EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Yhteisöjääkaappi

Yhteisöjääkaappi on julkisessa tilassa sijaitseva jääkaappi, jota yhteisön jäsenet käyttävät yhteisesti. Jääkaappi toimii siten, että paikalliset kaupat ja tuottajat sekä yhteisön yksittäiset jäsenet tuovat sinne ruokaa, jota eivät itse tarvitse, ja saavat halutessaan ottaa myös mukaansa muiden sinne jättämää ruokaa. Jääkaapista voi myös tulla pelkästään hakemaan ruokaa ilman, että sinne jättäisi mitään. Joihinkin yhteisöjääkaappeihin vapaaehtoiset ostavat ruokaa lahjoitusrahoilla. Tavoitteena on vähentää ruokajätteen määrää, tarjota ruoka-apua ja vahvistaa yhteisöllisyyttä. Sen yhteydessä saattaa olla myös hyllyjä kuivatuotteita varten tai pakastin, ja joskus tarjolla on myös muita tuotteita kuin elintarvikkeita. Jääkaappien yhteydessä on tavallisesti rajoituksia lahjoitusten suhteen: osaan saa lahjoittaa esimerkiksi vain avaamattomia pakkauksia tai kasvisruokaa. Jääkaappien yhteydessä saattaa olla muutakin toimintaa, joka liittyy esimerkiksi ruoanlaittoon, ruoan kasvatukseen tai vaatteiden kierrätykseen. Yhteisöjääkaappi saattaa sijaita esimerkiksi koulun, kaupan tai yhteisökeskuksen tiloissa tai kadun varressa. Tiedosto:Mama-Tee_Community_Fridge.jpg|alt=Keltainen kadun varressa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Ovessa lukee englanniksi: "Ota mitä tarvitset. Jätä se, mitä et tarvitse."|Yhdysvalloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Tiedosto:Community_fridge_in_church_alcove_in_Botley_UK.jpg|alt=Ruokaa täynnä oleva, kirkon tiloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Kaapin päällä on leipälaatikko.|Englantilaisen kirkon tiloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Ensimmäinen yhteisöjääkaappi Keru avautui pilottikokeilun käynnistyessä 2018 Kalliolan setlementtitalolla, Helsingin Kalliossa. == Lähteet == Luokka:Kestävä kehitys Luokka:Ruokakulttuuri
Vatikaanin kansalaisuus

Vatikaanin kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Vatikaanivaltion välillä. Maassa on poikkeuksellisesti käytössä ius officii -periaate. == Kansalaisuuden saaminen == Kansalaisuus perustuu yksinomaan siihen, että sen saa paavilta (tai tämän edustajalta) ja kansalaisuus liittyy Vatikaanin palveluksessa olevan viran hoitamiseen. Vuonna 2011 voimaan tulleen lain mukaan Vatikaanin kansalaisuuden voivat saada henkilöt, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä: * Kardinaalit, jotka asuvat Vatikaanin alueella tai muualla Roomassa * Pyhän istuimen diplomaatit * Henkilöt, joiden tulee virkansa puolesta asua Vatikaanin alueella (käytännössä vain Sveitsiläiskaartin sotilaat) * Henkilöt, joilla on paavin lupa oleskella Vatikaanin alueella * Kaikkien yllä mainittujen henkilöiden puolisot ja lapset, mikäli nämä asuvat Vatikaanin alueella == Kansalaisuuden menettäminen == Lateraalisopimuksen mukaan kaikki sellaiset Vatikaanin kansalaiset, joilla ei ole muun maan kansalaisuutta, saavat automaattisesti Italian kansalaisuuden, kun nämä menettävät Vatikaanin kansalaisuuden esimerkiksi virkansa hoidettuaan. == Lähteet == Luokka:Kansalaisuus Luokka:Vatikaanivaltio
Japaninpagodipuu

Japaninpagodipuu (Styphnolobium japonicum) on hernekasvien heimoon kuuluva puulaji. Japaninpagodipuu kasvaa suureksi, 12–15 metrin korkuiseksi puuksi, jonka latvus on yhtä leveä kuin puu on korkea. Ensimmäisen neljän vuoden ajan versot ovat vihreitä. Lehdet muodostuvat 7–17 lehdykästä. Herneen kukkia muistuttavat valkoiset kukat ovat halkaisijaltaan 1–1,5 cm ja kasvavat 15–30 cm pitkinä kukintoina. Kasvia kasvatetaan pääasiassa valkoisten kukkiensa vuoksi; kukat ilmestyvät loppukesällä kauan sen jälkeen, kun suurin osa muista puista on jo lopettanut kukinnan. Japaninpagodipuu kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa ja Koreassa, mutta ei Japanissa. Se on yleinen koristekasvi Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Afrikassa. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut
Eva Heiskanen

Eva-Karin Heiskanen (s. 1963) on suomalainen kulutustutkija, joka on toiminut kestävän kulutuksen professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan Kuluttajatutkimuskeskuksessa 1. tammikuuta 2017 lähtien.Eva Heiskanen, Helsingin yliopiston tutkimusportaali, viitattu 16.2.2023.Täytetyt professorin tehtävät, Helsingin yliopisto, arkistoitu 2.5.2018. Heiskanen väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 2000.Translations of an Environmental Technique: Institutionalization of the Life Cycle Approach in Business, Policy and Research Networks, Aalto- yliopisto, viitattu 16.2.2023. == Julkaisut == * Eva Heiskanen, Anna Kärnä & Raimo Loivio: Tuotelähtöinen ympäristönsuojelu : tuotelähtöinen ympäristöjohtaminen yrityksissä ja ympäristönsuojelun julkinen ohjaus. Helsinki: Sitra, 1995. * Eva Heiskanen: Translations of an Environmental Technique: Institutionalization of the Life Cycle Approach in Business, Policy and Research Networks (väitöskirja). Helsinki: Helsingin kauppakorkeakoulu, 2000. * Eva Heiskanen, Minna Halme, Mikko Jalas, Anna Kärnä & Raimo Lovio: Dematerialization: The Potential of ICT and Services. Helsinki: Ympäristöministeriö, 2001. http://hdl.handle.net/10138/40648 * Eva Heiskanen (toim.): Tutkijan elämän värit: raikasta tarinaa. Helsinki: Taifuuni, 2002. * Kaisa Matschoss, Eva Heiskanen, Nina Kahma & Mika Saastamoinen: Energiatehokkuuspalveluiden markkinapotentiaali ja parhaat käytännöt. Helsinki: Kuluttajatutkimuskeskus, 2014. http://hdl.handle.net/10138/152247 * Kati Berninger, Raimo Lovio, Armi Temmes, Mikko Jalas, Paula Kivimaa & Eva Heiskanen: Suomi seuraaville sukupolville: taloudellisten murrosten käsikirja. Helsinki: Into Kustannus, 2017. * Eva Heiskanen et al.: Kuinka maailma pelastetaan? Kohti kestävämpää tulevaisuutta. Helsinki: Gaudeamus, 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eva Heiskanen ResearchGatessa luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eskimotervehdys

