeaan erikoisalaan 1961. Uransa alkuvuosina hän toimi lääkärinä eri sairaaloissa, vuonna 1955 hänestä tuli HYKSin sädehoitoklinikan apulaisylilääkäri. Sodissa Voutilainen toimi muun muassa kenttäsairaalan ja varuskuntalääkärinä, hän oli sotilasarvoltaan reservin lääkintäkapteeni (1962). Voutilainen oli Oulun yliopiston röntgenologian vt. professori 1962–1963 ja professori 1965 ja Helsingin yliopiston lääketieteellisen radiologian dosentti 1957–1968Helsingin yliopiston virkamiehet Sittemmin hän oli Turun yliopiston onkologian ja sädehoito-opin professori 1965–1977 ja tutki radiologiaa.Facta 2001, WSOY 1985, 18. osa, palsta 424 Hän oli viran ensimmäinen haltija.Kliininen syöpätautioppi, Turun yliopisto Voutilaisella, joka oli isotooppilääketieteen uranuurtajia Suomessa, oli paljon luottamustoimia alansa yhdistyksissä ja järjestöissä. Hän oli Suomen radiologiyhdistyksen ja Suomen onkologiayhdistyksen kunniajäsen ja sai syöpäjärjestöjen hopeisen ansiomitalin.Professori Antero Voutilainen. Isotooppilääketieteen suomalaisia uranuurtajia (HS 13.9.1998) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Onkologit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
The Group (albumi)

The Group on The Groupin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1978 levymerkillä Dig It. Levystä on tehty CD-versio vuonna 2001. == Kappaleet == === A-puoli === # # # === B-puoli === # * # == Kokoonpano == * Pekka Pohjola – basso * Vesa Aaltonen – rummut * Seppo Tyni – kitara * Olli Ahvenlahti – kosketinsoittimet == Aiheesta muualla == * discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1978 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset progressiiviset rockalbumit
Yövahti (televisiosarja)

Yövahti (engl. The Night Manager) on brittiläis-yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu John le Carrén romaaniin Yön pakolainen. Sarja alkoi brittiläisellä BBC One -kanavalla ja yhdysvaltalaisella AMC-kanavalla keväällä 2016. Suomessa sarjan esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 22. kesäkuuta 2016. ==Juoni== Jonathan Pine (Tom Hiddleston) on entinen brittisotilas, joka työskentelee egyptiläisen hotellin yövastaavana. Pine tutustuu asekauppaan sotkeutuneen mahtimiehen rakastajattareen. Pine saa häneltä asiakirjoja, jotka liittyvät Kairon asekauppoihin. Rakastajatar kumminkin murhataan, koska oli antanut asiakirjat Pinelle. Tämän vuoksi Pine muuttaa toimipisteensä luksushotelliin Alpeille. Neljä vuotta myöhemmin hän kohtaa työssään Richard Onslow Roperin (Hugh Laurie), miehen, jonka epäilee olevan Kairon tapahtumien takana. Jonathan päätyy brittiläisen tiedustelupalvelun operaatioon, jossa hänen kontaktinaan toimii Angela Burr (Olivia Colman). Operaation myötä Pine saa uuden identiteetin, jonka turvin hän soluttautuu asekauppias Roperin sisäpiiriin. Roper on erittäin älykäs, vaikutusvaltainen miljardööri, jonka lähipiiriin kuuluvat tyttöystävä Jed (Elizabeth Debicki) ja luotettava yhteistyökumppani Corkoran (Tom Hollander). ==Rooleissa== ===Päärooleissa=== ===Sivurooleissa=== == Jaksot == Britanniassa sarja näytettiin kuutena jaksona. Suomessa sarjassa on kahdeksan jaksoa, koska