EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Dávid Verrasztó

Dávid Verrasztó (s. 22. elokuuta 1988 Budapest) on unkarilainen sekauinnin MM- mitalisti ja Euroopan-mestari. Hän edustaa Jövő SC -seuraa ja on pituudeltaan 180 cm. Verrasztó saavutti nuorten EM-kilpailuissa kultaa 200 ja 400 metrin sekauinnissa 2005 sekä hopeaa 400 ja pronssia 200 metrin sekauinnissa 2006. Hän saavutti 400 metrin sekauinnissa hopeaa Istanbulin lyhyen radan EM- kilpailuissa 2009 ajalla 4.00,10. Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2010 hän sai 400 metrin sekauinnissa hopeaa ajalla 4.12,96 ja oli 200 metrin sekauinnissa kuudes. Saman vuoden lopulla hän voitti 400 metrin sekauinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuden Eindhovenissa ajalla 4.03,06 ja sijoittui Dubain lyhyen radan MM-kilpailuissa neljänneksi. Verrasztó sijoittui 2011 Shanghain MM-kilpailuissa 400 metrin sekauinnissa kuudenneksi ja karsiutui 200 metrillä välierissä. Saman vuoden Szczecinin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrin sekauinnissa hopeaa ajalla 4.03,03. Debrecenin pitkän radan EM-kilpailuissa 2012 hän oli samalla matkalla niin ikään toinen ajalla 4.14,23 ja 200 metrin sekauinnissa kuudes. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui molemmilla sekauintimatkoilla alkuerissä. Vuoden 2012 lopulla hän saavutti 400 metrin sekauinnissa lyhyen radan EM-hopeaa Chartres'ss 2012 ajalla 4.02,54 ja MM-pronssia Istanbulissa ajalla 4.02,87. Verrasztó sijoittui vuonna 2013 Barcelonan MM-kilpailuissa 400 metrin sekauinnissa kuudenneksi ja voitti lyhyen radan Euroopan-mestaruuden Herningissä ajalla 4.03,48. Hän saavutti 2014 samassa lajissa pitkän radan Euroopan-mestaruuden Berliinissä ajalla 4.11,89 ja lyhyen radan MM-pronssia Dohassa ajalla 4.01,82. Hän saavutti Kazanin MM-kilpailuissa 2015 hopeaa 400 metrin sekauinnissa ajalla 4.09,90. Hän voitti 400 metrin sekauinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuden Netanyassa 2015 ajalla 4.02,43. Verrasztó voitti 400 metrin sekauinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuden Lontoossa 2016 ajalla 4.13,15. Rio de Janeiron olympialaisissa hän oli 400 metrin sekauinnin alkuerissä kahdestoista karsiutuen loppukilpailusta. Windsorin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui 400 metrin sekauinnissa kolmanneksi ajalla 4.01,56. Budapestin MM- kilpailuissa 2017 hän saavutti 400 metrin sekauinnissa hopeaa ajalla 4.08,38. Hän voitti saman lajin pitkän radan Euroopan-mestaruuden Glasgow'ssa 2018 ajalla 4.10,65. Gwangjun MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 400 metrin alkuerissä oltuaan kolmastoista. Verrasztó sijoittui vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa neljänneksi 400 metrin sekauinnissa. Hän saavutti samassa lajissa hopeaa Rooman EM-kilpailuissa 2022 ajalla 4.12,58. Myös Dávid Verrasztón isä Zoltán Verrasztó, täti Gabriella Verrasztó ja sisar Evelyn Verrasztó ovat olympiauimareita. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset uimarit Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Byeonhyeok-ui sarang

Byeonhyeok-ui sarang (, ) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Choi Si-won, Kang So-ra ja Gong Myung. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:2010-luvun eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:Eteläkorealaiset komediasarjat Luokka:tvN:n televisiosarjat
Ede Tóth

Ede Tóth (4. lokakuuta 1844 – 26. helmikuuta 1876) oli unkarilainen näytelmäkirjailija. Hän kävi koulua Sárospatakissa mutta joutui keskeyttämään opinnot. Hän kokeili näyttelemistä mutta menestyi vasta näytelmäkirjailijana. Hän kirjoitti muutamia onnistuneita kansannäytelmiä: A falu rossza (1874; suom. Kylän heittiö 1877), A tolonc (1875) ja A kintornás család (1875). Toth kuoli keuhkotautiin 31-vuotiaana.Tóth Ede. Tietosanakirja osa 9. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917Tóth, Ede, mek.oszk.hu, viitattu 29.10.2020 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1876 kuolleet
Kálmán Tóth (kirjailija)

Kálmán Toth (1831–1881) oli unkarilainen näytelmäkirjailija. Hän opiskeli Pécsissä. Hän osallistui vapaussotaan 1848–1849, minkä jälkeen hän ryhtyi Budapestissä kirjalliseen työhön. Tothin runot, varsinkin hänen rakkaus- ja isänmaalliset runonsa, saavuttivat heti suosiota. Näytelmäkirjailijana Toth saavutti suurimman menestyksen huvinäytelmillä A király házasodik (1863) ja Nők az alkotmányban (Naiset valtioelämässä, 1871). Routavuosina Tothin perustama (1860) ja toimittama pilalehti Bolond Miska saavutti huomattavan merkityksen. Perustuslaillisen elämän elvyttyä Toth osallistui (1865–1878) myös valtiolliseen elämään. Hänen kootut runonsa ilmestyivät 1878.Toth. 1. Kálmán Toth. Tietosanakirja osa 9. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917Toth, Kalman, mek.oszk.hu, viitattu 29.10.2020 ==Suomennetut teokset== * Naiset valtioelämässä: komedia 3:ssa näytöksessä, teoksessa Unkarin albumi 1., toim. Antti Jalava. Weilin & Göös, 1881 * [Kolomán Tóth], Mustalainen: kuvaus yhdessä näytöksessä, Kuopio: Telén 1898. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, 18. (joissakin myöhemmissä painoksissa tekijänimi Kálmán Tóth) * Tóthin suomennettu runo "Eteenpäin!" on antologiassa Unkarin lyyra (1970).Kálmán Tóth, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta, päivitetty 15.10.2020, viitattu 29.10.2020 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1831 syntyneet Luokka:Vuonna 1881 kuolleet
Kálmán Tóth

Kálmán Tóth tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä: * Kálmán Tóth (1831–1881), unkarilainen kirjailija * Kálmán Tóth (s. 1944), unkarilainen jalkapalloilija
Sandy Hook