Eskimotervehdys on tervehdystapa, jossa tervehtijät hierovat neniään yhteen. Nimestään huolimatta vastaavanlaisia tervehdyksiä on muidenkin kansojen keskuudessa. Esimerkiksi muutkin arktiset kansat tuntevat nenällä tervehtimisen. Vastaavanlaiset tervehdykset ovat yleisiä myös Kambodžassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa sekä Mongolian nomadien ja havaijilaisten keskuudessa. Suomen Lapissa, Taalainmaalla ja Karjalassa tunnetaan nenittelyksi kutsuttu tervehdystapa, jossa neniä hierotaan vastakkain. Tapa on säilynyt kolttasaamelaisten keskuudessa varsin pitkään.Linkola, Anni & Linkola, Martti: "Kolttasaamelaiset - vähemmistön vähemmistö", s. 160 (kuvateksti 311). Teoksessa Siiddastallan: Siidoista kyliin. Toimittaneet Jukka Pennanen & Klemetti Näkkäläjärvi. Pohjoinen, 2000.. == Inuiitit == Inuiitit kutsuvat nenällä tervehtimistä nimellä kunik. Se tehdään painamalla tai hieromalla nenää ja ylähuulta toisen ihmisen kasvojen ihoa vasten ja haistamalla. Kunikilla on rakastavia, mutta ei romanttisia tai seksuaalisia tarkoitusperiä. Niitä annetaan perheenjäsenille tai läheisille ystäville. Jotkut ihmiset kuitenkin kokevat kunikin siinä määrin yksityiseksi teoksi, etteivät he halua tehdä sitä suuremman yleisön edessä. Joissain arktisen alueen kulttuureissa kunikeja jakavat vain äidit ja lapset keskenään. == Maorit == Uuden-Seelannin maoreilla on perinteinen tervehdysten ja rituaalien aikana tehtävä tapa nimeltä hongi, jonka aikana tervehtijät painavat nenänsä ja otsansa yhteen. Hongi on yleinen tervehdystapa etenkin virallisemmissa tilanteissa, kuten pyhissä maraepaikoissa. Tapa on hyvin vanha ja peräisin eräästä maorilegendasta. Tarinan mukaan jumala Tāne teki maailman ensimmäisen naisen savesta ja antoi hänelle sitten elämän hengittämällä tämän sieraimiin. Hongi kuvastaakin hengitysten vaihtamista ja kahden ihmisen välistä yhtenäisyyttä. == Lähteet == Luokka:Ihmissuhteet Luokka:Tervehdykset Luokka:Eskimot
Kaakinen

Kaakinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Joona Kaakinen, näyttelijä *Juho Kaakinen (1896–1938), maanviljelijä, poliitikko ja kansanedustaja (Maalaisliitto) *Maria Kaakinen (s. 1999), pesäpalloilija *Olavi Kaakinen (1916–1999), kenraaliluutnantti *Veijo Kaakinen (1907–1976), ampuja.
Alexander Schmid

Alexander "Alex" Schmid (s. 9. kesäkuuta 1994 Oberstdorf) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän on maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän edustaa SC Fischen -seuraa, ja on pituudeltaan 178 cm. Schmid sijoittui nuorten MM- kilpailuissa parhaimmillaan suurpujottelussa viidenneksi 2012. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli joukkuekilpailussa viides ja Åren MM-kilpailuissa 2019 suurpujottelussa kahdeksas. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia ja oli parisuurpujottelussa neljäs. Pekingin olympialaisisa 2022 hän sai hopeaa joukkuekilpailussa ja oli 19:s pujottelussa. Hän voitti parisuurpujottelun maailmanmestaruuden Courchevelissä / Méribelissä 2023. Samojen kisojen suurpujottelussa hän sijoittui 15:nneksi. Schmid kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Söldenissä lokakuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan kuudes Val-d'Isèren suurpujottelussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Chamonix'n suurpujottelussa helmikuussa 2020. Hän sijoittui kolmanneksi myös Lech/Zürsin parisuurpujottelussa marraskuussa 2020 ja Alta Badian suurpujottelussa joulukuussa 2021. Schmid on voittanut yhden Eurooppa- cupin kilpailun. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset alppihiihtäjät Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hantverkargatan

Hantverkargatan on Tukholman Kungsholmenilla sijaitseva katu, joka ulottuu itä-länsisuuntaisesti Stadshusbronilta Fridhemsplanille. Kadun varrella sijaitsevat muun muassa kaupungintalo, Kungsholmin kirkko ja Kungsholmstorg. ==Kuvia== Kongl. Myntet 2009a.jpg|Hantverkargatanin ja Samuel Owens gatanin kulmassa sijaitsee Kungliga Myntet. Korttelissa toimi 1800-luvun alussa Samuel Owenin verstas, ja vuonna 1847 se siirtyi kuninkaallisen rahapajan käyttöön. Rahapaja siirtyi muualle vuonna 1974. Anna Whitlocks Gymnasium, Hantverkargatan, 2019b.jpg|Lukio Anna Whitlocks gymnasium Hantverkargatan 29:ssä. Whitlock (1852–1930) oli tunnettu naisasianainen. Landstingshuset kungsholmen 20060806.jpg|Hantverkargatan 45:ssä sijaitseva Landstingshuset eli maakäräjätalo on nykyisin Tukholman aluehallinnon päärakennus, mutta alun perin se rakennettiin sotilassairaalaksi. Kungsholmens brandstation 2012.jpg|Kungsholmenin paloasema Hantverkargatan 74:ssä. Vuonna 1929 valmistuneen rakennuksen suunnitteli Gustav Laurelius. Kungsholmens gymnasium.jpg|Paloasemaa vastapäätä sijaitseva Kungsholmens gymnasium on musiikkipainotteinen lukio. Basaren, Kungsholmen 2018 -1.jpg|Hantverkargatan 69-73:ssa sijaitseva uudisrakennus Basaren tuli viidennelle sijalle Tukholman Vuoden rakennus -äänestyksessä 2019. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tukholman kadut Luokka:Kungsholmen
Nika Savolainen

Nika Savolainen (s. 1989) on suomalainen näyttelijä, jolla on ollut roolit muun muassa elokuvissa Näkemiin Neuvostoliitto ja Omerta 6/12. Savolainen puhuu suomen lisäksi ja venäjää, koska hänen äitinsä on kotoisin Neuvostoliitosta, ja hän on kielitaitonsa vuoksi ollut mukana elokuva- ja televisiotuotannoissa myös Venäjällä. Hän sai lukion jälkeen opiskelupaikan Helsingin Kauppakorkeakoulusta, mutta hänen äitinsä oli kuitenkin ilmoittanut hänet Moskovassa samana kesänä pidettäviin Venäjän valtion VGIK-elokuvakoulun pääsykokeisiin. Hän sopi äitinsä kanssa, että he käyvät vain lomamatkalla Moskovassa ja samalla hän käy pääsykokeessa lukemassa pari runoa, jonka jälkeen he käyvät juhlimassa sitä, että hän uskalsi mennä sinne, koska hän oli aina ollut ujo. Yllättäen hänet kuitenkin hyväksyttiin maineikkaaseen elokuvakouluun, jonne hyväksytään vain murto-osa hakijoista. Hän aloitti siellä syksyllä ja opiskeli vuosina 2010–2014. == Valikoitu filmografia == ; Elokuvat * Omerta 6/12, Anya, 2021 * Näkemiin Neuvostoliitto, äiti, 2020 * Tuntematon sotilas, Nina, 2017 * Jaettu rakkaustarina, 2017 (lyhyelokuva) * Sota ja mielenrauha, sairaanhoitaja, 2016 * Napapiirin sankarit 2, ranskatar häissä, 2015 ; Televisio * Tuurenmäki 98, Pia Lindroos, 2024 * Jälkeläiset, Olivia ”Liv” Laine, 2022 * Nyrkki, Irina Sergejeva, 2019 * Huone 301, Niina, 2019 * Bullets, Zara, 2018 Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ilkka Ruska