alkuperäiskanava BBC Onella ei ole mainoskatkoja, mutta Suomen esityskanava MTV3:lla puolestaan on mainoskatkot. Jakso Jakson nimi Ensiesitys alkuperämaassa Ensiesitys Suomessa 1\. Yövastaava 21. helmikuuta 2016 22. kesäkuuta 2016 2\. Jack Linden 28. helmikuuta 2016 29. kesäkuuta 2016 3\. Tom Quince 6. maaliskuuta 2016 6. heinäkuuta 2016 4\. Andrew Birch 13. maaliskuuta 2016 13. heinäkuuta 2016 5\. Halo ja Felix 20. maaliskuuta 2016 20. heinäkuuta 2016 6\. Panokset kovenevat 27. maaliskuuta 2016 27. heinäkuuta 2016 7\. Kupit ja pallo (Ei olemassa) 3. elokuuta 2016 8\. Leikin loppu (Ei olemassa) 10. elokuuta 2016 == Esittäminen == Sarjaa on esitetty Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen lisäksi monissa muissakin maissa, esimerkiksi Suomessa, Espanjassa, Uudessa-Seelannissa, Australiassa, Alankomaissa, Puolassa ja Saudi-Arabiassa. == Lähteet == Luokka:2010-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:Golden Globe -palkitut televisiosarjat Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat Luokka:Televisiosarjat vakoilusta
Yrjö Vuokila

Yrjö Ilmari Vuokila (25. kesäkuuta 1924 Kemin maalaiskunta – 19. maaliskuuta 2000 Helsinki)Aarne Nyyssönen: Alansa ensimmäinen professori jakoi auliisti tietojaan – Professori Yrjö Vuokila (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.4.2000. Viitattu 4.7.2018. oli suomalainen metsätieteilijä. Hän oli Metsäntutkimuslaitoksen metsänarvioimisen tutkimusosaston puuntuotostutkimuksen professori vuosina 1971–1987. Hän tutki metsänkasvatustoimenpiteiden vaikutuksia puuntuotantoon niin määrällisesti kuin rakenteellisestikin.Facta 2001, WSOY 1985, 18. osa, palsta 442 Vuokila valmistui ylioppilaaksi vuonna 1943, metsänhoitajaksi 1948, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1950 ja lisensiaatiksi 1951. Hän väitteli tohtoriksi 1958. Hän teki opintomatkan Yhdysvaltoihin 1950–1951 ja suoritti siellä Master of Forestry -tutkinnon 1951.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) Vuokila oli Metsäntutkimuslaitoksen vanhempi assistentti vuosina 1954–1959, metsänarvioimistieteen vt. professori 1959–1962, kasvu- ja tuotostutkimuksen professori vuodesta 1969, Helsingin yliopiston metsänarvioimistieteen dosentti 1960–1962 ja apulaisprofessori 1962–1969. Suomen Metsätieteellisen Seuran sihteeri hän oli 1969–1973, varapuheenjohtaja 1973–1974 ja puheenjohtaja 1974–1975. Hän oli myös Suomen metsäyhdistyksen puheenjohtaja ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Sanaris Oy:n toimitusjohtaja, ristikonlaatija Erkki Vuokila, on Yrjö Vuokilan poika. Yrjö Vuokila oli mukana perustamassa yhtiötä poikansa ja miniänsä kanssa. ==Julkaisut== * Etelä-Suomen hoidettujen kuusikoiden kehityksestä (väitösk.) 1956 * Functions for Variable Density Yield Tables of Pine 1965 * Eriasteisin kasvatushakkuin käsiteltyjen männiköiden kasvu- ja tuotostaulukot (maan eteläistä sisäosaa varten) 1967 * Harsintaperiaate kasvatushakkuissa 1970 * Harvennusmallit 1971 * Taimiston käsittely 1972 * Istutuskuusikon harvennus 1975 * Harsintaharvennus 1977 * Puolukka-tyyppi kuusen kasvupaikkana 1977 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Herää Suomi!

