TOS-1

TOS-1 () on neuvostoliittolainen 220 mm:n 30-piippuinen tai 24-piippuinen moniraketinheitin, joka kykenee ampumaan termobaarisia ohjuksia ja joka on asennettu T-72 / T-90-panssarivaunun runkoon. TOS-1 oli suunniteltu hyökkäämään vihollisen linnoitettuja asemia ja kevyesti panssaroituja ajoneuvoja ja kuljetuksia vastaan erityisesti avoimessa maastossa. Järjestelmän ensimmäiset taistelukokeet tehtiin vuosina 1988 ja 1989 Panjširin laaksossa Neuvostoliiton ja Afganistanin sodan aikana. TOS-1 esiteltiin ensimmäisen kerran julkisesti vuonna 1999 Omskissa. == Kehittäminen == Ajatus raskaasta lyhyen kantaman raketinheittimestä, jolla voitaisiin laukaista termobaarisilla taistelukärjillä varustettuja raketteja, syntyi 1970-luvun lopulla. Taistelujärjestelmä, joka koostui taisteluajoneuvosta, raketeista ja lastausajoneuvosta, kehitettiin 1980-luvun alussa Omskissa, ja se sai nimekseen TOS-1. Se pysyi pitkään salaisena kehitysprojektina. TOS-1 Buratino on tarkoitettu sotilashenkilöstön, varusteiden ja rakennusten, myös linnoitettujen rakennelmien, tuhoamiseen. Lempinimi ”Buratino” on peräisin (Aleksei Tolstoin kirjoittaman) Pinokkio-sadun venäläisen uudelleenkertomuksen sankarin nimestä. Raketinheittimen suuri massa ja rakettien lyhyen laukaisuetäisyyden (3500 metriä, 3800 metriä) vuoksi sen panssarointitasoa oli pakko nostaa ja käyttää T-72-taistelupanssarivaunun runkoa. Vuonna 2003 otettiin käyttöön parannettu TOS-1A Solntsepyok (”Polttava auringonvalo”) -järjestelmä, jonka kantamaa pidennettiin 6 kilometriin ja jossa on parempi ballistinen tietokone. Maaliskuussa 2020 Venäjä esitteli TOS-1A:lle uuden raketin, jonka kantama on 10 kilometriä. Minimietäisyys pidennettiin 400 metristä 1 600 metriin. Vuonna 2018 Venäjän suojelujoukot saivat 30 TOS-1A 220 mm:n moniraketinheitintä. Lokakuussa 2017 Saudi Arabian Military Industries allekirjoitti Rosoboroneksportin kanssa sopimuksen TOS-1A:n paikallistuotannosta. == Taisteluhistoria == Neuvostoliitto käytti TOS-1-raketinheittimiä ensimmäisen kerran taisteluissa Afganistanin Panjširin laaksossa Neuvostoliiton ja Afganistanin sodan aikana. Myöhemmin niitä käytettiin Toisessa Tšetšenian sodassa. Irakin armeija käytti TOS-1A-raketinheittimiä ensimmäisen kerran taisteluissa Irakissa valloittaessaan Jurf al-Nasria takaisin Isis-joukoilta 24. lokakuuta 2014. Irakin armeija laukaisi ainakin kolme TOS-1-rakettia 18. kesäkuuta 2017 ensimmäisenä päivänä hyökkäyksessä, jonka tarkoituksena oli vallata takaisin Mosulin vanha kaupunki Irakissa Islamilaiselta valtiolta. Kohteena olivat koulurakennukset, joita Islamilaisen valtion joukot pitivät hallussaan ja joiden tiedettiin olevan siviilejä täynnä. Etyj raportoi syyskuussa 2015, että TOS-1 havaittiin kapinallisten harjoitusalueella Itä-Ukrainassa. Syyrian armeijan joukot käyttivät TOS-1:tä Syyriassa 10. lokakuuta 2015 kapinallisjoukkoja vastaan Hamassa. Vuonna 2016 sitä käytettiin kapinallisjoukkoja vastaan Latakian vuoristossa, ja ainakin yksi niistä tuhottiin kapinallisten Kornet-panssarintorjuntaohjuksella Pohjois-Aleppon lähellä. Syyrian arabijoukot käyttivät sitä uudelleen huhtikuussa 2017 Palmyran alueella. Marraskuussa 2018 Syyrian arabijoukot ottivat järjestelmän käyttöön ISISiä vastaan Al-Safan alueella. Azerbaidžan käytti TOS-1A:ta Vuoristo-Karabahin puolustusarmeijaa vastaan 4. huhtikuuta 2016. Sitä käytettiin Venäjän ja Valko-Venäjän laajamittaiseen Zapad-harjoitukseen syyskuussa 2021. TOS-1A-raketinheittimiä käytettiin vuoden 2022 Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan. Hyökkäyksen aikana raportoitiin useista havainnoista raketinheittimestä. Varmistettua kuvaa TOS-1A:sta, jonka Ukrainan armeijan väitetään saaneen haltuunsa, on jaettu laajalti sosiaalisessa mediassa. Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö ilmoitti 9. maaliskuuta 2022 Twitterissä, että Venäjän puolustusministeriö oli vahvistanut raketinheittimen käytön Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan. Ukrainan joukot kaappasivat useita venäläisten hylkäämiä raketinheittmiä ja käyttivät kaapattuka yksiköitä venäläisiä vastaan. Venäjän joukkojen kerrotaan käyttäneen TOS-1A:ta Piskin taistelussa vuonna 2022. Ukrainan joukot tuhosivat yhden helmikuussa 2023 Vuhledarin taistelussa. Kesäkuun 9. päivänä 2023 toisen TOS-1A:n väitettiin tuhoutuneen Zaporižžjan alueella Ukrainan vuoden 2023 vastahyökkäyksen aikana. Tästä väitteestä ei kuitenkaan ole olemassa videotodisteita. Toisen TOS-1A:n kerrottiin tuhoutuneen Dnepr-joen vasemmalla rannalla marraskuussa pommeja pudottaneen lennokin avulla. == Käyttäjämaat == * , 18 kplThe Military Balance 2023, s. 316 * , 17 kplThe Military Balance 2023, s. 172 * , 6 kplThe Military Balance 2023, s. 329 * , 3 kpl * , noin 45 kpl TOS-1A -mallia sekä joitakin TOS-2 -heittimiä. TOS-1A:n uudet erät toimitettiin syyskuussa ja marraskuussa 2022. Ainakin 20 menetetty taistelussa. * , 10 kpl.The Military Balance 2023, s. 351 Maa sai lisenssin TOS-1A -heittimien valmistamiseen vuonna 2017. ==== Mahdolliset käyttäjämaat ==== * , ainakin 3 TOS-1A:ta ja neljä TZM-T:tä, jotka kaapattiin vuonna 2022 Venäjän hyökätessä Ukrainaan. Yhtä niistä käytettiin tiettävästi taistelussa venäläisiä joukkoja vastaan huhtikuun 2022 alussa. Entiset käyttäjämaat: * , heittimet siirtyivät Venäjän käyttöön == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Rakettiaseet