Ilkka Yrjänä Ruska (17. huhtikuuta 1941 Turku – 2. helmikuuta 2017 Salo) oli suomalainen toimittaja ja virkamies, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Viitattu 17.2.2023. Ruskan vanhemmat olivat maanviljelijä, talousneuvos Paavo Ruska ja emäntä Elna Antola ja puoliso vuodesta 1965 fysioterapeutti Pirjo Virtanen. Ruska tuli ylioppilaaksi Salo yhteislyseosta 1960 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta 1968. Hän oli Maaseudun Tulevaisuus -lehden toimittaja 1968–1970, maa- ja metsätalousministeriön yleisen osaston hallinnollisen toimiston vs. ylimääräinen esittelijä ja ministeri Nestori Kaasalaisen poliittinen sihteeri 1970–1972, Maataloustuottajain Keskusliiton maatalouspoliittinen sihteeri 1972, maa- ja metsätalousministerien Erkki Haukipuro, Heimo Linna, Veikko Ihamuotila ja Johannes Virolainen poliittinen sihteeri 1972–1977 ja sitten maa- ja metsätalousministeriössä ylimääräinen ylitarkastaja 1977–1983, maatalouspolitiikan toimiston toimistopäällikkö 1983–1992, maatalouspolitiikan osaston maatalousneuvos 1993, maatalousosaston ylijohtaja 1993–1995 ja maatalousosaston osastopäällikkö ja ylijohtaja 1995–2007. Ruskalla oli myös lukuisia maatalouteen liittyviä asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 2003. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Erityisavustajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet Luokka:Ministeriöiden osastopäälliköt
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2023

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2023 olivat järjestyksessään 37. yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut, ja ne järjestettiin Istanbulissa, Turkissa 2.–5. maaliskuuta 2023. Kilpailupaikkana toimi Ataköyn yleisurheiluareena. == Mitalistit == === Miehet === Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 60 m 6,48 6,50 SB 6,53 NR 400 m 45,35 45,44 NR 45,77 800 m 1.47,34 1.47,34 1.47,65 1 500 m 3.33,95 CR 3.34,23 3.35,39 3 000 m 7.40,32 NR 7.41,75 SB 7.44,03 60 m aj 7,41 EL 7,56 7,59 4×400 m Dylan Borlée Alexander Doom Kévin Borlée Julien Watrin 3.05,83 EL Gilles Biron Téo Andant Victor Coroller Muhammad Abdallah Kounta 3.06,52 Isayah Boers Isaya Klein Ikkink Ramsey Angela Liemarvin Bonevacia 3.06,59 Korkeushyppy 231 =NR 229 229 PB Seiväshyppy 580 * * * 580 * * * 580 SB Ei jaettu Ei jaettu Pituushyppy 830 819 SB 800 Kolmiloikka 17,60 WL NR 16,58 SB 16,57 Kuulantyöntö 22,06 EL NR 21,90 SB 21,84 NR Seitsenottelu 6348 EL 6318 NR 6079 SB === Naiset === Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 60 m 7,00 =CR 7,09 =SB 7,12 400 m 49,85 50,57 51,25 SB 800 m 1.58,66 2.00,54 2.00,85 1 500 m 4.03,40 4.03,76 PB 4.04,06 PB 3 000 m 8.35,87 PB 8.36,50 8.41,19 60 m aj 7,79 =NR 7,84 SB 7,91 4 × 400 m Lieke Klaver Eveline Saalberg Cathelijn Peeters Femke Bol 3.25,66 WL CR NR Alice Mangione Ayomide Folorunso Anna Polinari Eleonora Marchiando 3.28,61 NR Anna Kiełbasińska Marika Popowicz-Drapała Alicja Wrona-Kutrzepa Anna Pałys 3,29,31 Korkeushyppy 198 196 =NR 194 Seiväshyppy 480 NR 475 470 Pituushyppy 700 WL 697 NR 691 Kolmiloikka 14,31 NR 14,20 14,16 Kuulantyöntö 19,76 EL 18,83 SB 18,42 Viisiottelu 5055 WR 5014 NR 4823 SB ==Mitalitaulukko== 1 4 1 0 5 2 3 3 1 7 3 3 1 2 6 4 2 4 0 6 5 2 1 3 6 6 2 0 1 3 6 2 0 1 3 8 2 0 0 2 9 1 2 3 6 10 1 2 1 4 11 1 2 0 3 12 1 1 2 4 13 1 1 0 2 14 1 0 0 1 15 0 4 3 7 16 0 2 0 2 17 0 1 3 4 18 0 1 1 2 18 0 1 1 2 20 0 0 2 2 21 0 0 1 1 ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== 2023 Luokka:Vuoden 2023 yleisurheilu Luokka:Turkin yleisurheilu Luokka:Istanbulin urheilutapahtumat
Augusta (Italia)

Augusta on kaupunki ja kunta Syrakusan maakunnassa Sisilian itärannikolla. Kaupungissa oli vuoden 2021 lopussa 34 715 asukasta.Popolazione Augusta 2001-2021 Augusta perustettiin 2 700 vuotta sitten kreikkalaiseksi siirtokunnaksi, ja se oli yksi Sisilian vanhimmista kreikkalaisista kolonioista. Kaupungissa on edelleen merkittäviä arkeologisia kohteita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kunnan viralliset sivut (italiaksi) Luokka:Italian kaupungit
Elisabeth Lukas

Elisabeth Lukas (s. 12. marraskuuta 1942) on itävaltalainen psykiatri ja Viktor Franklin perustaman psykoterapian haaran logoterapian keskeisiä henkilöitä. Lukas on kirjoittanut 30 kirjaa, joita on käännetty 16 kielelle. Hän kehitti Logo-testin mittaamaan Viktor Franklin logoterapian periaatteita, ensisijaisesti yksilön kokeman merkityksen astetta elämässä. Luokka:Itävaltalaiset psykiatrit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Amisit

Amisit (omakielinen nimi: Amis tai Pangcah, ) ovat yksi Taiwanin alkuperäiskansoista, jotka ovat perinteisesti asuneet maan itärannikolla, nykyisen Hualienin ja Taitungin piirikuntien alueella. Vuonna 2020 Taiwanin alkuperäiskansojen neuvoston mukaan amisien määrä oli 213 514, mikä tekee heistä Taiwanin suurimman alkuperäiskansan. Suurin osa (noin 75 %) amiseista on kristittyjä, 10 % harjoittaa animismia ja loput 15 % muita uskontoja. Perinteisesti amisien tärkein elinkeino on ollut kaskiviljely. Viljeltyjä kasveja ovat muun muassa bataatti, tupakka ja hirssi. Nykyään amiseja edustavat viljelijät tuottavat myös yhä enemmän riisiä. Japanin vallan aikana japanilaiset siirtomaaisännät jakoivat amisit kolmeen alaryhmään, mutta sittemmin ryhmiä on katsottu olevan viisi. Amisien klaanit ovat perinteisesti seuranneet äitilinjaa, jossa ensisijaisesti vanhimmat tyttäret perivät äitiensä omaisuuden. Naisilla ja miehillä on kuitenkin samat oikeudet ja velvollisuudet, ja jopa tuhathenkisiä kyliä johtaa päällikkö. Pariskunnan mennessä naimisiin mies muuttaa perinteisesti vaimonsa perheeseen. == Lähteet == Luokka:Taiwanin alkuperäiskansat
Paiwanit