Herää Suomi! on Arvid Genetzin (nimimerkki Arvi Jännes) sanoittama ja hänen veljensä Emil Genetzin säveltämä suomalainen isänmaallinen laulu. Suomenmielisissä piireissä sitä tarjottiin 1800-luvun lopulla vaihtoehtoiseksi Suomen kansallislauluksi alkuperältään ruotsinkielisen ”Maamme”-laulun tilalle, ja se säilytti suosionsa pitkään myöhemminkin.Matti Vainio & Pentti Savolainen: Suomi herää – Mistä on suomalaisuus tehty?, s. 106, 136–138. Minerva, Helsinki–Jyväskylä 2006. Emil Genetz sävelsi laulun mieskuorolle HämeenlinnassaTuomas Kaleva: Miten Sibeliuksen Finlandia-hymnin kuoroversio sai nykyisen muotonsa? Sulasol-lehti 1/2011. Viitattu 26.5.2016. vuonna 1881. Laulu oli ehdolla mieskuoro Muntra Musikanterin järjestämässä kuorolaulujen sävellyskilpailussa ja palkintolautakunta kannatti sitä voittajaksi, mutta se diskattiin lopulta sillä perusteella, että se ehdittiin kilpailun sääntöjen vastaisesti esittää vuoden 1882 Lönnrot-juhlilla ja julkaista juhla-albumissa ennen kilpailun ratkeamista.Matti Hyökki: Hiilestä timantiksi. Jean Sibeliuksen Kalevala- ja Kanteletar-lähtöisten mieskuorolaulujen ominaispiirteistä, s. 42–47. Sibelius-Akatemia 2003. Viitattu 26.5.2016. Laulun ensimmäinen julkinen esitys Helsingissä oli 23. marraskuuta 1882 suomenmielisten ylioppilaiden professori Yrjö Sakari Yrjö-Koskiselle järjestämässä läksiäisjuhlassa, joka oli samalla suomenkielisen laulukuoron Ylioppilaskunnan Laulajien ensimmäinen esiintyminen. Marseljeesiin rinnastettu uhmakas laulu sai suomenkielisten keskuudessa riemastuneen vastaanoton. Laulu ja sen suosio yhdistettiin niin voimakkaasti fennomaanien tavoitteisiin, että ruotsinmieliset tulkitsivat sen pelkäksi puoluelauluksi ja kielikiihkoiluksi. Jos 1800-luvun lopulla konserteissa esitettiin sekä ”Herää Suomi!” että ”Maamme”, kävi joskus niin, että osa yleisöä nousi seisomaan toisen ja osa toisen laulun aikana. Runoilija K. A. Tavaststjerna käänsi ”Herää Suomen!” ruotsiksi Päivälehden pyynnöstä vuonna 1890 nimellä ”Suomi, vak upp!”.Dikt införd i tidningen Norra Posten, no 39, sid 3, 14.05.1890 Loffe.net 7.11.2009. Viitattu 25.6.2015. Laulun suosio lisääntyi sortovuosien aikana, koska sanat kannustivat uskomaan Suomen tulevaisuuteen. Varsinkin juuri Ylioppilaskunnan Laulajat pitivät Genetzien laulua esillä vielä itsenäisyyden aikanakin. Esimerkiksi kuoron 50-vuotisjuhlissa vuonna 1932 esitettiin päätösnumerona ”Herää Suomi!”, kun taas Maammelaulua ei esitetty lainkaan. Myös Lapuan liikkeen piirissä ”Herää Suomea!” pidettiin Suomen oikeana kansallislauluna. Jean Sibeliuksen orkesteriteos Finlandia sai alkunsa ohjelmamusiikkina, joka liittyi Suomen historiaa kuvanneen kuvaelman ”Suomi herää” -nimiseen osaan. Sibelius tunsi Genetzit kouluajoiltaan, joten on pidetty mahdollisena, että hän sai teokseensa innoitusta ”Herää Suomesta!”. Matti Hyökki esitti väitöskirjatutkimuksessaan vuonna 2003, että Sibelius olisi itse asiassa lainannut Finlandia-hymnin alkutahtien sävelkulun ja soinnutuksen suoraan Genetzin ”Herää Suomesta!”. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset isänmaalliset laulut
Vuolenkosken vesivoimalaitos