Sandy Hook on kynnäs Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa. Noin 10 kilometriä pitkä kynnäs alkaa New Jerseyn rannikolta jatkuen kohti New Yorkin satamaa. Aikanaan kynnäs oli merkittävä maamerkki New Yorkin satamaan purjehtiville laivoille ja Yhdysvaltain asevoimat on käyttänyt sitä kaupungin puolustamiseen. Nykyisin huomattava osa kynnäästä on osa Gateway National Recreation Areaa ja se suosittu matkailukohde. ==Maantiede== Sandy Hook on kynnäs New Jerseyn Monmouthin piirikunnassa Atlantin valtameren rannikolla. Kynnään pituus on noin 10 kilometriä. Kynnäs alkaa new jerseyn rannikolta ja jatkuu pohjoiseenNew Yorkin satamaa kohti. Kynnään alussa on Long Branchin kaupunki, josta kynnäs jatkuu Monmouth Beachin ja Sea Brightin läpi. Kynnään pohjoiskärki kuuluu liittovaltion hallinnoimaan Gateway National Recreation Areaan. Kynnäällä on rannikkometsää, hiekkadyynejä ja rantoja, sekä marskimaata ja pensaikkoja. Alueella esiintyy vähintään 300 eri lintulajia. Historiansa aikana nykyisen Sandy Hookin läpi on kulkenut salmia, jotka ovat eri aikoina avautuneet tai sulkeutuneet tehden kynnäästä saaren. Nykyisin saman estää vuiden 1896 jälkeen rakennettu rantavalli. ==Historia== Henry Hudson löysi Sandy Hookin vuonna 1609. Hollantilaiset tunsivat sen nimellä Sant Hoek. Paikasta tuli maamerkki New Yorkin satamaan purjehtiville laivoille. Newyorkkilaiset kauppiaat ja merimiehet rahoittivat vuonna 1764 avautuneen Sandy Hookin majakan rakentamisen kynnään pohjoiskärkeen. Majakka on Yhdysvaltojen vanhin edelleen käytössä oleva majakka. Vapaussodan aikana kynnään miehittivät britit. Sodan päätyttyä Yhdysvallat rakennutti Fort Gatesin linnoituksen vuonna 1812. Koko kynnäs ostettiin valtiolle vuonna 1814. Yhdysvaltain sisällissota pysäytti toisen kaavaillun linnoituksen rakentamisen. Kynnäälle valmistui kuitenkin kaksi Yhdysvaltain rannikkovartioston asemaa. Asevoimat käyttivät kynnästä ampuma-alueena. New Yorkia tykeillään suojaava Fort Hancock valmistui vuonna 1895 ja kylmän sodan aikana kynnäällä tuotiin Nike-ohjuksia. Gateway National Recreation Area perustettiin vuonna 1972. Sandy Hook on yksi siihen kuuluvista kolmesta alueesta. Alue on suosittu matkailukohde. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:New Jerseyn maantiede Luokka:Yhdysvaltain niemimaat
Pulskiot

Pulskiot (Cyphostemma) on viiniköynnöskasvien (Vitaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu reilut 250 lajia. Pulskioita tavataan muun muassa Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Niitä ei kasva Suomessa luonnonvaraisina. == Lajeja == * Cyphostemma adenocaule * Cyphostemma anatomicum * Cyphostemma bainesii – namaquanpulskio * Cyphostemma bambuseti – kongonpulskio * Cyphostemma braunii – tansanianpulskio * Cyphostemma cirrhosum * Cyphostemma congestum * Cyphostemma cyphopetalum – etiopianpulskio * Cyphostemma elephantopus – norsupulskioFinto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: elephantopus Descoings Viitattu 8.1.2022. * Cyphostemma fugosioides * Cyphostemma gigantophyllum * Cyphostemma glandulosissimum * Cyphostemma juttae – namibianpulskio * Cyphostemma laza – pullopulskio * Cyphostemma montagnacii – sulkapulskio * Cyphostemma princeae * Cyphostemma rhodesiae == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyphostemma * Suomen Lajitietokeskus: Pulskiot – Cyphostemma Luokka:Viiniköynnöskasvit
Béla Tóth

Béla Tóth (1857–1907) oli unkarilainen toimittaja ja kirjailija. Hän oli erinomainen tyylitaituri. Hän käänsi unkariksi kirjallisuutta, muun muassa kirjailijoita Alphonse Daudet, Paul Bourget, Georges Ohnet, Guy de Maupassant, François Coppée, Edmondo de Amicis.Toth. 2. Béla. Tietosanakirja osa 9. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917Toth, Béla, mek.oszk.hu, viitattu 29.10.2020 Tóthin isä oli kirjailija Kálmán Tóth. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Cyphostemma adenocaule

Cyphostemma adenocaule on viiniköynnöskasvien (Vitaceae) heimoon, pulskioiden (Cyphostemma) sukuun kuuluva kasvilaji, joka on ulkonäöltään hyvin muunteleva laji. Cyphostemma adenocaule on köynnöstävä tai maanmyötäisenä kasvava ruoho, joka voi kasvaa useiden metrien pituiseksi. Kasvin tyviosat ovat toisinaan jokseenkin puutuneita. Lehdet ovat sormilehdykkäisiä ja kussakin lehdessä on 3–11 lehdykkää, tavallisimmin 5–7 lehdykkää. Lehtiruodit ovat tavallisesti 1–5,5 cm pitkiä, mutta joskus jopa 9,5 cm pitkiä. Lehtien lehdykät ovat ohuita ja muodoltaan soikeita tai soikeanpuikeita sekä suippokärkisiä. Lehdyköiden pituus vaihtelee 1,5–11,5 cm väliltä ja lehdyköiden leveys 1–7,5 cm väliltä. Lajin kukintona on 2–15 cm pitkä kiemura viuhko. Kukkien terälehdet ovat tavallisesti 2,2–4 mm pitkiä ja kellanvihreitä. Hedelmät ovat soikeita, 6–11 mm pitkiä ja halkaisijaltaan 4–7 mm leveitä, tavallisimmin 6–8 mm pitkiä ja 4–6 mm leveitä. Hedelmien väri vaihtelee punaisesta viininpunaiseen tai lähes mustaan. Cyphostemma adenocaule -lajia tavataan laajalti Eritreassa, Somaliassa ja Etiopiassa. Laji kasvaa 35–1000 metrin korkeudessa. Cyphostemma adenocaule -lajia on käytetty Somaliassa perinteisessä lääketieteessä. == Lähteet == * JSTOR Global Plants: https://plants.jstor.org/compilation/cyphostemma.adenocaule Luokka:Viiniköynnöskasvit
McLaren Senna

McLaren Senna on McLarenin valmistama hyperauto, joka on jatkoa malleille F1 ja P1. Se on suunniteltu rata-ajoon sopivaksi, ja se on nimetty entisen McLarenin Formula 1 -kuljettajan Ayrton Sennan mukaan. Se voitti jokavuotisen pohjoismaisen Scandinavian Sports Car of the Year -urheiluautovertailun vuonna 2019. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Senna McLarenin sivuilla Senna Luokka:Superautot Luokka:2010-luvun autot
Slovenialainen keittiö

thumb|right|220px|Zgancipuuroa – tattaria ja sulatettua silavaa Slovenialainen keittiö on yhdistelmä paikallisia omaperäisiä tuotteita sekä erilaisia yhteisiä vaikutteita naapurimaista eri aikoina, erityisesti Keski-Euroopasta, Unkarista ja Jugoslaviasta. Ensimmäinen vaarsinainen slovenialainen keittokirja on vuodelta 1799, ja sen on koonnut Valentin Vodnik. Vuoristoisuudesta huolimatta maasta suuri osa on viljelysmaata. Maaseudun ruokakulttuuri poikkeaa kaupunkilaisesta, ja eri seuduilla on vaihtelua keskenään. Nykyään Slovenia markkinoi matkailuaan ruokaperinteen monipuolisuudella. == Ruokalajeista == Lihaa on tarjottu perinteisesti ainoastaan viikonloppuisin sekä juhlapyhinä. Aineksina on käytetty paikallisesti kasvatettuja sianlihaa ja siipikarjaa. Makkaroita ja veripalttua on suosittu. Puuroja, keittoja ja pataruokia sekä muhennoksia on käytetty paljon. Kalaa ja mereneläviä on käytetty suhteellisen vähän. Sienet ja marjat ovat perinteisesti suosittuja. Koska myös lypsykarjaa on ollut, on monipuolisista juustoista tullut erityinen perinne, ja niitä on tehty sekä lehmän että lampaan maidosta. Alkoholijuomina on tarjoiltu olutta, viinejä ja toisinaan väkevämpiäkin. Tunnettu, mutta ehkä aliarvostettu ruokaviini on kuiva valkoviini Rizling. == Slovenialaisia juustoja == Lampaanmaidosta valmistettuja juustoja ovat bovški sir ja kraški ovčji sir. Lehmänmaitopohjaisia juustoja ovat bohinjski sir, mohant, nanoški sir, tolminc ja trnič. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Armise järv