Paiwanit (omakielinen nimi: Kacalisian, ) ovat yksi Taiwanin alkuperäiskansoista, jotka ovat perinteisesti asuneet Taiwanin saaren eteläosissa. Vuonna 2020 Taiwanin alkuperäiskansojen neuvoston mukaan paiwanien lukumäärä oli 102 730. Paiwanit tatuoivat perinteisesti kasvojaan ja käsiään. Japanin vallan aikana japanilaiset siirtomaaisännät pyrkivät hävittämään mielestään barbaariset tatuointiperinteet, minkä johdosta nykyään perinteisesti tatuoidut paiwanit ovat keskimäärin 90-vuotiaita. Perinteisesti paiwanien keskuudessa perintö on jaettu ensimmäisenä syntyneelle lapselle riippumatta tämän sukupuolesta. Yhteiskunta jakautui kolmeen sosiaaliseen luokkaan: aatelistoon, ansioituneisiin ja tavallisiin ihmisiin. Tunnetuin paiwantaustainen henkilö nykyään lienee Kiinan tasavallan presidentti Tsai Ing-wen, joka on 25-prosenttisesti paiwan isoäitinsä kautta. Muita tunnettuja paiwaneita ovat mm. laulaja Dai Ai Ling ja judoka ja olympiamitalisti Yang Yung-wei. Taiwanilainen TV-sarja Seqalu: Formosa 1867 sijoittuu paiwanien ja puyumien asuinalueelle. Yksi pääosien näyttelijöistä, Camake Valaule, kuului myös paiwaneihin. Suurin osa (noin 70 %) paiwaneista on kristittyjä. Toiseksi suurin uskonto on animismi, jota harjoittaa noin 20 % ja muita uskontoja loput 10 %. Marraskuussa 2023 Edinburghin yliopisto sopi paiwanien johtajien kanssa neljän paiwan-soturin kallon palauttamisesta takaisin Taiwaniin. Kallot olivat päätyneet Skotlantiin vuonna 1907 amerikkalaisen sotilasneuvonantajan toimesta, joka oli avustanut japanilaisia hyökkäämään paiwanien kimppuun vuonna 1874. == Lähteet == Luokka:Taiwanin alkuperäiskansat
Lielahden työväentalo

Lielahden työväentalo oli Tampereen Lielahdessa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Ylöjärven Lielahdenkulman työväenyhdistys osti tontin vuonna 1927 ja otti sillä sijainneet rakennukset käyttöönsä. Mökkiin rakennettiin ravintola- ja kokoustilat, pienempään mökkiin otettiin vuokralainen, ja tontilla ollut lato kunnostettiin tanssipaikaksi. Samoihin aikoihin yhdistyksen nimi muutettiin Lielahden työväenyhdistykseksi. Vuonna 1934 yhdistys päätti rakentaa tontille kokonaan uuden työväentalon. Vanha lato purettiin rakennustarpeiksi. Harjannostajaisia päästiin viettämään elokuussa 1934 ja tupaantuliaisia saman vuoden lokakuussa. Työ tehtiin enimmäkseen talkoilla 30–40 hengen voimin. Lisäksi palkattiin kaksi kirvesmiestä. Tontilla ollutta pienempää rakennusta käytettiin ilmeisesti edelleen ravintolana. Jäseniä yhdistyksessä oli talon rakentamisen aikaan noin 60. Vuonna 1954 talon haltijaksi tuli Lielahden Järjestöyhdistys ry, joka oli SKDL:n alainen. Taloon suunniteltiin suuria remontti- ja uudistustöitä, jotka kuitenkin kaatuivat rahan puutteeseen. Taloon tehtiin pieniä korjauksia. Vuonna 1975 talossa syttyi tulipalo, jossa vain kantavat rakenteet ja ulkokuori säilyivät. Palo sai alkunsa näyttämöltä, mutta syttymissyytä ei saatu selville. Korjaustöiden yhteydessä sisustusta uusittiin, seiniin asennettiin lastulevytykset, ja talo maalattiin keltaiseksi. Järjestöyhdistyksen toiminta hiipui, kun väki jäsenyhdistyksissä väheni. Lisäksi kiinteistöveron määrä nousi. Lopulta marraskuussa 2001 talo myytiin Tampereen kaupungille. Saadut rahat siirrettiin Leporanta-säätiölle. Leporanta on Lielahden ammattiosasto 6:n kesänviettopaikka. Kaupungille siirtymisen jälkeen talo oli pääasiassa suljettuna, ja se pääsi melko huonoon kuntoon. Vuonna 2008 arvioitiin, että sen ottaminen jälleen seurantalokäyttöön vaatisi mittavia remontteja. Talossa ei ollut esimerkiksi keittiötä ja sisä-wc:tä. ==Rakennus== Talo oli osin hirsi- ja osin rankorakenteinen, ja sen pinta-ala oli 170 m². Siihen kuului juhlasali näyttämöineen, eteinen ja narikka. ==Toimintaa työväentalolla== Lielahden työväenyhdistyksen alaisuudessa toimivat muun muassa ompeluseura, lasten raittiusseura Valo, nuoriso-osasto, opintokerho ja kirjallisuustoimikunta. Lisäksi talolla harjoitteli Voimistelu- ja urheiluseura Lielahden Kipinä, ja siellä kokoontuivat ammattiosastot ja osuustoimintaväki. Iltamat ja elokuvaesitykset olivat suosittuja, ja taloa vuokrattiin kokous- ja juhlatilaksi myös ulkopuolisille. Sota-aikaan tontin pienempi rakennus vuokrattiin siirtoväelle, ja talo toimi väliaikaisesti myös kansakoulun tiloina. ”Pikkumökissä” toimi myös kirjasto, jolla oli oma kirjastonhoitaja. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Tampereen rakennukset ja rakennelmat
Vaskuu

Vaskuu on Virtain kylä, joka sijaitsee keskustasta 18 kilometriä länteen. Kylän läpi kulkee vanha Porintie sekä Pori–Haapamäki-rautatie. Rautatie on nykyään rataliikenteen loputtua vuonna 1985 virkistyskäytössä moottorikelkkailijoille, resiinaretkeilijöille ja lenkkeilijöille. Vaskuussa toimii vuonna 2003 perustettu Vaskuun kyläseura ry, joka jatkaa Vaskuun Pienviljelijäyhdistyksen (PVY) ja Vaskuun kylätoimikunnan toimintaa. Kyläyhdistyksen toiminnan keskuksena on vuonna 1959 valmistunut, 120 hengen kylätalo, jossa kokoontuu kansalaisopiston piirejä sekä muita piirejä. Sitä käytetään myös erilaisiin juhlatilaisuuksiin. == Historia == Vaskuun alue on vanhaa erämaatalousaluetta. Vaskunrannanmaja- tai -pirtti-niminen rakennus esiintyy asiakirjoissa ensikerran 1600-luvun alussa. Ensimmäinen uudistalon isäntä oli Matti Vaskunmaja vuonna 1735–1756. Vaskuu oli Koron talon maita. Vaskuun elämä muuttui huomattavasti vilkkaammaksi Porin–Haapamäen radan rakentamisen myötä vuosina 1933–1938, jolloin kylän väkiluku kasvoi yli puolella. Rautatien säännöllinen liikenne alkoi 15. marraskuuta 1938. Henkilöliikenne loppui vuonna 1981 ja tavaraliikenne vuonna 1985. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Virtain kulmakunnat
Lilly