Vuolenkosken voimalaitos on Myllykoski Oy:n Pietilän koskeen rakennuttama vesivoimala Kymijoessa Iitissä, Koskenniskan kylässä. Voimalaitos valmistui 1958. Sen putous on 3,5 metriä ja teho oli tuolloin 11 MW.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 445 Nykyinen teho 9 megawattia, jonka tuottavat kolme vesiturbiinia ja generaattori. Sen pitkän aikavälin keskivirtaama on 240 kuutiometriä sekunnissa. Voimalaitos kuuluu nykyisin KSS-energialle.Kss- energia Kun Vuolenkosken kylälle perustettiin saha vuonna 1915, koskeen tuli pieni voimalaitos, josta myös kylä sai sähköä. Sahan toiminnan loputtua 1930-luvun lamaan myös voimalaitoksen sähköntuotanto lakkasi. Kosken patoamisesta 1950-luvulla kertovat Väinö Timoteuksen runo "Vuolenkoski" ja Ahti Sainion säveltämä "Vuolenkoski-valssi".Vuolenkosken kylän historia == Lähteet == Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Kymijoki Luokka:Suomen padot Luokka:Iitin rakennukset ja rakennelmat
Chóran arkeologinen museo

Chóran arkeologinen museo () on arkeologinen museo Chóran kaupungissa Pýlos- Néstoraksen kunnassa Kreikassa. Se esittelee erityisesti niin kutsutun Nestorin palatsin eli mykeneläisaikaisen Pyloksen arkeologiselta alueelta löydettyä esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1969 heti Carl Blegenin ja Spyrídon Marinátoksen suorittamien Nestorin palatsin arkeologisten kaivausten päätyttyä. Museorakennus sijaitsee Chóran koillislaidalla noin neljä kilometriä palatsin arkeologiselta alueelta. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä Nestorin palatsin alueelta keskiseltä helladiselta kaudelta sekä mykeneläiseltä kaudelta. Museossa on esillä myös tholos-haudoista löydettyjä esineitä sekä löytöjä Messenian alueen muista arkeologisista kohteista. Esineisiin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, mukaan lukien suuria pithos-ruukkuja; sekä seinämaalausten osia, lineaari-B-kirjoitusta sisältäviä savitauluja, kultakoruja ja erilaisia pieniä esineitä. Hunter and stag wall fresco fragment.jpg|Metsästystä esittävä seinämaalaus Nestorin palatsista. Linear B tablet from Nestor's Palace.jpg|Lineaari-B-taulu palatsista. Palace of Nestor reconstruction.jpg|Palatsin pienoismalli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Pýlos-Néstoras
Gýroulaksen arkeologinen museo Sagkríssa

Gýroulaksen arkeologinen museo Sagkríssa () on arkeologinen museo Demeterin temppelin arkeologisen alueen yhteydessä Sagkrín kylän Gýroulaksessa Náxoksen saarella Kreikassa. Se esittelee temppelin alueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on avattu vuonna 2001. Museorakennuksen arkkitehtuuri on palkittu siitä, että se sulautuu taidokkaasti luonnonympäristöön. Náxoksella toimii myös kaksi muuta arkeologista museota, Náxoksen arkeologinen museo ja Apeíranthoksen arkeologinen museo. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu Sagkrín arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. rakennetun Demeterin temppelin rakenneosia, joita ei ole käytetty temppelin kunnostuksen aikana, paikalle bysanttilaisella ajalla rakennetun kirkon osia, sekä alueelta tehtyjä esinelöytöjä. Museum Gyroulas 24.jpg|Sagkrín Demeterin temppelin osia. Gyroul M, Architectura of Temple, ca 530 BC, 091557.jpg|Demeterin temppelin osia. Museum Gyroulas 14.jpg|Demeterin temppelin osia. Kouros 091574.jpg|Kuroksen osa, n. 540 eaa. Fragments of pottery, Gyroulas, 060685.jpg|Keramiikan sirpaleita. Museum Gyroulas 01.jpg|Bysanttilaisaikaisen kirkon osia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Náxos
Ioánninan arkeologinen museo