Armise järv (myös 4. Jõuküla järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnan Koldamäen kylässä sijaitseva järvi. Se katsotaan kuuluvan Jõugajärviin, jollainen on myös esimerkiksi Pesujärv. == Maantietoa == Järvi on 350 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitseen metsämaastossa Armeiski mäen koillispuolella ojitetun metsäalueen luoteispuolella. Siinä ei ole saaria. Järven rantaviivan pituus on 830 metriä ja ainakin järven länsipuoliskon rannat ovat soistuneita. Järvi on autio eikä sinne tule tietä. == Luontoarvoja == Järven metsäiset rannat ovat soistuneita ja rantat ovat mutapohjaisia. Järven kalasto on vähälukuinen, mutta ainakin hauki ja ahven viihtyy järvessä. == Historiaa == Järven nimi selitetään kansanperineessä tarinassa armeijasta, joka piti muinoin leiriä järvellä. Toinen järveen liitettävä tarina on Varesmetsan suolle johtanut pitkospuista rakennetusta polusta tai jopa hirsiporrastiestä, joka alkoi järveltä ja johti suon taakse. == Vesistösuhteita == Armise järv kuuluu Alajõen valuma- alueeseen. Siihen on johdettu itäpuolelta sen itärantaan lyhyt kuivatusoja, jonka kautta järven vesi myös laskee ojitusverkoston kautta lähellä virtaavaan Alajõgeen. Alajõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Alutaguse Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Alajõen valuma-alue
Tallinna-päivä

Tallinna-päivä () on vuosittain järjestettävä Tallinnan kaupungin virallinen syntymäpäivä, jota vietetään 15. toukokuuta. Sinä päivänä vuonna 1248 Tallinna sai kaupunginoikeudet ja nämä Lyypekin lain nojalla myönnetyt oikeudet takasivat pääsyn pohjoiseurooppalaisten kaupunkien Hansaliittoon. Tallinna- päivän järjestäjinä toimii Tallinnan kaupunkihallitus ja opetustoimi. Ensimmäinen maininta Tallinnasta on 15. kesäkuulta vuonna 1219, kun Henrik Lättiläisen Liivinmaan kronikassa kuvataan Tanskan kuninkaan Valdemar II:n ja Viron joukkojen välistä Lindanisen (nykyinen Toompean kukkulan) taistelua. Legendan mukaan taistelun aikana punavalkoinen risti putosi taivaalta merkkinä Jumalan tuesta ja varmisti tanskalaisille vaikean ja vaivalloisen voiton. 1200-luvun matkakuvauksissa kaupungista käytettiin nimitystä Ræfuelburgh (Reval), nimi tarkoitti ”tanskalaista linnaa” ja tanskalaisten valloitus kestikin vuoteen 1346. Kaupunkina Tallinnaa mainittiin ensimmäisen kerran v. 1238 eli jo 19 vuotta valloituksen jälkeen. Tanskan kuningas Eerik IV Plovpenning myönsi kaupunkioikeudet 15. toukokuuta 1248 Lyypekin lain nojalla ja liitti Tallinnan Itämeren reunoille 1200-luvulta lähtien muodostuneen Saksan kauppakaupunkien yhteiseen lyypekkiläisen oikeusalueeseen. Lyypekillä ja Tallinnalla oli kiinteät kauppasuhteet läpi keskiajan. Hansaliiton jäseneksi Tallinna pääsi vuonna 1285. Kaupungin päivää vietettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2002. Tallinna-päivän järjestelyjen tavoitteena on lisätä tallinalaisten oman kotikaupungin ja sen historian tuntemusta, esitellä pääkaupungin nyky- että menneitä aikoja tarjoamalla sekä kansalaisille että vierailijoille monenlaisia maksuttomia kulttuuritapahtumia niin keskustan kuin kaupungin eri osien alueella. Avajaisten jälkeen klo 12.00 Raatihuoneen aukiolla Tallinna-päivän tapahtumat etenevät Vapaudenaukiolle, jossa järjestetään virolaisten klassikkoelokuvien ulkoilmanäytöksiä ja ilmaiskonsertti. Yhdeksi suosituimmiksi on vuosien mittaan tullut sanelukilpailu, jolloin kieltä ja kirjallisuutta arvostavassa kilpailussa osallistujille sanelutekstin lukee näyttelijä, mm. Märt Avandi. Vuonna 2017 elvytettiin myös Lühikese jala (Lyhyen jalan)-portin seremonia pääministerin Jüri Rattaan taas kerran suostuessa siihen 13 vuotta kestäneen tauon jälkeen. Tallinna-päivän viettotavan mukaan pääministerin on koputettava suljettuun kaupungin porttiin Toompean puolella ja pyydettävä pääsyä Tallinnan alakaupunkiin, minkä jälkeen pormestari avaa hänelle portin. Tämän jälkeen he yhdessä suuntautuvat Raatihuoneentorille tervehtimään kaupunkilaisia. Tallinnan päivän järjestäjät ovat vahvistaneet, että perinteellä on pitkä historia. Aikoja sitten suljettiin portit Toompean ja alakaupungin välillä yöksi, jotta aateliset eivät pääsisi ryöstämään kaupunkilaisten kauppoja. Toompean ja alakaupungin johtajien tapaamisen tarkoituksena oli lievittää edellä mainittuja erimielisyyksiä. ==Lähteet== Luokka:Virolainen kulttuuri Luokka:Toukokuun juhlapäivät Luokka:Tallinna
Unescon maailmanperintökohteet Unkarissa