Lilly on englantilaislähtöinen naisen etunimi. Se on liljaa merkitsevän Lily- nimen rinnakkaismuoto, joka voidaan tulkita paitsi kukka-aiheiseksi nimeksi, myös Elisabetin lyhentymäksi. Lisäksi sitä on käytetty ainakin Julian ja Karolinan kutsumamuotona. Ruotsissa Lilly oli suosittu muotinimi 1800- ja 1900-luvun vaihteessa. Suomessa on toukokuuhun 2024 mennessä tilastoitu yhteensä 895 Lillyä. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuoliskolla. == Nimipäivät == Ruotsissa Lilly-nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1986. Alun perin nimipäivä oli 18. lokakuuta. Vuosina 1993–2000 se oli 7. toukokuuta, ja vuodesta 2001 lähtien se on ollut 6. syyskuuta.Lindgren, Birgitta: Namnlängden och namnens placering under olika tider. – Norjassa Lillyn nimipäivä on 16. syyskuuta. == Tunnettuja Lillyjä == * Lilly Dubb (1900–1994), suomalainen kirjailija * Lilly Kajanus-Blenner (1885–1963), suomalainen harpunsoittaja * Lilly King (s. 1997), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja * Lilly Korpiola (s. 1964), suomalainen tietokirjailija * Louise ”Lilly” Krogius (1861–1921), suomalainen yhteiskunta-aktivisti * Lilly Leemann (1896–1973), sveitsiläinen oopperalaulaja * Lilly Londen (1862–1937), suomalainen kirjailija * Lilly Reich (1885–1947), saksalainen muotoilija * Lilly Scholz (1903–?), itävaltalainen taitoluistelija ja olympiamitalisti * Lilly Singh (s. 1988), kanadalainen tubettaja, koomikko ja näyttelijä * Lilly Wachowski (s. 1967), yhdysvaltalainen elokuvantekijä == Kuvitteellisia Lillyjä == * Lilly Caul, hahmo sarjakuvassa The Walking Dead * Lillian ”Lilly” Truscott, hahmo televisiosarjassa Hannah Montana == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etunimien taivutus: Lilly (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Sääksjärvitalo

Sääksjärvitalo oli Lempäälän kunnan Sääksjärvellä sijainnut työväentalo. == Historiaa == Rakennus oli valmistunut yhden lähteen mukaan vuonna 1945, toisen mukaan 1950-luvulla. Sen alakerrassa oli alun perin Tuotannon myymälä ja yläkerrassa asuntoja. 1960-luvulla myymälä siirtyi pois, ja Sääksjärven Sosialidemokraattinen yhdistys (perustettu 1946) osti talon itselleen. Yhdistys muutti liiketilat kokous- ja juhlatiloiksi. Varastotiloista kunnostettiin kahvila- ja keittiötilat. Vuonna 2017 tehdyssä rakennusinventoinnissa Sääksjärvitalon arvioitiin olevan ”arkkitehtonisilta, historiallisilta ja ympäristöarvoiltaan edustava/paikallisesti merkittävä” ja suositeltiin, että ”Kohteen arvokasta rakennuskantaa koskevan suunnittelun tai toimenpiteen tulee olla kokonaisuuden säilyttämistä turvaavia.” Myös Pirkanmaan maakuntamuseo suositti talon säilyttämistä, mutta sille on myönnetty purkulupa, ja vuonna 2019 se laitettiin myyntiin verkkohuutokauppaan. Rakennus purettiin vuonna 2022. == Rakennus == Talo oli kaksikerroksinen ja pinta-alaltaan 250 m². Siinä oli juhlasali, ravintola, keittiö sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Talo on lautarakenteinen, ja sen alkuperäinen tiilikate vaihdettiin peltiin vuonna 1975. Talossa oli myös keskuslämmitys, sisä-wc sekä vesijohto ja viemäri. == Toimintaa työväentalolla == Talolla järjestettiin ainakin kokouksia, nuorisotoimintaa ja juhlia. Sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lempäälän rakennukset ja rakennelmat
Nokihaikara

Nokihaikara (Zebrilus undulatus) on haikaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta. ==Koko ja ulkonäkö== Nokihaikara on haikaraksi pieni ja voi kasvaa 28-33 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukevahko. Nokka on pitkä. Nokihaikaran päälaki ja töyhtö ovat mustat. Linnun pää ja kaula ovat tumman harmahtavan ruskeat, ja niissä on vaaleampaa suomukuviointia. Vatsa on vaaleanruskea, ja siinä on mustien juovien muodostamaa kuviointia. ==Levinneisyys ja elintavat== Nokihaikaran levinneisyysalue ulottuu Kolumbiasta Brasilian keskiosiin ja Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat suot ja jokivarsien ainavihannat kosteat metsät. Nokihaikara liikkuu useimmiten yksin, ja sen ravintoa ovat kalat ja lentävät hyönteiset. == Lähteet == Luokka:Haikarat
Giimbiyukielet

Giimbiyukielet on pieni kielikunta, joka kuuluu australialaisiin kieliin. Maantieteellisesti kielikunta sijoittuu Australian Pohjoisterritorion pohjoisosiin. Kielikuntaan kuuluu kolme kieltä: * Erre * Mangerr * Urningangg == Lähteet == Luokka:Kielikunnat Luokka:Australialaiset kielet
Luettelo Suomen express-hisseistä

Tämä on rakentamisvuoden mukainen luettelo Suomen irroittavin köysipuristimin olevista hiihtohisseistä eli ns. express-tyyppisistä gondoli- ja tuolihisseistä. Valmistumisvuosi Hissi Hiihtokeskus Korkeusero (m) Hissityyppi Vetopituus (m) Valmistaja Muuta 1999 Gondoli2000 Levi 300 6 hengen gondoli 1 352 Doppelmayr Suomen ensimmäinen gondolihissi 2005 Vuosseli Express Ruka 173 6 hengen tuolihissi 945 Doppelmayr Suomen ensimmäinen pikatuolihissi 2006 Aurinko Express Ylläs 265 4 hengen tuoli 1 150 Doppelmayr Alkujaan Åren Olympialiften vuodelta 1984 2007 Ylläs 1 Gondoli Ylläs 427 8 hengen gondoli 2 014 Doppelmayr 2007 North Levi 148 6 hengen tuolihissi 648 Doppelmayr 2010 PyhäExpress Pyhä 278 6 hengen tuoli 1 101 Doppelmayr 2014 Levi South Levi 282 6 hengen tuoli 1 710 Leitner 2017 Saarua Express Ruka 122 4 hengen tuoli 532 Doppelmayr Alkujaan Itävallan Ischglistä 2018 Village Express Ruka 135 6 hengen tuoli 429 Doppelmayr 2019 Levi West Levi 272 6 hengen tuoli 1 101 Doppelmayr 2022 PohjoisExpress Pyhä 270 4 hengen tuoli 1 400 Leitner Italiasta alkujaan vuodelta 1999 2022 Ylläs Express Ylläs 165 6 hengen tuoli 1 057 Doppelmayr 2022 Glacier Express Levi 161 6 hengen tuoli 871 Doppelmayr 2023 Masto Express Ruka 122 8 hengen tuoli 640 Leitner Suomen nopein (6 m/s) ja kapasiteetiltaan (4 000 hlöä/tunti) suurin tuolihissi (2024) Levi Six Levi 293 6 hengen tuoli 1 225 Doppelmayr Rakennetaan 2024, julkaistu 18.11.2023 (2025) Iso-Syöte Express Iso-Syöte 190 6 hengen tuoli 999 Leitner Rakennetaan 2025, julkaistu 5.3.2024 == Lähteet == Luokka:Köysiradat Luokka:Suomen talviurheilukeskukset Express-hisseistä Express-hisseistä
Garawakielet

Garawakielet on pieni australialaisiin kieliin kuuluva kielikunta, joka sijoittuu maantieteellisesti Pohjoisterritorion ja Queenslandin rajalle. Kielikuntaan kuuluu vain kaksi kieltä: * Garrwa * Wanyi == Lähteet == *
Valkeakosken Järjestötalo

Valkeakosken Järjestötalo oli Valkeakoskella sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Talon rakensi Valkeakosken Järjestöyhdistys ry vuonna 1951. Rakennustyöt tehtiin talkoilla, ja varoja koottiin keräyksillä, pankkilainoilla ja henkilökohtaisilla lainoilla. Talon osoitteessa toimii nykyään (2023) päiväkoti. ==Rakennus== Talo oli kolmikerroksinen, rankorakenteinen ja keltaiseksi maalattu. Siinä oli juhlasali, keittiö, kaksi eteistä, kolme kahden huoneen ja keittiön asuntoa sekä kolme toimistohuonetta. Talossa oli alusta asti vesijohto, viemäri ja sisä-wc. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja juhlia, ja sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille. == Lähteet == Luokka:Valkeakosken työväentalot
Itsenäisyydenkatu

Itsenäisyydenkatu voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Itsenäisyydenkatu, katu Tampereella * Itsenäisyydenkatu, katu Porissa
Arabanan kieli

Arabana on karnilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Etelä- Australiassa. Vuoden 2006 väestönlaskennassa kielellä oli 15 puhujaa. Arabanan lähin sukulaiskieli on wangganguru ja se jakautuu kolmeen murteeseen. Kielellä ei ole kirjallista standardia. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Dentaali Alveolaari Retrofleksi Palataali Velaari Nasaali m n̪ n ɳ ɲ ŋ Klusiili p t̪ t ʈ c k Lateraali l̪ l ɭ ʎ Tremulantti r ~ ɾ Puolivokaali w ɻ j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Avoin a Lähde: == Lähteet == Luokka:Karnilaiset kielet Luokka:Australian kielet
Vilajoki (läntinen haara)

Vilajoki on Etelä-Karjalassa Lappeenrannassa virtaava 10 kilometriä pitkä joki, joka on Vilajoen vesistön pääuoman Vilajoen sivujoki. Tätä Vilajokea kutsutaan toisinaan Läntiseksi Vilajoeksi tai Vilajoen läntiseksi haaraksi ja se yhtyy pääuomaan Ylämaan taajama-alueella. == Joen kulku == Korppisenjärven eteläpäässä sijaitsee lahtimainen järvenosa Pieni-Korppinen, josta Vilajoki alkaa alle kilometrin mittaisena uomana. Se laskee sitten Sotkalampeen, josta se jatkaa Pyörteenjoen nimellä kohti kaakkoa ja kääntyy kohti itää Marjukkainjoen nimisenä. Sitten joki putoaa jyrkemmin alas Pajuportaankoskessa, joka on yli 300 metriä pitkä. Kosken jälkeen joki virtaa noin kaksi kilometriä kohti itää, missä sijaitsee Ylämaan taajama-alue. Matkalla jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Metjärven laskuoja. Taajama-alueella se alittaa ensin pienen kylätien ja sitten Koskenkylässä yhdystien 3864. Sillan jälkeen joki jatkaa 300 metriä Lamminniityn peltoaukealle, jossa se kohtaa vesistöalueen pääuoman, jota myös kutsutaan Vilajoeksi. == Vilajoen vesistö == Vilajoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 344,09 neliökilometriä, josta 252,42 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja noin 92 neliökilometriä Venäjälle. Suomen puoleisen alueen järvisyys on 6,33 %. Vilajoen läntinen haara on yksi Vilajoen pääuoman merkittävistä sivu-uomista. Sille ovat vesistöviranomaiset määrittäneet vesistöjaossa oman Läntisen Vilajoen valuma-alueen (08.005). Valuma-alueen pääuoma alkaa Paikkatietoikkunan verkkopalvelun mukaan Herajärvestä, seuraa sitten Uitto- ojaa, Harattalanjokea ja Yläjokea Korppisenjärveen, josta vesireitti jatkaa Vilajoen nimellä. Sille kertyy pituutta noin 20 kilometriä. == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Vilajoen vesistö Luokka:Lappeenrannan joet
Been

Been voi tarkoittaa: * pūngi (myös been), eteläaasialainen kaksoisklarinetti == Sukunimenä == * Isaac Béen (1888–1962), ruotsalainen pappi ja kirkkoherra * Mario Been (s. 1963), alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja
Viialan Sampola

Sampola on Akaan kunnan Viialassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Talon rakensi Viialan Järjestöyhdistys ry, ja se valmistui vuonna 1964. Avajaisten alla järjestettiin nimikilpailu, jonka voitti nimi Sampola. Talo rakennettiin talkoilla ja neljän viialalaisen perheen tukemalla lainarahalla. Nykyään (2023) talon omistaa Akaan Vasemmistoliitto. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla on järjestetty muun muassa kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa ja juhlia. 2010-luvulla sitä vuokrasi iltaisin Viialan Pyryn esiintyvä ryhmä, ja päivisin taloa käyttivät muun muassa MLL, eläkeläisryhmät ja Toijalan Seudun sydänyhdistys. Myös perhepäivähoitajat ja vapaaseurakuntalaiset vuokrasivat taloa. Tammikuussa 2023 talolla järjestettiin lasten Talent-kilpailu. ==Rakennus== Talo on yksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 365 m². Siihen kuuluu juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Talo on rankorakenteinen ja vuorattu mineriittilevyillä. Vuonna 2014 taloa kunnostettiin EU-rahalla. Sen katto kunnostettiin ja maalattiin, päärapun pylväikkö ja portaikon laatoitus uusittiin, ja samalla rakennuksesta tehtiin esteetön. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Akaan rakennukset ja rakennelmat
Transnational Institute

Transnational Institute (TNI) on kansainvälinen tutkimus- ja edunvalvontajärjestö, joka on perustettu vuonna 1974 Amsterdamissa, Alankomaissa. Instituutin verkkosivuston mukaan se pyrkii rakentamaan oikeudenmukaista, demokraattista ja kestävää planeettaa. Transnational Institute Järjestön nykyinen johtaja on yhdysvaltalais-ranskalainen politiikan tutkija Susan George. ==Lähteet== Luokka:Ajatushautomot Luokka:Kansalaisjärjestöt
Alanurmo

Alanurmo (myös Ala-Nurmo) on Lapualla sijaitseva kylä. Alanurmosta Lapuan keskustaan on noin kolme kilometriä. Kylällä on oma kyläyhdistys, joka on rekisteröity vuonna 2005, mutta sen toiminta alkoi 1990-luvulla. Alanurmon kylässä on noin 250 taloutta ja siellä sijaitsee vuonna 2013 käyttöönotettu Alanurmon koulu. == Lähteet == Luokka:Lapuan kylät
Taitoluistelu talviuniversiadeissa 1970