Ioánninan arkeologinen museo () on arkeologinen museo Ioánninan kaupungissa Kreikassa. Se esittelee Epeiroksen alueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on rakennettu vuosina 1963–1966 ja se aloitti toimintansa vuonna 1970. Museorakennus sijaitsee aivan Ioánninan keskustassa Litharítsian puiston laidalla. Alun perin museossa oli esillä myös bysanttilaisen ajan kokoelma, joka on nykyisin erillisessä Ioánninan bysanttilaisessa museossa, sekä taidekokoelma, joka on nykyisin kaupungin taidemuseossa. Museossa on seitsemän varsinaista näyttelysalia sekä muita tiloja, ja sen näyttelyiden yhteispinta-ala on 1 200 neliömetriä. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu noin 3 000 esinettä. Löydöt ajoittuvat paleoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle 200-luvulle jaa. Merkittävimmät löydöt ovat peräisin Dodonan ja Nekromanteionin oraakkelipaikoista, joille kummallekin on omistettu oma näyttelysali. Lead plate, Dodona, inscription is request for divination, late 6th c BC, AM Ioannina, Ioam19.jpg|Ennustuspyyntö lyijylevyllä Dodonasta, 500-luku eaa. Red- figure oenochoe, 5th century BC, AM Ioannina, Ioam08.jpg|Oinokhoe, 400-luku eaa. Perforated bronze bowl, handles in form of snakes, 5th c BC, AM Ioannina, Ioam12.jpg|Pronssimalja, 400-luku eaa. Mesomphalic bronze bowl, 5th century BC, AM Ioannina, Ioam10.jpg|Pronssimalja, 400-luku eaa. Stèle d'Alcétas.JPG|Alketaan hautakivi, n. 370 eaa. Mechanism of Nekromanteion, bronze, 3rd century BC, AM Ioannina, Ioam03.jpg|Nekromanteionin koneistoja, 200-luku eaa. Terracotta tiles of the last temple at Dodona., AM Ioannina, Ioam22.jpg|Terrakottakoristeluja Dodonasta. Stèle funéraire de Rodopi.JPG|Hautakivi. Carafe à bec verseur en bronze.JPG|Kannu Vítsan antiikin aikaiselta hautausmaalta. Pyrrhus Premier.JPG|Patsaan pää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Αρχαιολογικό Μουσείο Ιωαννίνων - Archaeological Museum of Ioannina. Museon verkkosivut. Luokka:Ioánnina Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Kilkíksen arkeologinen museo

Kilkíksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Kilkíksen kaupungissa Kreikassa. Se esittelee kaupungista ja sen lähialueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1972–1973. Sen alkuperäiset kokoelmat perustuivat lähinnä tavallisten ihmisten tekemiin löytöihin. Myöhemmin kokoelmat ovat laajentuneet järjestelmällisten arkeologisten kaivausten myötä. Museorakennus on yksikerroksinen ja siinä on kolme näyttelysalia. Se sijaitsee Kilkíksen kaupungin pohjoisosassa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta ajalta antiikin ajan lopulle. Museossa on löytöjä paitsi Kilkíksen kaupungista myös muualta Kilkíksen alueyksikön alueelta. Salissa 1 on esihistoriallisen ajan löytöjä, kuten figuriineja ja työkaluja, muun muassa Kolchíksen neoliittisen kauden asutuksesta. Salissa on myös varhaisen rautakauden pronssiesineitä, kuten koruja, sekä antiikin ajan löytöjä. Salissa 2 on Palaió Gynaikókastron rautakautisen hautausmaan löytöjä, mukaan lukien hautauhreja, aseita ja koruja. Salissa 3 on historiallisen ajan löytöjä, kuten veistoksia, keramiikkaa, koruja ja arkipäiväisiä esineitä. Merkittävimpiin museoesineisiin kuuluvat muun muassa suurikokoinen niin kutsuttu Evropóksen kuros 500-luvulta eaa.; Dionysosta esittävä veistos