Unesco on nimennyt Unkarista kahdeksan kohdetta maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökohteet ovat merkittäviä kulttuuri- tai luontokohteita, joiden uskotaan olevan erityisen merkittäviä ihmiskunnalle. Periaate on kirjattu vuonna 1972 allekirjoitettuun Unescon yleissopimukseen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä. Unkarin ensimmäiset maailmanperintökohteet olivat Budapestin Tonavan rannat ja Budan linna sekä Hollókő, jotka liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1987. Kaksi Unkarin maailmanperintökohteista on jaettu toisten valtioiden kanssa. Fertön/Neusiedlerseen kulttuurimaisema sijaitsee osittain Itävallan alueella. Aggtelekin ja Slovakian karstialueiden luolat sijaitsevat osittain Slovakian alueella. == Maailmanperintökohteet == Paikka Kuva Sijainti Kriteerit Aikakausi Vuosi Ala (ha) Kuvaus ja viite Tonavan rannat Budapestissa, Budan linna ja Andrássy út Budapest Kulttuurikohde ii, iv 1987 473,3 Budapestin alueella on Aquincumin roomalaisen kaupungin jäänteitä ja Budan goottilainen linna. Yksi maailman merkittävimmistä kaupunkimiljöistä. Aggtelekin karstiluolat Pohjois-Unkari, Észak-Magyaroszág Luontokohde viii 1995, 2000 56650 Alueen 712 tunnetussa karstiluolassa voidaan tutkia geologisia prosesseja kymmenien miljoonien vuosien ajalta. Jaettu kohde, osa luolastosta on Slovakian puolella. Pécsin varhaiskristillinen nekropoli 150x150px Pécs Kulttuurikohde iii, iv 300-luku 2000 3,76 300-luvulla roomalaiseen Sopianaen provinssikaupunkiin rakennettuja hautakammioita. Fertön kulttuurimaisema Fertö Luontokohde v 2001 68369 Neusiedlerjärven ympäristö on ollut 700-luvulta saakka eri kulttuurien kohtaamispaikka. Tämä historia näkyy alueen arkkitehtuurissa ja ihmisen toiminnan muovaamissa maisemassa. Jaettu kohde sijaitsee osittain Itävallan Neusiedlerseen alueella. Hortobágyn kansallispuiston pusta Borsod-Abaúj- Zemplén, Heves, Hajdú-Bihar ja Jász-Nagykun-Szolnok. Luontokohde iv, vi ajanlaskun alusta 1999 74820 Hortobágyn kansallispuiston laajat pusta-alueet ovat olleet kotieläinten laidunalueita jo kahden vuosituhannen ajan. Pannonhalman benediktiiniluostari ja sen ympäristö Pannonhalma, Győr-Moson- Sopron, Transdanubia Kulttuurikohde iv, vi 900-luvulta 1996 47,4 Pannonholman luostari perustettiin vuonna 996. Siitä tuli merkittävä kulttuurikeskus, jossa oli Unkarin ensimmäinen koulu ja jossa kirjoitettiin ensimmäistä kertaa unkarin kielellä. Hollókőn kylä ja sen ympäristö Nógrád Kulttuurikohde iv, iv 1600–1700 -luvut 1987 144,5 Hollókőn 1600- ja 1700-luvuilla rakennettu kylä on poikkeuksellisen hyvin säilynyt esimerkki maatalousyhteisöstä ennen teollista vallankumousta. Tokajin viinialueen kulttuurihistoriallinen maisema Borsod- Abaúj-Zemplén Kulttuurikohde iii, v 2002 13225 Tokajin kulttuurimaisemassa ja sen kaupungeissa, kylissä ja viljelmillä näkyy alueella harjoitettu viinin viljely. Alueen päätuote on ollut Tokajin viini jo lähes kolmensadan vuoden ajan. == Katso myös == * Luettelo maailmanperintöluettelon kohteista Euroopassa ==Lähteet== *
Sulbaktaami

Sulbaktaami (C8H11SNO5) on sulfoneihin ja beetalaktaameihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottien tehoa lisäävänä aineena. ==Ominaisuudet ja käyttö== Sulbaktaami on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on vesiliukoista. Aine on optisesti aktiivista ja sen ominaiskiertokyky on +251.Sulbaktaami itsessään on antibioottina teholtaan heikko tehoten lähinnä eräisiin Neisseria- ja Acinetobacter sukujen lajeihin. Sen sijaan se sitoutuu bakteerien tuottamiin beetalaktamaasientsyymeihin ja estää niiden toiminnan. Tämä parantaa beetalaktaamiantibioottien kuten penisilliinien ja kefalosporiinien tehoa. Sulbaktaamia käytetään yhdessä esimerkiksi ampisilliinin, metslosilliinin ja kefoperatsonin kanssa.J. G. Stam: β‐Lactamase Inhibitors, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. ==Valmistus== Sulbaktaami on puolisynteettinen yhdiste. Ensimmäisessä vaiheessa 6-aminopenisillaanihaposta tehdään diatsoniumsuola, joka sitten bromataan. Muodostuvan tuoteen tioeetteriryhmä hapetetaan sulfoniksi ja bromiatomit pelkistetään vedyttämällä. : ==Lähteet== Luokka:Antibiootit
Maserati MC20

Maserati MC20 on Maseratin vuodesta 2020 lähtien valmistama superauto. Malli esiteltiin syksyllä 2020. Keskellä sijaitseva moottori on kaksoisturboahdettu 3,0-litrainen V6 teholtaan 630 hevosvoimaa. Voima välitetään takapyörille kahdeksanportaisella kaksoiskytkinvaihteistolla. MC20 kiihtyy nollasta sataan 2,9 sekunnissa ja huippunopeus on 325 km/h. Autosta tulee myöhemmin saataville myös täyssähköinen versio. == Lähteet == == Aiheesta muualla == MC20 Luokka:Superautot Luokka:2020-luvun autot
Tšoibalsan

Tšoibalsan () on Mongolian neljänneksi suurin kaupunki Ulan Batorin, Erdenetin ja Darhanin jälkeen. Kaupungin nimi oli Bayan Tümen (Баян Түмэн) vuoteen 1941 asti, jolloin se nimettiin uudelleen kommunistijohtaja Horloogijn Tšoibalsanin kunniaksi. Tšoibalsan on Dornodin provinssin pääkaupunki. Kaupungin hallintoyksikön virallinen nimi on Kherlen sum, ja sen pinta-ala on 281 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee Kerulen-joen varrella 747 metriä merenpinnan yläpuolella. == Historia == Tšoibalsanin paikalla on ollut kauppa- asema vuosisatojen ajan. 1800-luvulla se kasvoi kaupungiksi, ja siitä tuli seuraavalla vuosisadalla itäisen Mongolian taloudellinen keskus. Kaupungin nimi oli Bayan Tümen (Баян Түмэн) vuoteen 1941 asti, jolloin se nimettiin uudelleen kommunistijohtaja Horloogijn Tšoibalsanin kunniaksi. Puna-armeijan ja Japanin keisarilliseen armeijaan kuuluneen Kwantungin armeijan väliset Halhin-Golin taistelut tapahtuivat lähellä Tšoibalsania. Tämän vuoksi kaupungissa sijaitsee taistelun sankarille Georgi Žukoville omistettu museo. == Väestö == Vuonna 1994 Tšoibalsanin asukasluku oli 45 490, vuonna 2000 41 714, vuonna 2003 36 142, vuonna 2007 39 500 (53,2% provinssin väestöstä) ja vuonna 2008 38 150 (51,2% provinssin väestöstä). Pääosa kaupungin asukkaista on halha-mongoleja, mutta siellä asuu myös burjaatteja, bargoja ja üzemchinejä. Lisäksi kaupungissa asuu kiinalaisia maahanmuuttajia, joilla on kaupungissa Mongolian ainoa chinatown Ulan Batorin ulkopuolella. == Ilmasto == Tšoibalsanissa vallitsee kylmä, puolikuiva ilmasto, johon kuuluvat äärimmäisen kylmät ja kuivat talvet sekä lämpimät, kosteammat kesät. Lämpötilaltaan se muistuttaa läheisesti kosteaa mannerilmastoa, mutta eroaa tästä kuivien talvien takia. Alin kaupungissa mitattu lämpötila on ollut -41,6 ° C, ylin puolestaan 41,2 ° C (kirjattu 25. kesäkuuta 2010). == Liikenne == Tšoibalsanin lentokentällä on yksi päällystetty kiitotie, ja sieltä kulkevat säännölliset lennot Ulan Batoriin sekä Kiinan Sisä-Mongolian Hulunbuirin ja Manzhoulin kaupunkeihin. Luokka:Mongolian kaupungit
Kristen Connolly