Taitoluistelu vuoden 1970 talviuniversiadeissa kilpailtiin 3.–5. huhtikuuta Helsingissä Helsingin jäähallissa. == Miesten yksinluistelu == Kultaa Pisteet / sijaluku Hopeaa Pisteet / sijaluku Pronssia Pisteet / sijaluku Ondrej Nepela 1210,6 / 6 Sergei Tshetveruhin 1196,6/9 Sergei Volkov 1154,2 / 16 Suomen Ilkka Varhee sijoittui 12:nneksi pistein 864,7 / 60. == Naisten yksinluistelu == Kultaa Pisteet / sijaluku Hopeaa Pisteet / sijaluku Pronssia Pisteet / sijaluku Zsuzsa Almássy 1195,6 / 5 Jennie Walch 1152,1 / 18 Keiko Miyagawa 1039,1 / 15 Suomen Anna-Maija Kivimäki sijoittui 4:nneksi pistein 964,20 / 20. == Pariluistelu == Kultaa Pisteet / sijaluku Hopeaa Pisteet / sijaluku Pronssia Pisteet / sijaluku Ludmila Smirnova Andrei Suraikin 230,3 / 7 Galina Karelina Georgi Proskurin 229,6 / 8 Eveline Scharf Wilhelm Bietak 215,9 / 15 == Jäätanssi == Kultaa Pisteet / sijaluku Hopeaa Pisteet / sijaluku Pronssia Pisteet / sijaluku Diana Skotnická Martin Skotnický 257,9 / 9 Svetlana Bakina Boris Rublev 244,6 / 18 - - ==Viitteet== Luokka:Talviuniversiadit 1970 Luokka:Suomen taitoluistelu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Astrid Nøklebye Heiberg

Astrid Nøklebye Heiberg (14. huhtikuuta 1936 Oslo – 2. huhtikuuta 2020) oli norjalainen psykiatrian professori ja Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1985–1989 sekä toimi Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä keväällä 1986. Vuosina 1990–1991 hän oli puolueensa 1. varapuheenjohtaja ja 1993–1999 Norjan Punaisen Ristin puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Astrid Nøklebye Heiberg Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjalaiset professorit Luokka:Psykiatrit Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Johan C. Løken

Johan Christen Løken (27. heinäkuuta 1944 Elverum – 18. joulukuuta 2017) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1981–1983 ja toimi Norjan maatalousministerinä 1981–1983. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Johan C. Løken Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan maatalousministerit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Symmetry454

Symmetry454 calendar () (lyhennettynä Sym454) on kanadalaisen Toronton yliopiston Irv Brombergin tekemä ehdotus kalenterireformiksi. Se on monivuotinen aurinkokalenteri, joka säilyttää perinteisen kuukausimallin ja 7-päiväisen viikon, ja sen 293 vuoden jaksossa on symmetriset yhtäläiset neljännekset 82 prosentissa vuosista ja jotka alkavat joka kuukausi maanantaina. == Kalenterivuosi == Ehdotettu kalenteri on seuraavanlainen: Vuosineljännes 1. kuukausi 2.kuukausi 3. kuukausi 1\. {| style="border- collapse:collapse" border="1" Ma Ti Ke To Pe La Su 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Symmetria454-kalenteri (täydelliset tekniset tiedot, usein kysytyt kysymykset, aritmeettinen laskenta). *Kalendis-kalenterilaskuri (ilmaisohjelma). *Vuodenaikojen pituudet (numeerinen integraatioanalyysi). *Aurinkokalenterin karkausvuosisäännön tutkimukset (osoittaa, miksi 52/293 karkausvuosisääntöä pidetään parempana). Luokka:Kalenterit
Merikarvian kirkonkylä

Merikarvian kirkonkylä on Merikarvian kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa kirjasto. Merikarvianjoki virtaa taajaman läpi. Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 1 722, ja sen pinta- ala oli 10,04 neliökilometriä. == Lähteet == Luokka:Merikarvian kylät Luokka:Satakunnan maakunnan taajamat Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset
Mikko Myrskylä

Mikko Myrskylä (s. 1978 Helsinki) on suomalainen väestötieteilijä ja tilastotieteilijä. Hän on toiminut Max Planck -instituutin väestötieteellisen laitoksen johtajana vuodesta 2015 lähtien ja Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan yhteiskuntatilastotieteen professorina 1. lokakuuta 2016 lähtien. Vuosina 2013–2015 hän toimi väestötieteen professorina London School of Economics -yliopistossa.Täytetyt professorin tehtävät, Helsingin yliopisto, arkistoitu 4.8.2018.Mikko Myrskylä, Max Planck -instituutti, viitattu 17.2.2023. "His work focuses on population health, fertility dynamics, and demographic forecasting."Prof. Dr. Mikko Myrskylä, Max Planck -instituutti, viitattu 17.2.2023. Myrskylä on väitellyt tohtoriksi kaksi kertaa: tilastotieteen oppiaineessa Helsingin yliopistossa vuonna 2007 ja väestötieteen oppiaineessa Pennsylvanian yliopistossa vuonna 2009. Myrskylä on erikoistunut kansanterveyden, hedelmällisyyden kehityksen ja väestöennusteiden tutkimukseen. Hän on maailman johtavia syntyvyyden ja hyvinvoinnin välisten suhteiden tutkijoita. Vuonna 2015 Suomalainen Tiedeakatemia myönsi Myrskylälle Jutikkala-palkinnon. == Julkaisut == * Generalised Regression Estimation for Domain Class Frequencies (väitöskirja). Helsinki: Helsingin yliopisto, 2007. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-467-712-7 * Essays on mortality and the life course (väitöskirja). Philadelphia: Pennsylvanian yliopisto, 2009. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mikko Myrskylä Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eeva Luhtakallio

Eeva Kristiina Luhtakallio (s. 15. marraskuuta 1973) on suomalainen sosiologi, joka on toiminut sosiologian professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. tammikuuta 2020 lähtien.Eeva Luhtakallio, ORCID, viitattu 17.2.2023.Eeva Luhtakallio, Helsingin yliopiston tutkimusportaali, viitattu 17.2.2023. Luhtakallio väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2010.Curriculum Vitae, Eeva Luhtakallio, viitattu 17.2.2023. Vuosina 2015–2019 hän toimi yliopistonlehtorina ja apulaisprofessorina Tampereen yliopistossa. Luhtakallio on toiminut myös Sosiologia-lehden päätoimittajana.Puolen vuosisadan lehtiuudistus, Helsingin Sanomat, 29.3.2014, viitattu 17.2.2023. == Julkaisut == * Risto Heiskala & Eeva Luhtakallio (toim.): Uusi jako: Miten Suomesta tuli kilpailukyky-yhteiskunta?. Helsinki: Gaudeamus, 2006. * Anne Maria Holli, Eeva Luhtakallio & Eeva Raevaara: Sukupuolten valta/kunta: politiikka, muutos ja vastarinta suomalaisissa kunnissa. Tampere: Vastapaino, 2007. * Eeva Luhtakallio: Local Politicizations: A Comparison of Finns and French Practicing Democracy (väitöskirja). Helsinki: Helsingin yliopisto, 2010. * Eeva Luhtakallio: Practicing Democracy: Local Activism and Politics in France and Finland. Lontoo: Palgrave Macmillan, 2012. * Eeva Luhtakallio & Maria Mustranta: Demokratia suomalaisessa lähiössä. Helsinki: Into Kustannus, 2017. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eeva Luhtakallio Google Scholarissa luokka:Suomalaiset sosiologit luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Räsymatto

Räsymatto tai riepumatto on matto, joka valmistetaan pujottelemalla puuvilla- tai trikookangassuikaleita tavallisesti puuvillaisten loimilankojen välistä. Niitä on perinteisesti kudottu käyttäen kudemateriaalina mahdollisesti vanhoista käyttötekstiileistä leikattua trikoo- tai kangaskudetta. 1960–1970-lukujen Suomessa mattokuteiksi käytettiin myös muovipusseista leikattuja suikaleita. Suomessa räsymatot tulivat käyttöön saleihin ja kamareihin 1800-luvulla, joskin talonpoikaiskodeissa ne olivat tuolloin vielä harvinaisia. Ehkä 1800–1900-luvun vaihteessa tai 1900-luvun alussa yleiseksi tuli koristella koti räsymatoilla juhlien ajaksi. Myöhemmin räsymatot jäivät pysyvämmäksi osaksi kodin sisustusta. == Lähteet == Luokka:Matot
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1966

Suomen yleisluistelumestaruuksista 1966 kilpailtiin Porissa 22.–23. tammikuuta (naiset) ja Rovaniemellä 26.–27. helmikuuta 1966 (miehet). Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 21 mies- ja 17 naisluistelijaa. === Miehet === Sija Kilpailija 500 m 5 000 m 1 500 m 10 000 m Pisteet 1 Jouko Launonen 42,8/ 3 7.59,2/ 1 2.12,3/ 1 16.40,1/ 1 184.825 2 Raimo Hietala 43,0/ 6 8.08,4/ 2 2.14,4/ 3 17.24,7/ 4 188.875 3 Pekka Halinen 44,2/ 10 8.16,5/ 6 2.13,8/ 2 17.27,3/ 5 190.815 4 Seppo Hänninen 42,3/ 2 8.19,2/ 7 2.16,0/ 4= 17.52,9/ 8 191.198 5 Olavi Hjellman 43,4/ 8= 8.14,0/ 3 2.16,0/ 4= 17.45,5/ 6 191.408 6 Kalervo Hietala 45,3/ 17 8.15,3/ 4 2.19,0/ 8 17.15,9/ 2 192.958 7 Kimmo Koskinen 43,4/ 8= 8.43,2/ 10 2.16,4/ 6 17.48,3/ 7 194.601 8 Rauli Helén 45,7/ 20 8.15,4/ 5 2.21,9/ 15 17.21,6/ 3 194.620 9 Eero Korhonen 42,9/ 4 8.37,0/ 8 2.20,5/ 9 18.59,4/ 13 198.403 10 Timo Loutti 44,8/ 13 8.39,3/ 9 2.22,8/ 16 18.15,8/ 9 199.120 11 Paavo Kantanen 45,2/ 15 8.53,9/ 12 2.21,0/ 11 18.42,4/ 10 201.710 12 Matti Syvänen 45,4/ 19 8.59,0/ 16 2.27,7/ 20 18.49,4/ 12 205.003 13 Mauri Hokkanen 47,0/ 21 8.54,1/ 13 2.32,4/ 21 18.46,7/ 11 207.545 === Naiset === Sija Kilpailija 500 m 1 500 m 1 000 m 3 000 m Pisteet 1 Kaija Mustonen 49,9/ 2 2.34,9/ 1 1.39,2/ 1 5.22,6/ 1 204.899 2 Kaija-Liisa Keskivitikka 51,0/ 3 2.36,0/ 2 1.42,0/ 2 5.23,8/ 2 207.966 3 Arja Kantola 49,6/ 1 2.40,4/ 3 1.43,5/ 3 5.39,5/ 3 211.399 4 Helene Akrenius 51,1/ 4 2.44,2/ 5 1.45,6/ 5= 5.53,3/ 4 217.516 5 Paula-Irmeli Halonen 51,2/ 5 2.44,8/ 6 1.45,6/ 5= 5.54,5/ 5 218.016 6 Riitta Noronen 51,6/ 7 2.43,2/ 4 1.43,9/ 4 6.00,5/ 7 218.033 == Lähteet == * Suomen mestaruuskilpailut 1966 (miehet) * Suomen mestaruuskilpailut 1966 (naiset) Luokka:Pikaluistelun Suomen- mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1966 urheilu Luokka:Porin urheilutapahtumat Luokka:Rovaniemen urheilutapahtumat
Lantana (Florida)

Lantana on kunta Palm Beachin piirikunnassa, Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuonna 2020 kaupungin väkiluku oli 11 504. Kaupunki on osa Miamin metropolialuetta. Se sijaitsee 60 kilometrin päässä Fort Lauderdalesta ja 100 kilometrin päässä Miamista. == Ystävyyskunnat == * Lapua, Suomi == Lähteet == Luokka:Floridan kunnat Luokka:Palm Beachin piirikunta
Vili Toivonen

Vili Toivonen (s. 25. elokuuta 2005 Loppi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. == Ura == === Seuraura === Toivonen on Riihimäen Kiekko- Nikkareiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Hämeenlinnan Pallokerhoon. Toivonen oli kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras syöttäjä 22 syöttöpisteellään ja C-nuorten SM-sarjassa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 14+12=26. Kaudella 2022–2023 Toivonen debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Toivonen teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana 17. tammikuuta 2023 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin vain kolmella täydellä hyökkäysketjulla otteluun lähteneen HPK:n nelosketjuun yhdessä Erkka Seppälän kanssa. Toivonen sai ottelussa jääaikaa 4.27 minuuttia. Huhtikuussa 2023 Toivonen teki HPK:n kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden 2023–2024 suurimmaksi osaksi seuran U20-joukkueessa. Toivonen pelasi kauden aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. === Maajoukkueura === Toivonen on pelannut seitsemän poikien maaottelua. == Tilastot == 2021–2022 HPK U20-SM 4 0 1 1 4 – – – – – 2022–2023 HPK U20-SM 29 4 6 10 12 – – – – – HPK SM-liiga 2 0 0 0 0 – – – – – 2023–2024 HPK U20-SM 43 12 12 24 16 3 0 0 0 0 HPK SM-liiga 9 0 0 0 0 – – – – – 2 kautta yhteensä SM-liiga 11 0 0 0 0 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Hämeenlinnan Pallokerhon pelaajat Luokka:Vuonna 2005 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Romanesco

Romanesco on kukkakaalilajike, jonka kukinnot muodostavat kartion muotoisia, spiraalimaisia kuvioita. Se kehitettiin 1500-luvulla Italiassa. Romanesco saattaa kasvaa jopa noin 2 kg painoiseksi. Romanescon purutuntuma on rouskuvampi kuin kukkakaalin, ja maultaan se on pähkinäinen. Se syödään joko raakana tai kypsennettynä. Tiedosto:Romanesco broccoli MRD.jpg|Romanescoja myynnissä torilla. Tiedosto:Chou Romanesco-coupe longitudinale.jpg|Halkaistu romanesco. Tiedosto:Romanesco broccoli texture.jpg|Lähikuva kukinnoista. Tiedosto:Romanesco -- 2021 -- 5768.jpg|Lähikuva. == Lähteet == Luokka:Vihannekset