Palatianósta; Apollonia esittävä veistos Mikró Dásoksesta; Afroditea esittävä veistos Chorýgista; neljä veistosta Palatianósta löydetystä heroonista 100-luvulta jaa.; Filyriásta tehdyt hautalöydöt; sekä Morryloksen (nykyinen Áno Apóstoloi) kaupungista löydetty kunniapiirtokirjoitus. Macedonian Museums-38-Arx Kilkis-161.jpg|Esihistoriallisen ajan löytöjä. Macedonian Museums-38-Arx Kilkis-163.jpg|Evropóksen kuros, 500-luku eaa. Macedonian Museums-38-Arx Kilkis-162.jpg|Patsaita heroonista Palatianósta, 100-luku jaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kilkís Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Kozánin arkeologinen museo

Kozánin arkeologinen museo () eli Kozánin arkeologinen kokoelma (Αρχαιολογική Συλλογή Κοζάνης, Archaiologikí Syllogí Kozánis) on arkeologinen museo Kozánin kaupungissa Kreikassa. Se esittelee kaupungista ja sen ympäristöstä löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo toimii vuodesta 1989 Kozánin keskustassa uusklassista arkkitehtuuria edustavassa kaksikerroksisessa rakennuksessa, joka tunnetaan nimellä Oíkos Katsiká. Rakennuksen pinta-ala on 240 neliömetriä. Vuoden 1995 maanjäristyksen seurauksena museo on ollut kunnostettavana ja suljettuna yleisöltä. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä pääosin Kozánin kaupungista sekä Kozánin ja Grevenán alueyksiköiden alueilta. Aianín alueen löydökset ovat kuitenkin Aianín arkeologisessa museossa. Löydöt ajoittuvat esihistorialliselta ajalta roomalaiselle ajalle. Löydöksiä on muun muassa kaupungin antiikin aikaisilta hautausmailta, Apidéasta, Elánista, Mesóvaiosta, Aliákmonas-joen laaksosta sekä pelastuskaivauksilta Polýfytos-tekojärven alueelta. Macedonian_Museums-2-Arx_Kozanis-13.jpg|Marmorinen naisen pää, Eláni, 300-luku eaa. Macedonian_Museums-2-Arx_Kozanis-10.jpg|Metalliesineitä hautausmailta. Macedonian_Museums-2-Arx_Kozanis-12.jpg|Keramiikkaa. Macedonian_Museums-2-Arx_Kozanis-11.jpg|Museon kokoelmia ulkotiloissa. Macedonian_Museums-2-Arx_Kozanis-9.jpg|Marmorinen poika, Mesóvaio, roomalaisaika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kozáni Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Mýkonoksen arkeologinen museo

Mýkonoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Mýkonoksen kaupungissa Mýkonoksen saarella Kreikassa. Se esittelee Mýkonokselta ja sen lähialueilta tehtyjä pääosin antiikin aikaisia löytöjä. Museo on perustettu ja rakennettu vuonna 1902 tuolloin vasta hieman aiemmin vuonna 1898 tehtyjä Ríneian saaren löytöjä varten. Museota laajennettiin vuonna 1972. Museorakennus sijaitsee Mýkonoksen kaupungin keskustan pohjoispuolella lähellä merenrantaa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta ajalta (kykladinen kulttuuri) antiikin ajan lopulle. Esineet ovat peräisin arkeologisilta kaivauksilta paitsi Mýkonokselta myös viereiseltä Ríneian (antiikin Rheneia) saarelta, joka toimii antiikin aikana Deloksen saaren hautausmaana. Monet löydöistä ovat hautalöytöjä. Esineisiin kuuluu muun muassa hautakiviä, -patsaita ja -uurnia, keramiikkaa, koruja sekä lasiesineitä. Frying Pan 0502304.jpg|Kykladinen nk. paistinpannu, n. 2800–2300 eaa. Mykon M 0502302a.jpg|Myöhäisgeometrinen kantharos, n. 750–700 eaa. Mykon M 060338.jpg|Kuros pronssisessa kahvassa, n. 560–540 eaa. Mykon M 0502309.jpg|Dionysos ja mainadi punakuviotekniikalla tehdyssä amforassa, n. 450–425 eaa. Mykon M Mykmm237x.jpg|Symposionkohtaus kyliksissä. Mykon M 060339.jpg|Roomalaisaikaisia lasiesineitä haudasta Ríneiasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Mýkonos (kaupunki)