Kristen Nora Connolly (s. 12. heinäkuuta 1980 Montclair, Essexin piirikunta, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan Danan roolista elokuvassa The Cabin in the Woods (2011), Christina Gallagherin roolista televisiosarjassa House of Cards (2013–2014) sekä Jamie Campbellin roolista televisiosarjassa Zoo (2015–2017). == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Andréa Syngroú

Andréa Syngroú () on katu Ateenassa Kreikassa. Se on kaupungin pääväyliä keskustasta lounaaseen päin. Se on nimetty pankkiiri ja poliitikko Andréas Syngróksen mukaan. Andréa Syngroú -valtakatu saa alkunsa Athanasíou Diákou -kadun risteyksestä Olympoksen Zeuksen temppelin arkeologisen alueen lounaispuolelta. Se kulkee Kallithéan ja Néa Smýrnin esikaupunkien läpi ja päättyy Palaió Fáliroon lähellä Saroninlahden rantaa. Katu noudattaa samaa reittiä, joka on ollut pääväyliä kaupungista rannikolle antiikin ajoista saakka. Nykyisen kadun rakentaminen alkoi vuonna 1898. Kadun pituus on noin 4,7 kilometriä. Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Syngroú-Fixin metroasema ja Kansallinen nykytaiteen museo. Tiedosto:Iosifogleio Nea Smyrni2.jpg|Iosifógleio-talo Néa Smýrnissa. Tiedosto:Tram syngrou- fix.jpg|Raitiovaunupysäkki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Clémentine-Hélène Dufau

Clémentine-Hélène Dufau (18. elokuuta 1869 – 18. maaliskuuta 1937 https://www.museunacional.cat/en/-clementine-helene-dufau http://data.bnf.fr/11992803/clementine-helene_dufau/) oli ranskalainen, isänsä puolelta baskitaustainen taidemaalari. == Elämänvaiheita == Dufau kärsi lapsuudessaan huonosta terveydestä ja vietti sen tähden paljon aikaa vuoteessaan. Saadakseen aikansa kulumaan paremmin hän ryhtyi piirtämään. Perhe muutti Pariisiin, jotta tytär pääsisi aloittamaan taideopinnot. Hänen opettajinaan oli aikansa kuuluisuuksia, kuten William-Adolphe Bouguereau. Vuoden 1895 Salon des Artistes myönsi hänelle palkinnon. Tämä auttoi uralla eteenpäin ja hän sai muiden töiden ohella julistetilauksia. 1900-luvun vaihteessa hänen työnsä saivat hyviä arvosteluja ja ne olivat arvostettuja Pariisin älykköpiireissä. Valtio tilasi häneltä seinämaalauksia Sorbonnen yliopiston uudisrakennukseen, Dufaun yksityiselämään kuului syvä rakkaus kirjailija Edmond Rostandin poikaan Mauriceen. Maurice oli homoseksuaali ja Dufau alkoi muokata persoonallisuuttaan androgyyniksi. Vähitellen Dufaun ura hiipui ja hän alkoi viettää hiljaiseloa, ensin Antibesissa ja myöhemmin pienessä Pariisin ateljeessaan. http://www.olympedia.org/athletes/920317 1990-luvulla Dufaun työt löydettiin uudestaan. Niitä on tullut merkittäviin taidehuutokauppoihin, missä hinnat ovat vaihdelleet 400- 15 500 Yhdysvaltain dollarin välillä. http://www.mutualart.com/Artist/Clementine-Helene- Dufau/40AA401E7924A708 == Teoksia == File:Dufau portrait de M Rostand Arnaga.jpg|Maurice Rostandin muotokuva File:Dufau Vision intime.JPG|Intiimi näkymä File:Cognac C.H.D. Enfants mariniers.jpg|Lapset vesillä File:Dufau affiche Casino de Paris.jpg|Casino-de-Parisin juliste == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://lepetitrenaudon.blogspot.com/2015/02/encore-une- femme-peintre-meconnue.html * http://www.artnet.com/artists/cl%C3%A9mentine-h%C3%A9l%C3%A8ne-dufau/ Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Athinás

Athinás (, ”Athenen katu”) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se yhdistää Monastirákin Omónoiaan. Katu on nimettu Athene-jumalattaren mukaan. Athinás- katu on vanhan Ateenan pääkatuja. Se sijaitsee kaupungin 1800-luvulla suunnitellun katukolmion (Ermoú, Stadíou, Panagí Tsaldári) keskellä, ja kulkee pohjois-eteläsuunnassa Monastiráki-aukiolta Ermoú-kadun risteyksestä Omónoia- aukiolle. Kadun pituus on noin 800 metriä. Athináksen tärkeimpiin poikkikatuihin kuuluvat Evripídou, Sofokléous ja Lykoúrgou -kadut. Kadun itäpuolella kulkee samansuuntainen Aiólou-katu. Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Ateenan kaupungintalo, Plateía Kotziá eli Kotziáksen aukio sekä Ateenan kunnallinen agora eli Varvákeios-agora (kauppahalli). Tiedosto:Athinas.jpg|Athinás-katua. Tiedosto:Athens - Kotzia square and city hall - 20060508.jpg|Plateía Kotziá ja Ateenan kaupungintalo. Tiedosto:Βαρβάκειος Αγορά 7959.JPG|Ateenan kunnallinen agora eli kauppahalli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Chílton

Chílton () tai Hilton on pieni kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan ydinkeskustan itäpuolella Vasilíssis Sofías ja Vasiléos Konstantínou -valtakatujen risteyskohdan ympäristössä ja kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä sen suuresta Hilton-hotellista, joka on koko Ateenan maamerkkejä. Kaupunginosan rajat ovat epäselvät, sillä suuren ja maineikkaan hotellin rakentamisella oli aikanaan vuonna 1963 suuri vaikutus alueiden arvostuksiin Ateenassa, ja ilmaisu ”Hiltonin lähellä” tai ”Hiltonin takana” tuli tarkoittamaan mitä tahansa korttelia hotellin tienoilla, joka haluttiin kuvata hyvämaineiseksi. Kaupunginosan pohjoispuolella sijaitsevat Evangelismóksen ja Kolonákin kaupunginosat, itäpuolella Ilísia, eteläpuolella Pagkráti ja länsipuolella Anáktora. Kaupunginosaa palvelee muun muassa läheinen Evangelismóksen metroasema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kaupunginosat
Iródou Attikoú

Iródou Attikoú (, ”Herodes Atticuksen katu”) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se on nimetty Herodes Atticuksen mukaan. Iródou Attikoú -katu kulkee pohjois-eteläsuunnassa Kansallispuutarhan itäpuolella. Sen pituus on noin 630 metriä, ja se saa alkunsa Vasilíssis Sofías -valtakadulta ja päättyy Vasiléos Konstantínou -valtakadulle. Kadun kiinteistöjen hinnat ovat Kreikan kalleimmat ja myös koko Euroopan kalleimpien joukossa. Neliöstä on (vuonna 2008) maksettu noin – euroa, mikä on samaa tasoa Lontoon arvoalueiden kanssa. Kadun varrella sen itäpuolella sijaitsevat muun muassa Kreikan presidentin virka-asunto presidentinpalatsi puutarhoineen sekä pääministerin virka-asunto eli Máximoksen palatsi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Kifisías

Kifisías (, ”Kifisián valtakatu”) on katu Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se on Ateenan pääväylä pohjoiseen päin. Kifisías-valtakatu saa alkunsa Ateenan Ampelókipoin kaupunginosassa, jossa se jatkaa Vasilíssis Sofías -valtakatua ja suuntautuu pohjoiskoilliseen varsinaisen Ateenan alueelta kohti esikaupunkeja. Se kulkee Filothéi-Psychikón, Chalándrin ja Amaroúsion läpi ja päättyy Kifisiássa, jossa se vaihtuu Eleftheríou Venizélou -valtakaduksi. Kadun pituus on noin 19,3 kilometriä. Tiedosto:Athens - Kifissias Avenue - 20080729a.jpg|Valtakatua yöllä. Tiedosto:Athens-Kiffisia-aerial.jpg|Valtakadun ja A6-valtatien risteys. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Mitropóleos

Mitropóleos (, ”Katedraalin katu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Sen nimi viittaa kaupungin katedraalikirkkoon eli Neitsyt Marian ilmestyksen katedraaliin (Mitrópoli), jonka pohjoispuolelta se kulkee. Mitropóleos-katu saa alkunsa Sýntagma-aukion lounaiskulmasta Filellínon-kadun risteyksestä. Se kulkee itä-länsisuunnassa Plákan kaupunginosan pohjoisosan halki ja päättyy Monastirákin kaupunginosaan Aiólou-kadun risteykseen. Kadun varrella sijaitsevat katedraalikirkon ja katedraalin aukion (Plateía Mitropóleos) lisäksi myös muun muassa Panagía Gorgoepíkooksen kirkko sekä (Neitsyt Marian) Pyhän voiman (Agía Dýnami) kirkko. Kadun pituus on noin 580 metriä. Tiedosto:Pl. Mitropoleos - panoramio (1).jpg|Mitropóleos-katua. Tiedosto:Μητρόπολη Αθηνών 3321.jpg|Neitsyt Marian ilmestyksen katedraali (Mitrópoli). Tiedosto:Christmas decorations in Metropoleos (Cathedral) Square.jpg|Katedraalin aukiota (Plateía Mitropóleos) jouluvalaistuksessa. Tiedosto:The Church of Agia Dynami on Pentelis Street on August 5, 2020.jpg|Pyhän voiman (Agía Dýnami) kirkko. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet Luokka:Monastiráki Luokka:Pláka
Juha Tammenpää

Juha Tammenpää (s. 1959 Vaasa) on suomalainen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan erityisesti surrealistisesta taidegrafiikastaan, jossa on vaikutteita primitiivisestä taiteesta eri puolilta maailmaa. Juha Tammenpää varttui taidegraafikko Tapani Tammenpään poikana ja pääsi vuonna 1979 ensi kertaa mukaan valtakunnallisiin pistenäyttelyihin. Ensimmäisen oman näyttelynsä hän piti Vaasassa 1981. Kansainvälinen taidegrafiikan katselmus Länsi-Saksan Frechenissä vuonna 1983 palkitsi Tammenpään näyttelyn parhaana taiteilijana. Päätoimiseksi taiteilijaksi Tammenpää ryhtyi vuonna 1985 ja sai seuraavana vuonna kuvataiteen valtionpalkinnon. Tammenpäätä luonnehditaan mielikuvitukselliseksi tarinankertojaksi, jonka työt ovat tutkimusmatkoja ihmismielen syövereihin ja käyttäytymisen taustalla vaikuttaviin tunteisiin ja henkisyyteen. Helsingin Sanomien Pessi Rautio kuvasi häntä vuonna 1996 luotettavaksi surrealistiksi, jonka jokainen pieni kuva outoine otuksineen tarjoaa ”riittävästi psykoanalyyttistä makusteltavaa”. Tammenpään teoksia on lähes neljässäkymmenessä julkisessa kokoelmassa Suomessa sekä useissa taidekokoelmissa noin 12 muussa maassa.Tammenpään verkkosivusto, viitattu 29.10.2020. Vuonna 2009 Tammenpään 50-vuotisjuhlanäyttely Hypnos & Thanatos oli esillä Kuntsin modernin taiteen museossa Vaasassa. Grafiikan lisäksi esillä oli pastellitöitä sekä kollaasitekniikalla tehtyjä akryylimaalauksia. 60-vuotisnäyttelynsä Riippumaton legenda Tammenpää piti vuonna 2019 vaasalaisessa Galleria Printmakersissä. Tammenpäälle myönnettiin taiteilijaeläke vuoden 2022 alusta alkaen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kutnon piirikunta

Kutnon piirikunta () on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 96 569\. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Kutno. Kymmenen maalaiskuntaa ovat Bedlno, Dąbrowice, Krośniewice, Krzyżanów, Kutno, Łanięta, Nowe Ostrowy, Oporów, Strzelce sekä Żychlin ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Krośniewice ja Żychlin. Kutnon piirikunnalla on yhteistä rajaa Włocławekin, Gostyninin, Łowiczin, Łęczycan ja Kołon piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta arviolta viisi prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Kutnon piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa kahdeksan prosenttia. Vuoden 2019 lopussa Kutnon piirikunnassa arvioitiin olevan 96 569 asukasta, joista 51,9 prosenttia naispuolisia ja 48,1 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 102 234 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 68 442 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 15,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 59,4 prosenttia ja eläkeikäisten 24,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,9 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 746 lasta. == Lähteet == Luokka:Łódźin piirikunnat
Óthonos

Óthonos (, ”Oton katu”) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se on nimetty Kreikan ensimmäisen kuninkaan Oton mukaan. Óthonos kulkee itä-länsisuunnassa Ateenan keskusaukion Sýntagma-aukion etelälaidalla. Se saa alkunsa Filellínon- kadun risteyksestä ja päättyy Vasilíssis Amalías -valtakadun risteykseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet Luokka:Sýntagma
Patisíon

Patisíon (, ”Patísian katu”), alkuosaltaan virallisesti 28is Oktovríou (, ”28. lokakuuta -katu”), on katu Ateenassa Kreikassa. Se kulkee kaupungin keskustasta pohjoiseen kadulle nimensä antaneeseen Patísian kaupunginosaan. Patisíon-katu saa alkunsa Panepistimíou-kadun risteyksestä Omónoia-aukion itäpuolelta ja päättyy Áno Patísiaan. Sen pituus on noin 4,5 kilometriä. Kadun eteläosa Panepistimíou-kadulta Plateía Amerikís -aukiolle saakka tunnetaan virallisesti 28is Oktovríou -katuna, mikä viittaa Óchi-päivään, mutta nimi ei ole jäänyt kovin yleiseen käyttöön; sen sijaan koko katuun viitataan tavallisesti Patisíon-nimellä. Eteläpäässä katua jatkaa Aiólou-katu, joka jatkuu Plákaan. Katu rakennettiin vuonna 1841 seuramaan jo antiikin ajalta periytynyttä reittiä. Kadun varrella sijaitsevat Plateía Amerikís -aukion lisäksi myös muun muassa Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu, Kansallinen arkeologinen museo ja Ateenan kauppakorkeakoulu. Tiedosto:20090801 athina19.jpg|Patisíon-katua. Tiedosto:Μέγαρο Λιβιεράτου (1908), Πατησίων 55 ^ Ηπείρου 2 - panoramio.jpg|Mégaro Livierátou -kartano. Tiedosto:Archäologisches Nationalmuseum Athen.jpg|Kansallinen arkeologinen museo. Tiedosto:Athens Economical University old bldg.jpg|Ateenan kauppakorkeakoulu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Plateía Kotziá

Plateía Kotziá () eli Kotziáksen aukio, virallisesti Kansallisen vastarinnan aukio (Πλατεία Εθνικής Αντίστασης, Plateía Ethnikís Antístasis), on aukio Ateenan keskustassa Kreikassa. Aukio on rakennettu vuonna 1831. Se on aiemmin ollut omistettu juristi ja poliitikko Kóstas Kotziákselle. Vuodesta 1977 se on ollut virallisesti omistettu Kreikan kansalliselle vastarinnalle toisen maailmansodan ja Kreikan miehityksen (1941–1944) aikana,Πράξη υπ’ αριθμ. 724/1977 του Δημοτικού Συμβουλίου Αθηναίων mutta aukion vanha nimi on edelleen yleisesti käytössä. Aukio on tunnettu myös lukuisilla muilla nimillä, kuten Kunnantalon aukio (Πλατεία Δημαρχείου, Plateía Dimarcheíou), Kunnallisen teatterin aukio (Πλατεία Δημοτικού Θεάτρου, Plateía Dimotikoú Theátrou), Uuden teatterin aukio (Πλατεία Νέου Θεάτρου, Plateía Néou Theátrou), Postitalon aukio (Πλατεία Ταχυδρομείου, Plateía Tachydromeíou), Kansallispankin aukio (Πλατεία Εθνικής Τραπέζης, Plateía Ethnikís Trapézis), Gymnaasin aukio (Πλατεία Γυμνασίων, Plateía Gymnasíon), Ludvigin aukio (Πλατεία Λουδοβίκου, Plateía Loudivíkou) ja Kanónia (Κανόνια, ”Kanuunat”). Aukio sijaitsee vanhan Ateenan keskustassa Omónoian kaupunginosassa Athinás-kadun varrella. Sen laidalla sijaitsee lukuisia uusklassista arkkitehtuuria edustavia rakennuksia, kuten Ateenan kaupungintalo tai oikeammin kunnantalo, Kreikan kansallispankin päärakennus (Mégaro Georgíou Strátou) sekä Ernst Zillerin suunnittelema Meláksen palatsi (Mégaro Melá). Aukion koilliskulmassa on arkeologinen alue, jonkoa löydöksiin lukeutuu muun muassa antiikin Ateenan kaupunginmuurin eli Themistokleen muurin Akharnain portin raunioita sekä asuinrakennusten ja keramiikkapajojen jäänteitä ja hautoja. Tiedosto:Plateia Kotzia (4694736430).jpg|Plateía Kotziá -aukiota. Tiedosto:Μέγαρο Γεωργίου Στράτου - Εθνική Τράπεζα 1249.jpg|Kreikan kansallispankin päärakennus (Mégaro Georgíou Strátou). Tiedosto:Μέγαρο Μελά 9724.jpg|Meláksen palatsi (Mégaro Melá). Tiedosto:Αρχαιολογικός χώρος Πλατείας Κοτζιά.jpg|Aukion arkeologisia kaivauksia. Tiedosto:Athens, Greece - panoramio (118).jpg|Aukion arkeologisia kaivauksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Ateenassa Luokka:Ateenan aukiot Luokka:Omónoia
Karl Oskar Fontell

Karl Oskar Fontell (26. helmikuuta 1853 Geta – 17. toukokuuta 1930 Espoo) oli suomalainen pappi, opettaja ja moninkertainen valtiopäivämies. ==Henkilöhistoria== Fontellin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Josef Wilhelm Fontell ja Johanna Augusta Bomansson ja puolisot vuodesta 1882 Karolina Lundenius (k. 1896) ja vuodesta 1898 Olga Alexandra Sumelius. Fontell suoritti teologian erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1877, pastoraalitutkinnon hän suoritti 1881. Hän oli kappalainen Tampereella 1881–1907, vt. kirkkoherra siellä 1903–1905 ja kirkkoherra Espoossa vuodesta 1907. Uskonnonopettajana Tampereella Fontell toimi 1885–1886 ja oli useita vuosia Tampereen kaupunginvaltuuston ja Espoon kunnanvaltuuston jäsen. Hän sai rovastin arvon 1910. Fontell oli pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900, 1904 ja 1905.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Karl Oskar Fontell (Viitattu 29.10.2020) Agronomi P. V. Fontell ja fyysikko Nils Fontell olivat Karl Oskar Fontellin poikia toisesta avioliitosta.Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, ss. 130–131 (Viitattu 29.10.2020) ==Julkaisuja== * Tunnetko itsesi?, 1893 * Lasten lauluja: Tampereen pyhäkoulun toimittama kokoelma pyhäkoulujen y. m. tarpeeksi, 1893. Johan Wilhelm Hirvonen, julk. K. O. Fontell (5. korjattu ja lisätty p.) ==Lähteet== Luokka: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka: Suomalaiset opettajat Luokka: Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka: Espoon kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
Vasiléos Georgíou A'

Vasiléos Georgíou A' () on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se on nimetty kuningas Yrjö I:n mukaan. Vasiléos Georgíou A' -katu kulkee itä-länsisuunnassa Ateenan keskusaukion Syntagma-aukion pohjoislaidalla. Se saa alkunsa Filellínon-kadun risteyksestä ja päättyy Vasilíssis Amalías ja Vasilíssis Sofías -valtakatujen risteykseen. Kadun pohjoislaidalla sijaitsevat eräät Ateenan kalleimmista hotelleista, kuten perinteikäs Grande Bretagne -hotelli. Tiedosto:Syntagma Square.jpg|Vasiléos Georgíou A' -kadun hotelleja. Tiedosto:Athens-Grande1.jpg|Grande Bretagne -hotelli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet Luokka:Sýntagma
Vasiléos Konstantínou

Vasiléos Konstantínou (, ”Kuningas Konstantinin valtakatu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Se on rakennettu seuraamaan entisen Ilissos-joen uomaa ja nimetty kuningas Konstantin I:n mukaan. Vasiléos Konstantínou -valtakatu saa alkunsa Vasilíssis Ólgas -valtakadun ja Ardittoú-kadun risteyksestä läheltä Panathinaïkó-stadionia, ja se päättyy Vasilíssis Sofías -valtakadun risteykseen Chíltonin kaupunginosassa sille nimen antaneen Hilton-hotellin kohdalla. Sen pituus on noin 1,3 kilometriä. Kadun varrella sijaitsee Panathinaïkó-stadionin lisäksi myös muun muassa Kansallisgalleria. Tiedosto:Vassileos Konstandinou Street (Athens).jpg|Vasiléos Konstantínou -katua. Tiedosto:- Leoforos Vasileos Konstantinou Athens - panoramio - roadmap (117).jpg|Vasiléos Konstantínou -katua. Tiedosto:The Panathenaic Stadium on July 26, 2019.jpg|Panathinaïkó-stadion kadun toiselta puolelta nähtynä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Vasilíssis Ólgas