Náxoksen arkeologinen museo

Náxoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Náxoksen kaupungissa eli Chórassa Náxoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löytynyttä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1973. Se toimii Kástrossa eli Náxoksen kaupungin frankkivallan aikaisessa linnassa. Alun perin venetsialainen museorakennus on rakennettu vaiheittain noin vuosina 1600–1800. Se on viisikerroksinen ja rakennettu kiinni linnan muuriin, ja siihen kuuluu kaksi linnan torneista. Alun perin 1600-luvulla rakennuksessa toimi jesuiittojen koulu, ja 1800-luvulla sekä 1900-luvun alussa kauppakoulu. Náxoksella toimii myös kaksi muuta arkeologista museota, Apeíranthoksen arkeologinen museo ja Gýroulaksen arkeologinen museo Sagkríssa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä neoliittiselta kaudelta 5300 eaa. alkaen aina varhaiskristilliselle ajalle 400-luvulle jaa. saakka. Esineet ovat peräisin arkeologisilta kaivauksilta eri puolilta saarta, mukaan lukien Grótta, Aplómata ja Plíthos Chórassa; Mélanes, Sagkrín Demeterin temppeli, Ýrian Dionysoksen pyhäkkö ja Tsikalarió saaren keskiosissa; sekä Pánormos ja Korfí t' Aronioú saaren itäosissa. Esineisiin kuuluu muun muassa varhaiskykladisia idoleita, keramiikkaa ja kiviastioita ajalta 3200–2300 eaa.; mykeneläistä keramiikkaa ja kultakoruja 1000-luvulta eaa.; geometrisen kauden keramiikkaa 800–700-luvuilta eaa; veistoksia, terrakottafiguriineja, keramiikkaa ja koruja arkaaiselta, klassiselta ja hellenistiseltä kaudelta; sekä lattiamosaiikkeja ja lasiesineitä roomalaiselta kaudelta. Entrance to the hall of Cycladic collection of the Archaeological Museum of Naxos 141363.jpg|Kykladisen kulttuurin esineiden kokoelmaa. Cycladic figurines, female, 2800-2300 BC, AM Naxos, 110033.jpg|Kykladisia idoleita, n. 2800–2300 eaa. Frying Pan, AM Naxos 143189.jpg|Kykladinen ”paistinpannu”, n. 2800–2500 eaa. Arch Museum Naxos Bügelkannen.JPG|Mykeneläisen kauden keramiikkaa. Jewelry from child grave at Kamini, 1200-1100 BC, AM Naxos, 143251.jpg|Mykeneläisiä kultakoruja, n. 1200–1100 eaa. Geometrische Vasen Naxos 01.jpg|Geometrisen kauden keramiikkaa, n. 800–700 eaa. Room of kouroi, AM Naxos, 143337.jpg|Arkaaisen kauden veistoskokoelmia. Kouros, torso, AM Naxos, MN 64, 110118.jpg|Kuroksen torso, n. 525–500 eaa. Statuen Naxos 01.jpg|Veistoksia. Grabstele Naxos 01.jpg|Hautakivi, n. 100 eaa. Roman glass, 1-200 AD, AM Naxos, 143312.jpg|Roomalaisia lasiesineitä, n. 1–200 jaa. Mosaic floor, AM Naxos, 143350.jpg|Roomalainen lattiamosaiikki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Náxos (kaupunki)
Suomen valta

Suomen valta (Nouse, riennä Suomen kieli) on August Ahlqvistin (nimimerkki A. Oksanen) kirjoittama isänmaallinen runo. Runon sanoissa korostetaan suomen kielen merkitystä Suomelle maana ja kansakuntana. Runoa on esitetty lauluna useilla eri sävelmillä. Ahlqvist julkaisi runonsa alkujaan vuonna 1860 kokoelmassaan Säkeitä I.