Vasilíssis Ólgas (, ”Kuningatar Olgan valtakatu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Se on nimetty kuningatar Olgan mukaan. Vasilíssis Ólgas -valtakatu kulkee suunnilleen itä-länsisuunnassa Kansallispuutarhan ja Zappeionin alueen sekä Olympoksen Zeuksen temppelin arkeologisen alueen välistä. Se saa alkunsa Vasilíssis Amalías -valtakadun risteyksestä ja päättyy Ardittoú- ja Vasiléos Konstantínou -katujen risteykseen. Kadun pituus on noin 510 metriä. Tiedosto:On Vasilissis Olgas Avenue on November 22, 2019.jpg|Vasilíssis Ólgas -katua. Tiedosto:View of the Hill of Ardettus from Vasilissis Olgas Avenue on August 12, 2020.jpg|Ardittós-kukkula Vasilíssis Ólgas -kadulta nähtynä. == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Vasilíssis Sofías

Vasilíssis Sofías (, ”Kuningatar Sofian valtakatu”) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se on nimetty kuningatar Sofian mukaan. Vasilíssis Sofías -valtakatu kulkee Ateenan keskustan Sýntagma-aukiolta Vasilíssis Amalías -valtakadun risteyksestä koilliseen Ampelókipoin kaupunginosaan, missä se päättyy Alexándras- ja Kifisías-valtakatujen risteykseen. Sen pituus on noin 2,7 kilometriä. Katu jatkuu Kifisías-valtakatuna kohti pohjoisia ja koillisia esikaupunkeja. Kadun varrella sijaitsee lukuisia huomattavia rakennuksia, muun muassa Kreikan parlamenttitalo, Benaki-museo, Kykladisen taiteen museo, Bysanttilainen ja kristillinen museo, Sotamuseo, Hilton- hotelli, Ateenan konserttitalo (Mégaro Mousikís), Egyptin, Italian, Ranskan ja Yhdysvaltain suurlähetystöt sekä Pýrgos Athinón -tornitalot. Tiedosto:V. Sofias avenue, Athens - Greece - panoramio.jpg|Vasilíssis Sofías -valtakatua. Tiedosto:Rainbow in Athens.jpg|Vasilíssis Sofías -valtakatua. Tiedosto:Museum of Cycladic Art, Athens (27925819933).jpg|Kykladisen taiteen museo. Tiedosto:Byzantine and Christian Museum, Athens - Joy of Museum.jpg|Bysanttilainen ja kristillinen museo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kadut ja tiet
Valentin Vodnik

Valentin Vodnik (3. helmikuuta 1758 Zgornja Šiška, Kranjska, Habsburgien monarkia – 8. tammikuuta 1819 Ljubljana) oli slovenialainen fransiskaanipappi, runoilija, kääntäjä ja kirjoittaja. Hän oli valistusajan merkittävä vaikuttaja ja opettaja ja slovenialaisen kansallistunteen herättäjä. Hän auttoi muun muassa Raamatun kääntämistä omalle kielelleen. Lisäksi hän perusti vuonna 1797 ensimmäisen sloveeninkielisen sanomalehden Lublanske novice (suom. Ljubljanan uutiset). Hän pyrki tekemään myös saksalais-slovenialais-latinalaista sanakirjaa, joka kuitenkin jäi kesken. Luokka:Slovenialaiset papit Luokka:Vuonna 1758 syntyneet Luokka:Vuonna 1819 kuolleet
Ferenc Mező

Ferenc Mező (tunnetaan myös nimellä Grünfeldin Ferenc; 1885–1961) oli unkarilainen runoilija. Hän osallistui vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisiin, joissa voitti kultaa epiikassa teoksellaan ”Olympialaisten historia”. Hän kirjoitti myös kirjan unkarilaisten olympiasuorituksista sekä toimi Kansainvälisen olympiakomitean jäsenenä ja maansa olympiakomitean puheenjohtajana. ==Lähteet== Luokka:Unkarilaiset runoilijat Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Łęczycan piirikunta

Łęczycan piirikunta () on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 49 747\. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Łęczyca. Seitsemän maalaiskuntaa ovat Daszyna, Góra Świętej Małgorzaty, Grabów, Łęczyca, Piątek, Świnice Warckie sekä Witonia ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Piątek. Łęczycan piirikunnalla on yhteistä rajaa Kutnon, Łowiczin, Zgierzin, Poddębicen ja Kołon piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta 5,7 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Łęczycan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 6,6 prosenttia. Vuoden 2019 lopussa Łęczycan piirikunnassa oli 49 747 asukasta, joista 51,5 prosenttia naispuolisia ja 48,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 52 447 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 38 620 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 16,6 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,8 prosenttia ja eläkeikäiset 23,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,1 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 407 lasta. == Lähteet == Luokka:Łódźin piirikunnat
Eva-Marie Håkansson

Eva-Marie Gunilla Håkansson (s. 7. lokakuuta 1960 Ljungby) on ruotsalainen uimari. Hän edusti Ruotsia naisten 100 metrin rintauinnissa, 200 metrin rintauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa Moskovan kesäolympialaisissa 1980 sekä 100 metrin rintauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984. Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Håkansson saavutti Jönköpingissa 1977 EM-pronssia 200 metrin rintauinnissa. Hän edusti Ruotsia myös Länsi-Berliinin MM-kilpailuissa 1978 sekä Splitin EM- kilpailuissa 1981. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ammanin julistus

Ammanin julistus () on viime aikojen näkyvin yritys määritellä islamin yhteistä sisältöä. Julistus hyväksyttiin 9.11.2004 Jordanian pääkaupungissa Ammanissa. Seuraavana vuonna sitä täydennettiin tarkentavalla asiakirjalla "Ammanin julistuksen kolme kohtaa". Asiakirjojen liikkeelle panevana voimana oli Jordanian kuningas Abdullah II bin Al-Hussein. Julistuksen liitteineen hyväksyi 200 uskonoppinutta yli 50 maasta. Asiakirja keskittyi määrittelemään sitä, ketkä ovat muslimeita, miten poissulkeminen islamista (takfir) tapahtuu sekä periaatteita, jotka liittyvät uskonnollisten mielipiteiden vahvistamiseen (fatwa). Asiakirjan mukaan sellainen henkilö on muslimi, joka seuraa jotakin neljästä islamilaisen lain sunnikoulukunnasta (Hanafi, Maliki, Shafi`i tai Hanbali), kahdesta šiiakoulukunnasta (Ja`fari tai Zaydi) tai kuuluu Ibadi -koulukuntaan tai Thahiri -koulukuntaan. Lisäksi todetaan, että asharilaisuus, suufilaisuus tai salafismi eivät ole uskosta luopumista. == Lähteet == Luokka:Islamilainen usko ja oppi Luokka:Šaria