Łukasz Sommer: Historical Linguistics Applied: Finno- Ugric Narratives in Finland and Estonia, s. 405 Hungarian Historical Review 2/2014. Viitattu 26.5.2016. Kun se vuonna 1871 liitettiin pääasiassa ruotsinkielisen Akademiska Sångföreningen -mieslaulukuoron ensimmäiseen laulukokoelmaan, ruotsinmieliset ylioppilaat hyökkäsivät laulua vastaan. Ruotsinkielisille erityisen vastenmielinen oli ensimmäisen säkeistön säe ”Yksi mieli, yksi kieli”, joka oli helposti nähtävissä ruotsin kielen vastaisena kannanottona. Akademiska Sångföreningen ei lopulta koskaan suostunut ottamaan laulua ohjelmistoonsa, ja osin tästä syystä joukko suomenmielisiä ylioppilaita erosi koko kuorosta.Matti Vainio & Pentti Savolainen: Suomi herää – Mistä on suomalaisuus tehty?, s. 131–132. Minerva, Helsinki–Jyväskylä 2006. Runossa huomiota on myöhemmin herättänyt varsinkin viimeisen säkeistön alku: ”Äänisjärvi, Pohjanlahti / Auranrannat, Vienansuu, / siin’ on, suomalainen, mahti / jok’ ei oo kenenkään muun”.Tuomas Tepora: Heimoveljiä, valkobandiitteja ja punikin perkeleitä, s. 73–74 teoksessa Luvattu maa: Suur- Suomen unelma ja unohdus (toim. Sari Näre & Jenni Kirves). Johnny Kniga, Helsinki 2014. Ahlqvist määrittelee näin runon sanoissa Suomen rajat paljon silloisen Suomen suuriruhtinaskunnan rajoja laajemmiksi, katsoen kaikki suomen kieltä ja sen lähisukukieliä puhuneiden asuttamat alueet todelliseen Suomeen kuuluviksi. Ajatus on hyvin samankaltainen kuin saksalaisen runoilijan Ernst Moritz Arndtin vuonna 1813 julkaisemassa runossa Des Deutschen Vaterland, jossa Saksaan julistettiin kuuluviksi kaikki alueet, joiden asukkaat puhuivat saksaa. Neljän vesistön (Ääninen, Pohjanlahti, Aurajoki ja Vienanlahti) ilmoittaminen Suomen rajoiksi muistuttaa samalla myös August Heinrich Hoffmann von Fallerslebenin kirjoittaman Deutschlandliedin ensimmäistä säkeistöä. Ahlqvistin runon runomittakin on sama kuin Deutschlandliedissä. Koska Ahlqvistin runo ilmoittaa näissä säkeissään ”Suomen mahdin” ulottuvan myös Itä-Karjalaan, sen on sanottu olleen myöhemmän Suur-Suomi-aatteen runollinen alkusysäys. Ahlqvistin sanoitus tosin viittaa selkeästi lähinnä suomen kielen kulttuuriseen ”mahtiin” eikä niinkään vaadi Suomen poliittisen vallan laajentamista Venäjän Karjalaan. Suomen valta sisältyi Isak Inbergin vuoden 1862 kuorolaulukokoelmaan Deutschlandliedin sävelellä, jonka Joseph Haydn teki alkuaan lauluun Gott erhalte Franz den Kaiser. Heinrich Wächter sovitti sen saksalaisen Franz Abtin sävelmään vuonna 1867. Emil Genetz julkaisi oman sävelmänsä vuonna 1905. Myös Oskar Merikanto sävelsi runon vuonna 1902 Suomen kansallisteatterin uuden rakennuksen vihkijäisjuhliin sekakuorolle ja orkesterille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset runot Luokka:Suomalaiset isänmaalliset laulut
Johnny Cueto

Johnny Brent Cueto Ortiz (s. 15. helmikuuta 1986 San Pedro de Macorís) on dominikaanilainen baseballpelaaja, joka on vuodesta 2016 lähtien edustanut MLB:n San Francisco Giantsia. Hänen pelipaikkansa on syöttäjä. Cueto pelasi vuosina 2008–2015 Cincinnati Redsissä, ja hänet valittiin kaudella 2014 ensimmäistä kertaa MLB:n tähdistöotteluun. Hänet kaupattiin heinäkuussa 2015 Kansas City Royalsiin, ja samana syksynä joukkue voitti World Seriesin yhtenä avainpelaajana Cueto. Cueto teki joulukuussa 2016 vapaana pelaajana San Francisco Giantsin kanssa kuusiuotisen sopimuksen, arvoltaan 130 miljoonaa dollaria. == Lähteet == Luokka:Dominikaanilaiset baseballpelaajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt