EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eva Somersalo

Eva Somersalo, vuoteen 1906 Sommer (19. kesäkuuta 1883 Tampere – 2. tammikuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja sekä kotitalouden ja käsityötaidon edistäjä.Kuka kukin oli (Wikisource)Aikalaiskirja 1934 Somersalon vanhemmat olivat kauppaneuvos Arthur Somersalo ja Lydia Johansson. Hänen sisaruksensa olivat Arne Somersalo ja kirjailija Aili Somersalo. Somersalo kävi tyttökoulun, josta valmistui 1900. Sen jälkeen hän opiskeli Helsingin käsityökoulussa vuoteen 1906, Zürichissä ammattikoulussa vuoteen 1907. Hän teki myöhemmin opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin ja Ruotsiin 1907, 1918 ja 1923 sekä vuonna 1929 useisiin Euroopan maihin. Somersalo työskenteli opettajana Helsingin käsityökoulussa 1905–1909 ja 1911, Helsingin kaupungin lasten- ja sairaskorttikonttorin johtajana 1917–1918. Hän oli sosiaalihallituksessa, sittemmin sosiaaliministeriössä naistöiden keskustoimiston johtaja 1918–1924, Helsingin käsityöseminaarin opettaja 1924, Tampereen tyttöjen ammattikoulun johtaja 1926–1930 sekä opettaja vuodesta 1926, talouskoulun opettaja vuodesta 1930. Hän valvoi Suomen työttömien naisten ammattiopetusta 1920–1924 ja samassa tehtävässä Tampereen 1928–1930. Hänellä oli monia luottamustoimia, kuten Kotiteollisuus oy Tellervon johtokunnan jäsen 1917–1923, Elannon hallintoneuvoston jäsen 1918–1927, Hämeen-Satakunnan Marttaliiton johtokunnan jäsen 1928–1938, eduskunnan jäsen (kokoomus) 1924–1927, Helsingin kaupungin kalliinajan kotitalosukomitean puheenjohtaja vuodesta 1917, ammattikasvatusneuvoston jäsen 1934–1939. Hän oli Kotilieden toimittaja 1923–1926 ja Käsiteollisuuden toiminnanjohtaja. Somersalo julkaisi Helmi Koskimiehen kanssa vuonna 1932 keittokirjan Keittotaito – Koteja ja kouluja varten, josta on vuoteen 2000 mennessä otettu 49 painosta, tosin vuodesta 1964 alkaen sisällöltään täysin uudistettuina.Joel Kuortti & Jukka-Pekka Pietiäinen: 100 merkittävää suomalaista tietokirjaa – Abckiriasta Mustaan orkideaan, s. 70–71. Paasilinna, Helsinki 2014. ==Julkaisut== * Tyttöjen käsityökirja 16 * Keittotaito (Helmi Koskimiehen kanssa) 30. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Eva Somersalo, Eduskunta.fi Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Etelä- Savon vaalipiiri Luokka:Kotitalouden edistäjät Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Alma Kuula

Alma Johanna Kuula, o.s. Silventoinen (5. helmikuuta 1884 Pietari – 8. lokakuuta 1941), oli suomalainen laulajatar.Kuka kukin oli (Wikisource)Kuula (o. s. Silventoinen), Alma Johanna, laulajatar // Aikalaiskirja, 1934 Alma Kuulan vanhemmat olivat Pietarissa liikkeen omistanut hopeaseppä, tehtailija Pekka Silventoinen ja Hanna Håggson. Hän oli vuodesta 1914 naimisissa säveltäjä Toivo Kuulan (k. 1918) kanssa. Kuula kävi tyttökoulun 1901, Helsingin musiikkiopiston 1908 ja opiskeli sen jälkeen Milanossa 1908–1909, 1911–1912 ja 1913–1914, Pariisissa 1909–1910, Berliinissä 1922, Roomassa 1928. Kuula piti konsertteja ja esiintyi solistina eri paikkakunnilla Suomessa vuodesta 1911 alkaen. Hän esiintyi ulkomailla Pietarissa, Milanossa, Tallinnassa, Saksassa, Budapestissa, Ruotsissa sekä Oslossa ja Riiassa. Hän piti 50-vuotispäivänsä kunniaksi helmikuussa 1934 konsertin Helsingin Konservatoriossa. Uuden Suomen kriitikko Y. S. antoi siitä kiittävän arvion. Vaikka ohjelma oli laaja, se oli antoisa niin sisällöllisesti kuin tulkinnallisestikin. Mukana oli Toivo Kuulan ja muiden kotimaisten sekä myös ulkomaisten säveltäjien lauluja. Säestäjänä toimi Margaret Kilpinen.Alma Kuula Uusi Suomi 26.2.1934 no 55, s. 4 (vasen reuna) Kuulan sisar oli laulajatar Oili Siikaniemi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Alma Kuula, Yle.fi * Alma Kuula, Kansalliskirjaston verkkonäyttely Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Uno Åhrén

Uno Åhrén (6. elokuuta 1897 Tukholma – 8. lokakuuta 1977Vem är det 1981, s. 1215 Runeberg.org. Viitattu 16.3.2018.) oli ruotsalainen arkkitehti, maansa funktionalismin ensimmäisiä ja kuuluisimpia edustajia. Hän oli Erik Gunnar Asplundin ohella merkittävimpiä 1910-luvun puolivälissä suunnittelun johdon ottaneen Slöjdföreningenin jäseniä. Åhren oli merkittävä asunto- ja yhteiskuntasuunnittelija. Hän puolusti maassaan Le Corbusierin ajatuksia. Åhrén toimi 1932–1943 Göteborgin kaavoituspäällikkönä, 1947–1963 Tukholman teknillisen korkeakoulun kaupunkirakentamisen professorina. Åhrénin töihin kuuluvat mm. Tukholman teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan talo (1929 yhdessä S. Markeliuksen kanssa), Kalmarin asuntoalueiden yleiskaavoja (1952–1953), Bromman raatihuone ja Tukholmassa ollut elokuvateatteri, joka on muutettu tanssisaliksi. Åhrén osallistui myös Tukholman näyttelyn suunnitteluun vuonna 1930. Hän julkaisi teokset Bostadfrågan såsom socialt planläggningsproblem (1933, yhdessä G. Myrdalin kanssa), Arkitektur och demokrati (1942) ja Bostadförsörjning och samhällsplanering (1944). == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Bo Ådahl

Bo Helsing Arvid Ådahl (21. heinäkuuta 1932 – 3. tammikuuta 2000) oli suomalainen diplomaatti. Hän oli vuosina 1981–1985 suurlähettiläs Lagosissa ja 1990–1992 Bukarestissa sekä vuosina 1985–1988 Suomen pääkonsuli Göteborgissa sekä 1988–1990 Suomen ulkoasiainministeriön neuvotteleva virkamies. Ådahl oli oppiarvoltaan valtiotieteiden maisteriWSOY:n Iso Tietosanakirja, osa 10 vuodelta 1997, s. 414. Opiskeluaikanaan Ådahl kuului Kannunvalajien hallitukseen vuosina 1953 ja 1956. Kannunvalajat on Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijajärjestö. Ådahl kuoli tammikuussa 2000 tapaturmaisesti liukastuttuaan ja kaaduttuaan kotipihallaan. == Lähteet == Luokka:Suomen suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Jarkko Kinnunen

Jarkko Kinnunen -nimisiä henkilöitä ovat: * Jarkko Kinnunen (1970–2019), keihäänheittäjä * Jarkko Kinnunen (s. 1984), kilpakävelijä * Jarkko Kinnunen, laulaja ja lauluntekijä
Karl Åkerman

Karl Erik Ossian Åkerman (s. 20. toukokuuta 1950 Helsinki) on suomalainen biokemisti ja lääkäri. Hän oli Åbo Akademin biokemian ja farmaseuttisen kemian professori vuosina 1984–1997, Upsalan yliopiston solufysiologian professorina vuosina 1998–2000 ja vuodesta 2000 lähtien Kuopion yliopiston solubiologian professorina. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Onkilampi (Parkano)

Onkilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Onkilampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 500 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se on läpivirtausjärvi Aurejoessa Petäjäjärven ja Vahojärven välissä. Pääosa lammen veden virtauksesta tulee Aurejoekea myöten Aurejärvestä. Lammen pohjoisrantaan laskee metsäoja, joka tuo pohjoisesta Haisukankaan eteläpuolisten soiden ja metsien kuivatusvesiä. Lammen luusua on kapea, mutta se laajenee pian kuin toiseksi lammeksi, joka kapenee joen uomaksi vasta 350 metriä myöhemmin. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Yli puolet lammen rannasta on suota tai avosuota. Pohjoisrannalla on kovaa maata ja sinne onkin rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja niille pääsee yhdystieltä 13289, joka kulkee lammen länsipuolella ja risteää seututiehen 332. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja kulkee ohitse 350 metriä lammen ja joen itäpuolella. == Virkistys == Järven vedenlaatu riippuu voimakkaasti Aurejärven vedenlaadusta. Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi. == Lähteet == Luokka:Vahojärven–Aurejoen alue Luokka:Parkanon järvet
DFS

DFS voi tarkoittaa seuraavia: * DFS, Deutsche Forschungsansalt für Segelflug, saksalainen purjelentokoneiden tutkimuslaitos ** DFS 346, saksalainen rakettilentokoneen suunnitelma * DFS, depth-first search, syvyyssuuntainen läpikäynti, hakualgoritmi * DFS, Discover Financial Services, luottoyhtiö, joka omistaa Discover-maksuvälitysjärjestelmän * DFS, Daily fantasy sports, fantasiaurheilun ja manageripelaamisen alamuoto
Ruby (täsmennyssivu)

Ruby voi tarkoittaa seuraavia: * Ruby, oliopohjainen ohjelmointikieli * Ruby (1652), Englannin laivaston toisen luokan linjalaiva * HMS Ruby (1910), Britannian kuninkaallisen laivaston Acorn-luokan hävittäjä * Pokémon Ruby, Pokémon-peli * Rubysuklaa, vuosina 2004–2017 kehitelty suklaatyyppi * Ruby, vuoden 1977 kauhuelokuva * Ruby, Jack Rubystä kertova vuoden 1992 elokuva * Ruby, Kaiser Chiefsin single * Ruby Star, valkovenäläinen rahtilentoyhtye == Ruby-nimisiä henkilöitä == * Ruby, Rania Hussein (s. 1981), egyptiläinen poplaulaja ja näyttelijä * Ruby sukunimenä: ** Harry Ruby (1895–1974), yhdysvaltalainen näyttelijä ** Jack Ruby, oik. Jacob Leon Rubenstein (1911–1967), yhdysvaltalainen yökerhon omistaja ja Lee Harvey Oswaldin murhaaja ** Karine Ruby (s. 1978), ranskalainen lumilautailija ja olympiavoittaja ** Lloyd Ruby (1928–2009), yhdysvaltalainen moottoriurheilija * Ruby etunimenä: ** Ruby da Cherry, oik. Aristos Petrou (s. 1990), yhdysvaltalainen rap-artisti ** Ruby Dee (1922–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä ** Ruby Ferguson (1899–1966), englantiainen kirjailija ** Ruby Franke (s. 1981/1982), videobloggaaja, podcast-juontaja ja sosiaalisen median vaikuttaja ** Ruby Langford (1934–2011), australialainen kirjailija ** Ruby Lin (s. 1976), taiwanilainen laulaja ** Ruby Muhammad (1897 tai 1907–2011), yhdysvaltalainen hengellinen johtaja ** Ruby Pawankar, intialais-japanilainen lääkäri ** Ruby Rose (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä * Kuvitteellisia henkilöitä: ** Ruby, televisiosarjassa Max ja Ruby ** Ruby, televisiosarjassa Supernatural ** Ruby, elokuvassa Turpa kiinni! ** Ruby Rhod, elokuvassa The Fifth Element – puuttuva tekijä ** Ruby Gillman, animaatioelokuvassa Ruby – Teini-ikäinen merihirviö ** Ruby Trollman, animaatiosarjassa Trollz
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2019

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2019 olivat järjestyksessään 43. jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskisat, ja ne pelattiin Kanadassa.CBC.ca − Vancouver, Victoria to co-host 2019 world junior tournament Suomi voitti turnauksessa historiansa viidennen kultamitalinsa voittamalla loppuottelussa Yhdysvallat maalein 3–2. Venäjä sai pronssia voittamalla Sveitsin pronssiottelussa maalein 5–2. Kanada jäi ensimmäistä kertaa ilman mitalia kotiturnauksessaan hävittyään puolivälierän Suomelle lukemin 1–2 jatkoajalla. == Otteluareenat == Vancouver Victoria Rogers Arena Save-On-Foods Memorial Centre Kapasiteetti: 18 910 Kapasiteetti: 7 006 == Lohkot == :Kaikki ajat ovat paikallista aikaa (UTC–8). ====Lohko A==== ====Lohko B==== ==Putoamiskarsinta== ==Pudotuspelit== ===Turnauspuu=== ===Puolivälierät=== ===Välierät=== ===Pronssiottelu=== ===Loppuottelu=== ==Lopputulokset== ==Tilastot== ===Pistepörssi=== :Lähde: IIHF. Sija Nimi +/– 1 Grigori Denisenko H 7 4 5 9 4 +3 2 Aleksi Heponiemi H 7 3 6 9 4 +7 3 Artur Gatijatov H 6 5 3 8 0 0 4 Ryan Poehling H 7 5 3 8 2 +5 5 Morgan Frost H 5 4 4 8 12 +8 ===Maalivahdit=== :Lähde: IIHF. Sija Nimi 1 Lukas Dostal 4 115 5 110 95,65 1 2 Pjotr Kotšetkov 5 149 7 142 95,30 0 3 Michael DiPietro 4 103 5 89 95,15 1 4 Cayden Primeau 5 126 8 118 93,65 0 5 Ukko-Pekka Luukkonen 6 162 11 151 93,21 0 ===Palkinnot=== * Johtajiston valitsemat parhaat pelaajat: ** Paras maalivahti: Pjotr Kotšetkov ** Paras puolustaja: Aleksandr Romanov ** Paras hyökkääjä: Ryan Poehling Lähde: IIHF.com * Median tähtikentällinen: ** Arvokkain pelaaja: Ryan Poehling ** Maalivahti: Ukko-Pekka Luukkonen ** Puolustajat: Aleksandr Romanov, Erik Brännström ** Hyökkääjät: Grigori Denisenko, Philipp Kurašov, Ryan Poehling Lähde: IIHF.com == Lähteet == * Virallinen kisasivusto * Turnauksen tilastot IIHF: tulospalvelussa ===Viitteet=== 2019 Nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2019 Luokka:Kanadan jääkiekko Luokka:Vancouverin urheilu
Markkolanlampi (Parkano)

Markkolanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Markkolanlampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Se sijaitsee puoli kilometriä Vahojärven pohjoispuolella. Lampeen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen on viereisen ojitetun suon laskuoja ja toinen Ylisenlammen laskuoja, jonka kautta laskee myös ojitettujen soiden vesiä. Lammen oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee Vahojärven pohjoispäähän Soljanlahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat kangasmetsää, mutta länsipäässä peltomaa päättyy rantaan. Lammen ympäristössä on yksi maatila ja jonka rantasauna on ainoa rantarakennus. Lammen eteläpuolelta kulkee 100 metrin päässä yhdystie 13289. Sen pohjoisrannalle johtaa peltotie. == Lähteet == Luokka:Vahojärven–Aurejoen alue Luokka:Parkanon järvet
Aino Karjalainen

Aino Karoliina Karjalainen (29. tammikuuta 1915 Vuolijoki – 8. tammikuuta 1981 Kajaani) oli suomalainen poliitikko, joka toimi vuosina 1972–1979 Suomen Keskustapuolueen kansanedustajana. Aino Karjalainen syntyi vuonna 1915 Vuolijoella. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Teodor Aleksanteri Hahl ja Katri Haataja. Vuonna 1935 Karjalainen valmistui ylioppilaaksi ja vuonna 1941 agronomiksi. Hän toimi Lapin maatalousseuran karjatalousagronomina Kittilässä vuosina 1941–1942, Nurmeksen evankelisen kansanopiston maatalousopettajana vuosina 1943–1955, Seppälän karjatalouskoulun maatalousopettajana Kajaanissa vuosina 1956–1958 ja Kainuun maatalouskeskuksen karjatalousagronomina vuosina 1958–1975. Karjalainen oli ehdolla Oulun vaalipiirissä vuoden 1970 eduskuntavaaleissa ja hän sai yli 3 000 ääntä. Häntä ei kuitenkaan tuolloin valittu eduskuntaan. Vuoden 1972 eduskuntavaaleissa Karjalainen oli jälleen ehdolla Oulun vaalipiiristä ja tällä kertaa hänet valittiin eduskuntaan 5 686 äänellä. Vuoden 1975 ennenaikaisissa vaaleissa Karjalainen valittiin uudelleen eduskuntaan 6 551 äänellä. Vuoden 1979 eduskuntavaaleissa Aino Karjalainen sai 6 926 ääntä mutta häntä ei valittu eduskuntaan.Ritva Palmunen (1992) Aitan polulta yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi — Keskustalaisen naisliikkeen toimintaa 1906—1985. Karjalainen toimi Keskustapuolueen Kainuun piirin puheenjohtajana, Keskustanaisten Kainuun piirin johtokunnassa, Kotiteollisuuden keskusliiton valtuuskunnan puheenjohtajana ja Finnair oy:n hallintoneuvostossa. Vuonna 1978 hän toimi presidentin valitsijamiehenä. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Länsifriisi

Länsifriisin kieli eli friisi (Frysk) on kieli, jota puhutaan Friisinmaassa Pohjois-Alankomaissa. Se on kolmesta friisin kielestä puhutuin. == Nimi == Nimeä ”länsifriisi” käytetään vain Alankomaiden ulkopuolella erottamaan se läheistä sukua olevista, Saksassa puhutuista itä- ja pohjoisfriisistä. Alankomaissa nimi ”länsifriisi” (West-Fries) viittaa hollannin kielen murteeseen, jota puhutaan Länsi-Frieslandissa. Länsifriisin kieltä sen sijaan kutsutaan vain friisiksi (Fries). Alankomaalaiset kielitieteilijät käyttävät friisin kielelle selvyyden vuoksi nimeä Westerlauwers Fries (Länsi-Lauwersin friisi). Lauwers on joki, joka erottaa hollantilaiset provinssit Friisinmaasta ja Groningenista. == Murteet == Länsifriisi jaetaan yleensä kolmeen murteeseen: * savifriisi (Klaaifrysk) * metsäfriisi (Wâldfrysk) * lounaisfriisi (Súdwesthoeksk) Savi- ja puufriisi ovat länsifriisin puhutuimmat murteet. Ne ovat saaneet nimensä puhuma-alueidensa maisemista. Friisinmaan länsi- ja luoteisosissa, joissa puhutaan savifriisiä, maaperä on paksua merisavea, kun taas metsäfriisin puhuma-alue idässä on metsäistä. == Puhujat == Eniten länsifriisin puhujia asuu Friisinmaan provinssissa Pohjois- Alankomaissa. Friisinmaassa on 643 000 asukasta (2005); heistä 94 % ymmärtää puhuttua friisiä, 74 % osaa puhua friisiä, 75 % osaa lukea friisiä ja 27 % osaa kirjoittaa sitä.Provinsje Fryslân (2007), Fluchhifking Fryske Taal. Friisinmaassa 55 % asukkaista äidinkieli on länsifriisi. Osa friisin puhujista asuu Groningenin provinssin puolella kylissä Marum, De Wilp ja Opende.Gorter, D. L.G. Jansma en G.H. Jelsma (1990), Taal yn it Grinsgebiet. Undersyk nei de taalferhâldings en de taalgrins yn it Westerkertier yn Grinslân. Sosjaal- wittenskiplike rige nummer 10. Akademy-nummer 715. Ljouwert: Fryske Akademy. Monet friisit ovat myös muuttaneet muualle Alankomaihin vauraammille alueille. Siksi noin 150 000 friisin puhujista asuu muissa Alankomaiden provinsseissa. Friisin puhujia on ulkomailla eniten Kanadassa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Toisena kielenä Friisinmaassa friisiä puhuu 120 000 henkilöä.Gorter, D. & R.J. Jonkman (1994), Taal yn Fryslân op 'e nij besjoen. Ljouwert: Fryske Akademy. == Tila == Vuodesta 1956 lähtien länsifriisillä on ollut hollannin ohella virallinen asema Friisinmaassa. Oikeusistuinten kieli on hollanti, vaikkakin Friisinmaassa todistajanlausunnot voi pitää länsifriisiksi. Lisäksi todistajanvalan voi vannoa länsifriisiksi koko Alankomaissa. Länsifriisi on ollut pakollinen oppiaine Friisinmaan peruskouluissa vuodesta 1980 ja toisen asteen oppilaitoksissa vuodesta 1993 lähtien. Vuonna 1997 Friisinmaan provinssi vaihtoi virallisen nimensä hollanninkielisestä nimestä Friesland länsifriisinkieliseen nimeen Fryslân. Provinssin 31 kunnasta kuusi (Dantumadiel, Tytsjerksteradiel, Boarnsterhim, Littenseradiel, Wûnseradiel, Ferwerderadiel) on vaihtanut virallisen nimensä länsifriisinkielisiksi. Osa kunnista käyttää sekä hollannin- että länsifriisinkielistä nimeä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaiden kielet Luokka:Germaaniset kielet
Ylinenlampi (Parkano, Vahojärvi)

Ylinenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Ylinenlampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 500 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä Vahojärvestä pohjoiseen. Lampeen laskee ympäröiviltä ojitetuilta soilta suo-ojia. Itäpuolen suota on raivattu pelloksi, joiden ojat laskevat myös lampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa 1,8 kilometriä etelään ennen laskemistaan Markkolanlampeen. Tämä laskee vuoristaan Vahojärveen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on pääasiassa metsäistä suota. Lammen ympäristössä sijaitsee yksi maatila, mutta lammen rannat ovat autiot. Lammelle johtaa kärrypolku metsäautotieltä, joka tulee maatilan pihan kautta. Maatilalle johtaa tie kylätieltä (Paroonintie), joka risteää yhdystien 13289 kanssa parin kilometrin päässä. == Lähteet == Luokka:Vahojärven–Aurejoen alue Luokka:Parkanon järvet
Al-Qaryatayn

Al-Qaryatayn () on kaupunki Syyrian Homsin maakunnassa. Kaupunki sijaitsee aavikolla ja ennen Syyrian sisällissotaa sen väestön valtaosa oli muslimeja noin viidenneksen ollessa kristittyjä. Isis valtasi sittemmin kaupungin tuhoten sen vanhan Mar Elianin luostarin ja ajaen kristittyjen pääosan pakolaisiksi. Kaupungissa oli ennen Isisin tuloa noin 40 000 asukasta ja tuhansia pakolaisia muualta Syyriasta. ==Historia== Aluetta asuttaa Qurwanien arabiheimo. Legendan mukaan noin 1 500 vanha ja hurskas mies nimeltä Julian oli matkalla pyhiinvaellukselle Jerusalemiin, mutta kuoli matkan aikana. Hänen matkakumppaneilleen antaman ohjeen mukaisesti hänen ruumiinsa asetettiin härkäkärryihin, jotka päästettiin vapaaksi. Julian oli määrä haudata paikkaan, jonne kärryt ensimmäisenä pysähtyisivät. Kärryt pysähtyivät nykyisen al- Qaryatayn kohdalle, ja Julianin eli arabiaksi Mar Elianin haudalle muodostui ajan myötä luostari. Samoin paikallisen perimätiedon mukaan alueella oli aikanaan kaksi heimoa, joista toinen kääntyi islamiin muslimivalloitusten jälkeen. Tarinan mukaan lopulta johtavaksi uskonnoksi päätyvä ryhmä pitäisi myös huolta toisesta. Nykyisin kaupungin kristityt pitävät Juliania pyhimyksenä ja muslimit suufilaisena mestarina, joka tunnetaan nimellä Ahmed Ghouri. Vuosittain 9. syyskuuta kaupungissa oli tapana järjestää Mar Elianille omistettu juhla, jonne kerääntyi väkeä myös muista alueen kaupungeista. Syyrian sisällissota syttyi vuonna 2011, mutta kaupungin eristäytyneen maantieteen takia se säilyi pitkään rauhallisena. Kaupunkiin tuli kuitenkin pakolaisia esimerkiksi Homsista, Damaskoksesta ja Tadmurista. Terroristijärjestö Isis valtasi kuitenkin kaupungin toukokuussa 2015 ja tuhosi vanhan luostarin. Paikalliset kristityt päätyivät pakolaisiksi. Hallituksen joukot ilmoittivat vallanneensa kaupungin takaisin 4. huhtikuuta 2016, mutta Isis valtasi kaupungin vastahyökkäyksessä lokakuussa 2017. Järjestö menetti jälleen sen hallinnan 21. lokakuuta, mutta 116 kaupungin asukasta oli surmattu kostoiskuissa ennen hallituksen joukkojen saapumista takaisin. ==Lähteet== Qaryatayn, al- Qaryatayn, al-
Hilja Väänänen

Hilja Maria Väänänen (o.s. Nyberg, 4. elokuuta 1896 Nastola – 1. marraskuuta 1987 Haukipudas) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Maalaisliiton (vuoden 1964 nimenvaihdoksen jälkeen Keskustapuolueen) kansanedustajana vuosina 1951–1966.Hilja Väänänen. Suomen kansanedustajat, Eduskunta. Viitattu 7.3.2016 Väänänen syntyi vuonna 1896 Päijät-Hämeessä Nastolassa. Hänen vanhempansa olivat rautatieläinen Ulrik Nyberg ja Arinna Malmberg. Väänänen valmistui keskikoulusta vuonna 1913 ja vuonna 1917 hän valmistui puutarhanopettajaksi. Valmistuttuaan Väänänen toimi Marttojen kodinhoidon konsulenttina ja opettajana vuosina 1917–1919. Mentyään naimisiin maanviljelijä August Väänäsen kanssa vuonna 1919 Hilja Väänäsestä tuli Murtola-Paalanniemen tilan emäntä Muuruveden Murtolahdella. Palmunen, Ritva (1992): Aitan polulta yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi: Keskustalaisen naisliikkeen toimintaa 1906–1985. Kun Maalaisliiton naisten Kuopion piiri perustettiin vuonna 1946 valittiin Hilja Väänänen piirijärjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Väänänen hoiti kyseistä tehtävää 20 vuotta. Väänänen oli ehdolla eduskuntavaaleissa ensimmäistä kertaa vuonna 1948 Kuopion läntisestä vaalipiiristä. Kyseisissä vaaleissa Väänästä ei valittu eduskuntaan, mutta seuraavissa eduskuntavaaleissa vuonna 1951 Väänänen tuli valituksi. Yhteensä Väänänen toimi eduskunnassa 15 vuotta, sillä hänet uudelleen valittiin vuosien 1954, 1958 ja 1962 vaaleissa. Vuosina 1956 ja 1962 Väänänen toimi presidentin valitsijamiehenä. Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa Väänänen ei enää asettunut ehdolle. Eduskunnassa Väänänen toimi erityisesti sosiaalipoliittisen lainsäädäntötyön kanssa ja hän oli koko edustajakautensa ajan työväenasiainvaliokunnassa (muutettiin vuonna 1962 sosiaalivaliokunnaksi). Vuosina 1947–1951 Väänänen toimi Muuruveden kunnallisvaltuustossa. Väänänen toimi elämänsä aikana myös useissa muissa luottamustehtävissä: Maalaisliiton puoluevaltuuskunnassa, Maalaisliiton Kuopion piiritoimikunnassa, Maalaisliiton naisten valtuuskunnassa, Maalaisliiton naisten johtokunnan varapuheenjohtajana, Maalaisliiton naisten Kuopion piirin puheenjohtajana, Maaseudun huoltoliiton hallituksen puheenjohtajana, Arpa-yhtymän hallituksen puheenjohtajana, Itä-Suomen korkeakoulun neuvottelukunnan varapuheenjohtajana, Savon lastenlinnan johtokunnassa, Eläkeliiton johtokunnassa, Vesihuoltoliiton hallituksessa, Savon seuran valtuuskunnassa ja Kansaneläkelaitoksella tilintarkastajana. Sosiaalineuvoksen arvonimen Väänänen sai vuonna 1966. Päätoimittaja Jouko Väänänen oli Hilja Väänäsen poika, samoin kuin maanviljelijä, maanviljelysneuvos Jorma Väänänen Viitattu 1.2.2023.. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Muuruveden kunnanvaltuutetut Luokka:Pohjois-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Sidospituus

Sidospituus on yhdisteessä atomien ydinten välinen etäisyys toisistaan. Sidospituuden yksikkönä käytetään tyypillisesti joko ångströmeitä tai pikometrejä. Sidospituus riippuu muun muassa atomien koosta ja sidoksen kertaluokasta. Sidospituus on sitä suurempi, mitä kookkaampia sidokseen osallistuvat atomit ovat ja mitä pienempi sidoksen kertaluku on. Sidospituus korreloi myös sidosenergian kanssa, ja lyhyemmät sidokset ovat kestävämpiä kuin pidemmät. Sidospituuden määrittämiseen käytetään tyypillisesti spektroskooppisia menetelmiä. Kiinteille aineille käytetään röntgenkristallografiaa ja kaasuille elektronidiffraktiospektroskopiaa ja mikroaaltospektroskopiaa. Molekyylissä sidospituus on se etäisyys, jolla atomien muodostaman molekyylisysteemin energia on alhaisin. ==Lähteet== Luokka:Kemiallinen sitoutuminen
Klemen Bergant

Klemen Bergant (, s. 14. syyskuuta 1966 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut alppihiihtäjä. Bergant edusti Jugoslaviaa vuoden 1988 Calgaryn olympialaisissa ja Sloveniaa vuoden 1992 Albertvillen olympialaisissa. Vuonna 1988 hän oli super-g:ssä 16:s, suurpujottelussa 15:s ja keskeytti pujottelun. Vuoden 1992 olympialaisissa hän kilpaili vain pujottelussa, ollen 24:s. Kansainvälisen hiihtoliiton tiedoissa Bergantille on merkitty yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailu: 14:s sijoitus suurpujottelusta marraskuussa 1986 Italian Sestrierestä. == Lähteet == * * Luokka: Jugoslavialaiset alppihiihtäjät Luokka: Slovenialaiset alppihiihtäjät Luokka: Vuonna 1966 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Ådalen 31

Ådalen 31 on Bo Widerbergin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1969. Se pohjautuu Birger Normanin kirjaan Ådalen 31, joka kertoo Pohjois-Ruotsin Ådalenissa vuonna 1931 tapahtuneista, Ådalenin laukauksiksi kutsutusta välikohtauksesta, jossa Ruotsin puolustusvoimien joukot avasivat tulen lakkoilevien paperityöläisten mielenosoituskulkuetta kohti. Tulituksessa kuoli viisi ja loukkaantui viisi ihmistä. ==Juoni== Elokuvassa seurataan toukokuun 1931 tapahtumia nuoren Kjellin kautta. Hän soittaa trumpettia paikallisessa työväen soittokunnassa ja haaveilee jazzmuusikon urasta. Hän ihastuu tehtaanjohtajan tyttäreen Annaan, joka tulee raskaaksi. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Ådalen 31 voitti Grand Prix’n Cannesin elokuvajuhlilla ja toi Ruotsissa Guldbagge-palkinnot ohjaaja Widerbergille ja Kjellin isää näytelleelle Roland Hedlundille. Elokuva oli ehdolla vuoden parhaaksi vieraskieliseksi elokuvaksi sekä Oscar- palkintogaalassa että Golden Globessa. Voiton vei kuitenkin molemmissa Costa- Gavrasin poliittinen trilleri Z – hän elää!. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 1969 ruotsalaiset elokuvat
Signe Tandefelt

Signe Blanche Maria Tandefelt (o.s. Ahrenberg; 11. joulukuuta 1879 Helsinki – 27. huhtikuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen taidearvostelija ja taidemaalari. Tandefelt toimi Hufvudstadsbladetin ja Nya Pressenin taidearvostelijanaKuka kukin oli. Projekti Runeberg. liki 30 vuotta, ja hänellä oli merkittävä asema pääkaupungin taide-elämässä. Tandefelt kävi kahdeksan luokkaa yhteiskoulua ja sen jälkeen opiskeli Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hän teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin. Tandefeltin vanhemmat olivat yliarkkitehti Johan Jacob Ahrenberg ja Fredrika Widolfa Carolina von Engeström. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1904 taidemaalari, Suomenlinnan intendentti Heikki Tandefelt; he erosivat 1919. Heidän poikansa oli arkkitehti Claus Tandefelt. Helsingin kaupunki hankki perustettavaan kaupunginmuseoon muotokuvajäljennöksiä monista merkkihenkilöistä, ja Signe Tandefelt maalasi ne.Museolautakunnan kertomus. Helsingin kunnalliskertomus, s. 458. Rabbe Enckell on tehnyt maalauksen Arvostelu (1922), jossa kaksi aikansa arvostettua kriitikkoa, Tandefelt ja Sigrid Schauman, tarkastelevat maalausta Enckellin ensimmäisessä näyttelyssä Enckellin seuratessa vieressä.Kantokorpi, Otso: Alaston kriitikko: Kriitikko attribuuttina. 30.11.2013 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidekriitikot Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Lilli Törnudd

Lilli Vilhelmina Törnudd (2. elokuuta 1862 Ylistaro – 18. marraskuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen piirustuksen- ja käsityönopettaja. Törnuddin vanhemmat olivat lääninrovasti Anders Oskar Törnudd ja Augusta Wilhelmina Rönnbäck. Törnudd kävi Helsingin suomalaisen jatko-opiston ja harjoitti maalausopintoja. Hän oli Sortavalan seminaarin naisosaston piirustuksen ja käsitöiden opettaja 1889–1918, tarkastaja kouluhallituksessa 1918–1927. Hän toimi Taideteollisuuskeskuskoulun piirustuksenopettajaosaston metodiikan 1. opettajana 1918–1929 ja piirustuksenopettajana yliopistollisilla jatkokursseilla. Hän laati oppi- ja ohjekirjoja. Hänen tuotantoonsa kuuluu maisemamaalauksia. Hän kuuluu suomalaisen taidekasvatuksen merkkihenkilöihin. Törnuddin veli oli säveltäjä Aksel Törnudd. Lilli Törnuddin kuvataideopetuksen opetusohjeissa on musiikinopetukselle tyypillisiä työskentelytapoja. Törnudd käyttää musiikin terminologiaa havainnollistaessaan kuvataiteen opetusta. Törnudd rakentaa metodinsa neljästä taiteille yhteisen taidekasvatuksen didaktiikasta: rytmin, koristeen, tempon ja affektin opetusohjeista. Törnuddin taidekasvatuksen opetusohjeita yhdistää käsitys taidetunteen opettamisen tärkeydestä. Taidetunteen kasvatuksen tarkoituksena on palauttaa henkisyys luonnon yhteyteen. Luonnossa on spirituaalisuutta eli henkisiä ja hengellisiä merkityksiä ja taideopettajan tehtävä on auttaa oppilasta näkemään ne. Taidekasvattaja auttaa opiskelijaa muodostamaan ympäristöä arvostavan ja suojelevan asenteen, jossa ihminen ei ole suhteessa maailmaan vaan harmonisen maailman palana. Harmoniaperiaatteen mukaan opettaessaan opettaja kasvattaa yhteisöllisyyteen kykeneviä ihmisiä. Törnuddin käsityksen mukaan ihmisistä kasvatetaan taidekasvatuksen avulla vastuullisia, eheitä, spirituaalisia ja intersubjektiivisia toimijoita. Törnuddin harmonia-ajatteluun kuuluu ajatus oppilaista joukkona hyvin erilaisia ihmisiä, jotka muodostavat kokonaisuuden. Ajatteluun kuuluu koulun ymmärtäminen kokonaisuutena, jossa taide muodostaa henkisen, toimintaa ohjaavan ytimen. Törnuddin mukaan taide ei saa olla kasvatustyössä oppiaine vaan periaate. ==Julkaisuja== * Piirustuksen opetuksesta ulkomailla. WSOY, 1907. * Kuuluisia taideteoksia. Gummerus, 1923. * Kuuluisia taideteoksia: ohjeita niiden ymmärtämiseen. Gummerus, 1923. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Laura Närhen diskografia

Tämä artikkeli on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Närhen soolouran diskografiasta. == Studioalbumit == Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Suuri sydän *Julkaistu: 18. elokuuta 2010 *Levy-yhtiö: Warner Music Finland *Formaatti: CD / digitaalinen 3 35 000+ (Platinaa) Tuhlari *Julkaistu: 26. lokakuuta 2012 *Levy-yhtiö: Warner Music Finland *Formaatti: CD / digitaalinen 3 16 200+ (Kultaa) Vastavoimat *Julkaistu: 6. marraskuuta 2020 *Levy-yhtiö: Warner Music Finland *Formaatti: CD / digitaalinen 13 == Singlet == Vuosi Single Latauslista Singlelista Radiolista 50 hittiä Albumi 2002 ”Kuutamolla (Se ei mee pois)” (promosingle) — — 1 2 Kuutamolla – Soundtrack 2010 ”Jää mun luo” — — 12 — Suuri sydän ”Tämä on totta” 2 2 1 — ”Mä annan sut pois” 2 2 2 — 2011 ”Kaksi irrallaan” (Promosingle) — — — — ”Hetken tie on kevyt” 1 1 4 — Tuhlari 2012 ”Tuhlari” 5 — 2 — ”Siskoni” (mukana Erin) 9 — 1 — 2013 ”Viimeinen aamu” (promosingle) — — 32 — 2016 ”Supersankari” 16 — 12 — Vastavoimat 2017 ”Olet mulle se” 15 — 26 — ”Joo joo äiti” — — 74 — 2019 ”Tekisin tän uudelleen” — — 24 — ”En tunnusta ikinä” — — 47 — 2020 ”Mä elän” — — 78 — Vastavoimat ”Helsinki” — — 98 — 2021 ”Joulumaa” (Laura Närhi & Elias Kaskinen) — — — — "Nyt on joulu" 2022 ”Asfaltin pinta” — — — — Egotripillä * Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Rumba-lehden 50 Hittiä (Rumba Top 50) (julk. 1992–2007), Suomen viralliselta latauslistalta (Top 30) (2007–) ja Suomen suosituimmat / Radiosoittolista (Music Control / Radio Monitor -radiolista) (Radio Top 10/Top 20/Top 100). === Muut listoille nousseet kappaleet === Vuosi Kappale Latauslista Radiolista Albumi 2013 ”Siipeen jos sain” 15 — Vain elämää – kausi 2 ”En mitään, en ketään” — 54 ”Hymypoika” — 100 == Musiikkivideot == * Kuutamolla (Se ei mee pois) (2002 – ohj. Aku Louhimies) * Tämä on totta (2010 – ohj. Pekka Hara) * Mä annan sut pois (2010) * Hetken tie on kevyt (2011 – ohj. Aku Louhimies) * Siskoni (2012) * Supersankari (2016 – ohj. Lauri Laukkanen) == Vierailevana laulusolistina == Artisti Kappale Albumilta Vuosi Samuli Edelmann ”Kuumailmapallo” Kaikki tahtoo 2001 Alimo&Control; ”Tarkkaillaan” Biitit Ja Tyylit FM Accu ”Out Of the Blue” Lasso 2006 == Lähteet == Närhi, Laura
Castelnuovo Berardenga

Castelnuovo Berardenga on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Sienasta itään. == Historiaa == Montapertin kylässä käytiin vuonna 1260 Montapertin taistelu, jossa taistelivat guelfit ja ghibelliinit. Guelfit olivat firenzeläisiä ja ghibelliinit sienalaisia. Ghibelliinit voittivat sodan. Voittoa juhlitaan Montapertissä vieläkin syyskuussa järjestämällä soihtukulkue taistelun muistomerkille. Dante Alighieri kirjoitti tästä taistelusta teoksessaan Jumalainen näytelmä sen olleen niin suuri verilöyly, että se muutti viereisen Arbiajoen verestä punaiseksi.Strade Bianche 2015 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Sienan maakunnan kunnat Luokka:Toscanan kaupungit
Ikaríanmeri

Ikaríanmeri () on merialue Egeanmeren itäosassa Kreikassa. Se käsittää Ikarían ja Sámoksen saarten ympärillä olevan Kykladien ja Vähä-Aasian rannikon väliin sijoittuvan merialueen. Kreikkalaisessa mytologiassa Ikaríanmeri on saanut nimensä Ikaroksesta, joka lensi isänsä Daidaloksen kanssa pakoon Kreetalta vahasta ja sulista tehdyin siivin. Lennettyään liian lähelle aurinkoa Ikaros menetti siipensä ja putosi mereen, joka nimettiin hänen mukaansa. Merialueen saariin kuuluvat Ikarían ja Sámoksen lisäksi muun muassa Foúrnoi-saaret, Pátmos, Agathonísi, Leipsoí ja Léros. Pohjoisimmat saaret kuuluvat Pohjoisen Egean saariin ja sen Itäisen Egean saarten aliryhmään, kun taas eteläisemmät saaret kuuluvat Dodekanesiaan. == Aiheesta muualla == Luokka:Egeanmeri
Kreetanmeri

Kreetanmeri () on merialue Egeanmeren eteläosassa Kreikassa. Se käsittää Kreetan saaren ja Kykladien saariston eteläisimpien saarten, kuten Míloksen ja Santorínin saarten, väliin jäävän lähes saarettoman alueen. Lännessä merialueen rajana toimivat suurin piirtein Kytheran ja Antikytheran saaret ja idässä Kásos ja Kárpathos. Kreetanmeren saariin kuuluvat muun muassa Kreetan pohjoisrannikon edustalla sijaitsevat Ágioi Theódoroi, Día, Spinalónga ja Pseíra sekä Dionysadit eli Dragonáda, Gianysáda ja Paximáda. Meren lahtia Kreetan pohjoisrannikolla ovat (lännestä itään) Kíssamoksenlahti, Chaniánlahti, Soúdanlahti, Almyróksenlahti, Iraklioninlahti, Málianlahti ja Mirampéllonlahti. == Aiheesta muualla == *
Myrtóonmeri

Myrtóonmeri (; myös Myrtoanmeri) on merialue Egeanmeren länsiosassa Kreikassa. Se käsittää Kykladien saarten ja Peloponnesoksen niemimaan väliin jäävän vähäsaarisen alueen. Pohjoisessa merialue yhtyy Saroninlahteen ja etelässä Kreetanmeren länsiosaan. Kreikkalaisessa mytologiassa meren nimi on peräisin Myrtiloksesta, jonka vihastunut Pelops heitti mereen. Toisaalta nimi yhdistetään johonkin Myrto-nimiseen neitoon. Myrtóonmeren saariin kuuluvat muun muassa pienet Falkonéra ja Velopoúla. Merialueen pohjoislaidalla Peloponnesoksen niemimaan rannikon edustalla sijaitsevat Argo-Saronisiin saariin kuuluvat Spétses, Spetsopoúla, Dokós ja Hydra. Kykladeista merialueen itälaidalla ovat muun muassa Kýthnos, Sérifos, Antímilos ja Mílos. == Aiheesta muualla == Luokka:Egeanmeri
Toni Kuisma

Toni Kuisma (s. 5. tammikuuta 1982 Raisio) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Kuisma on Tampereen Ilveksen ja Turun Palloseuran kasvatti. Hän nousi TPS:n edustusjoukkueeseen sen pelatessa Ykkösessä vuonna 2001. Joukkueen noustua Veikkausliigaan kaudeksi 2003, Kuisma teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla ja pelasi yhteensä kahdeksassa ottelussa. Kauden 2004 hän vietti Ykkösessä pelanneen Gamlakarleby Bollklubbin riveissä. Vuosina 2005–2013 Kuisma edusti yhdeksän kauden verran Kakkosessa pelannutta Salon Palloilijoita. Kaudeksi 2014 hän siirtyi saman sarjatason Maskun Palloseuraan. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Traakianmeri

Traakianmeri () on merialue Egeanmeren pohjoisosassa Kreikassa. Se käsittää Egeanmeren kaikkein pohjoisimman osan, jota ympäröivät Kreikalle kuuluvat kreikkalaisen Makedonian ja Länsi-Traakian rannikot sekä Itä-Traakian eli Euroopan puoleisen Turkin rannikko. pienoiskuva|vasen|upright|Traakianmerta Paralía Dikéllonista nähtynä, taustalla Samothrákin saari. Traakianmeren saariin kuuluvat Kreikan saarista Thásos ja Samothráki sekä Turkille kuuluvat Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos). Meren lahtiin kuuluvat Kreikan puolella Strymonikóslahti ja Kaválanlahti sekä Turkin puolella sijaitseva Saroksenlahti. Mereen laskevat joet Évros, Néstos, Líssos ja Vosvózis. == Aiheesta muualla == Luokka:Egeanmeri
Justs Sirmais

Justs Sirmais (6. helmikuuta 1995 Ķekavā), taiteilijanimeltään pelkkä Justs, on latvialainen laulaja. Hän voitti Latvian Euroviisukarsinnan, Supernovan, vuonna 2016 kappaleella ”Heartbeat”, ja edusti näin maataan Euroviisuissa 2016. Justs pääsi kilpailun finaaliin, jossa sijoittui 15. sijalle. Justs osallistui Supernovaan uudestaan vuonna 2023 kappaleella “Stranger”, joka karsiutui kilpailun semifinaalissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Latvialaiset laulajat Luokka:Latvian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2016 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fantom Studio

Fantom Studio on Tampereella vuonna 1993 perustettu äänitysstudio,Etusivu – Fantom Studiojonka toiminta siirtyi vuonna 2007 Ylöjärven Akun tehtaan tiloihin.Yle Areena: Jakso 1 297 283: Fantom-studio, Ylöjärvi. Demobändeistä Eppu Normaaliin == Henkilökunta == * Samu Oittinen – studiomestari == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fantom Studion kotisivu: www.fantomstudio * Fantom Studion Facebook-sivu Luokka:Suomalaiset musiikkistudiot
Mari Kokko

Mari Kokko (s. 26. helmikuuta 1976 Pieksämäki) on suomalainen yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän on työskennellyt Osuustoimintakeskus Pellervon ja Pellervo-Media Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2022 lähtien. Kokko on toiminut Suomen Yrittäjien kenttäjohtajana. Sitä ennen hän työskenteli Suomen Keskustan viestintävastaavana (2015–2016), viestintätoimisto Ellun Kanoissa asiakkuusjohtajana ja viestinnän tekijänä (2014–2015) ja toimihenkilökeskusjärjestö STTK:ssa alue- ja elinkeinopoliittisena asiantuntijana (2012–2013). Kokko on avustanut kahta keskustalaista pääministeriä, Anneli Jäätteenmäkeä ja Mari Kiviniemeä, ja elinkeinoministeri Mika Lintilää. Lisäksi hän on avustanut kansanedustajia Mirja Ryynästä ja Antti Kaikkosta. Hän on myös työskennellyt Keskustanaisten pääsihteerinä vuosina 2006-2009 ja 2011-2012. Opiskelijapolitiikassa Kokko toimi muun muassa Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) varapuheenjohtajana 2002, Jyväskylän ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana 2001 ja Keskustaopiskelijoiden puheenjohtajana 2003. Kokko on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri ja tradenomi. Hän on opiskelut Jyväskylän yliopistossa yhteiskuntapolitiikkaa ja Jyväskylän ammattikorkeakoulussa hallintoa ja johtamista. Kokko on pelannut jalkapalloa Savon Pallossa ja Jyväskylän pallokerhossa sekä toiminut lähes kaksikymmentä vuotta jalkapalloerotuomarina. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tiedottajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaakko Honko -mitali

Jaakko Honko -mitali jaetaan taloustieteellisessä tutkimuksessa tai sen edistämisessä erityisesti ansioituneille ja merkittävän panoksen tieteiden väliselle tutkimukselle antaneille henkilöille. Mitalit jaetaan kansleri Jaakko Hongon (1922–2006) nimeä kantavan luennon yhteydessä joka toinen vuosi. Luennon järjestävät ja mitalit jakavat yhteistyössä Yrjö Jahnssonin säätiö, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu ja Helsingin kauppakorkeakoulun tukisäätiö. Ensimmäisen kerran mitalit jaettiin vuonna 1989.Kansantaloustieteellinen aikakauskirja 1/2007, s.112-113 == Jaakko Honko -mitalin saajat == Tiedot saatu pyynnöstä Yrjö Jahnssonin säätiöltä 8.3.2016 1989 *Kalle Achté *Pentti Herkama *Seppo Hieta *Arvo Jäppinen *Veikko Jääskeläinen *Veikko Kallio *Asko Korpela *Timo Laatunen *Jaakko Lassila *Arvi Leponiemi *Markku Linna *Jaakko Numminen *Aatto Prihti *Matti Sarakontu *Pentti Talonen *Fedi Vaivio *Pentti Vartia *Sakari Yrjönen 1991 *Horst Albach *Boris Millner *Erkki Toivanen *Kalervo Virtanen 1992 *Bengt Holmström 1994 *Hector Anton *Olli Tarpila 1995 *Juhani Jaakkola 1997 *Heikki Niskakangas 1998 *Eero Artto *Seppo Honkapohja *Matti Lehti *Marianne Stenius 2001 *Esa Ahonen *Tauno Haataja *Kari Haavisto *Asmo Kalpala *Kari Lilja *Aunus Salmi *Liisa Uusitalo 2003 *Arto Alho *Sirkka Hämäläinen-Lindfors *Eero Kasanen *Reijo Luostarinen *Kari Raivio *Antti Tanskanen 2005 *Krister Ahlström *Olli Ahtola *Robert G. Ehrnrooth *Pertti Salolainen *Tuire Santamäki-Vuori *Jyrki Wallenius *Vesa Vainio 2007 *Sari Baldauf *Sakari Karjalainen *Seija Kulkki *Kari Neilimo *Matti Pohjola *Antti Suvanto *Stiina Vistbacka 2009 *Kari Asp *Pekka Kainulainen *Eeva-Liisa Lehtonen *Marjo Miettinen *Arto Mäenmaa *Timo Saarinen *Juha Tuomala *Sirpa Widomski 2012 *Per-Jonas Eliaeson *Kari Jordan *Pertti Karttunen *Marja Makarow *Lasse Männistö *Arja Talma 2015 *Kimmo Kontula *Sixten Korkman *Pekka Laaksonen *Timo Löyttyniemi *Rebecca Piekkari *Suvi-Anne Siimes *Margareta Soismaa *Matti Vuoria 2017 * Matti Alahuhta * Elina Björklund * Seppo Ikäheimo * Pekka Ilmakunnas * Seija Ilmakunnas * Risto Murto * Mikko Puhakka * Björn Wahlroos 2019 * Heimo J. Aho * Elli Dahl * Pertti Haaparanta * Anni Huhtala * Reijo Karhinen * Matti Keloharju * Anita Lehikoinen * Erkki Liikanen == Lähteet == Luokka:Ansiomerkit Luokka:Taloustieteiden palkinnot Luokka:Suomen kunniamerkit
Sainte-Baume

Sainte-Baume (provensaaliksi Massís de la Santa Bauma, "Pyhän Luolan vuoristo") on vuorijono, joka erottaa toisistaan Bouches-du-Rhônen ja Varin departementit. Sen korkein huippu on 1147 metriä korkea. Sainte-Baume on ollut keskiajalta lähtien tärkeä pyhiinvaelluskohde. == Perimätieto Maria Magdalenasta== Ranskalaisen perimätiedon mukaan Maria Magdalena, hänen veljensä Lasarus ja Maximinus, yksi seitsemästäkymmenestä opetuslapsesta sekä eräitä muita seuralaisia ylittivät Välimeren huterassa veneessä paetakseen vainoojiaan Pyhästä maasta. Veneessä ei tarinan mukaan ollut mastoa eikä peräsintä. Seurue rantautui paikkaan nimeltä Saintes-Maries-de-la-Mer lähellä Arlesia. Maria Magdalena saapui Marseilleen ja käännytti koko Provencen alueen. Magdalenan sanotaan vetäytyneen Sainte-Baumen luolaan Marseillen läheisellä vuorella, missä hän eli katumuksessa kolmenkymmenen vuoden ajan. Luola on ollut keskiajalta alkaen kristillinen pyhiinvaelluskohde. Maria Magdalenan luola oli tunnettu pyhiinvaelluskohde myös keskiajan Suomessa. Esimerkiksi Turun hiippakunnan pappi Canutus Molle vieraili Sainte Baumessa matkallaan Roomaan vuonna 1495.Auctoritate Papae 346, s.374. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan vuoristot
Ville Eerikkilä

Ville ”Viki” Eerikkilä (s. 22. huhtikuuta 1985 Kirkkonummi) on suomalainen radiojuontaja. Hän on tullut tutuksi erityisesti YleX Aamusta, jota hän juonsi yhdessä Juuso "Köpi" Kallion kanssa vuosina 2017–2022. Tällä hetkellä hän luotsaa Kallion kanssa Viki ja Köpi Show'ta, jota esitetään Yle Areenassa. Eerikkilä on syntynyt Kirkkonummella ja eli lapsuutensa Kemissä. == Ura == Eerikkilä on opiskellut journalismia Kemi-Tornion ammattikorkeakoulussa. Osana koulutusta hän oli harjoittelussa Yleisradion YleX-radiokanavalla, jolloin hän vieraili muun muassa YleX Iltapäivä -ohjelmassa. Hyvin menneen harjoittelujakson jälkeen tammikuussa 2012 hän pääsi juontamaan kanavalle uutta YleX Jatkot -iltaohjelmaa yhdessä Jani Nivalan kanssa. Helmikuussa 2014 hän siirtyi juontamaan YleX Jälki-istunto -iltapäiväohjelmaa yhdessä Juuso Mäkilähteen kanssa. YleX Jälki-istunto lopetettiin, ja tammikuussa 2016 hän alkoi juontaa NRJ:llä aamuohjelmaa yhdessä Juuso ”Köpi” Kallion kanssa. Tammikuussa 2017 Eerikkilä ja Kallio siirtyivät takaisin YleX:ään ja alkoivat juontaa YleX Aamua. Vuonna 2020 Eerikkilä ja Kallio isännöivät Ylen Festariheinäkuun. Joulukuussa 2013 Eerikkilä vieraili Yle TV2:n Uusi päivä -draamasarjassa. Eerikkilä avioitui elokuussa 2019 Kiia Viitakankaan kanssa. Heille syntyi vuonna 2021 tytär ja helmikuussa 2024 poika. === Naurumaraton === Eerikkilä on yhdessä Juuso Kallion kanssa juontanut neljä kertaa Naurumaraton-nimisen hyväntekeväisyys-radiolähetyksen. Vuonna 2017 kaksikko juonsi yhtämittaisesti 36 tuntia ja keräsi noin 50 000 euroa hyväntekeväisyyteen. Vuonna 2018 he juonsivat Naurumaraton-lähetystä yhtämittaisesti 40 tuntia, tuloksena yli 100 000 euroa. Vuonna 2019 Naurumaraton kesti 41 tuntia ja tuotti yli 176 000 euroa hyväntekeväisyyteen. Naurumaraton 2019 pääsi ehdokkaaksi vuoden 2020 Kultainen Venla -gaalassa "Paras ohjelma" -kategoriassa, jossa voittaja ratkaistiin yleisöäänestyksellä. YleX Aamun Naurumaraton voitti palkinnon 17. tammikuuta 2020 pidetyssä Venla- gaalassa. Vuonna 2021 Naurumaraton kesti 42 tuntia ja keräsi yli 413 000 euroa. Vuonna 2024 Naurumaraton kesti 42 tuntia sekä oli viimeinen tyyliänsä. Viki ja Köpi keräsivät Mieli ry:lle yli 500 000 euroa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet
Pia Degermark

Pia Charlotte Caminneci Degermark (s. 24. elokuuta 1949 Bromma) on ruotsalainen elokuvanäyttelijä. Hän sai parhaan naispääosan palkinnon esikoisroolistaan Bo Widerbergin elokuvassa Elvira Madigan (1967). Muutaman muun elokuvan jälkeen ura jäi kuitenkin lyhyeksi anoreksian ja amfetamiiniriippuvuuden vuoksi. Sukkatukkukauppias ja olympiavoimistelija Rudolf Degermarkin pojantytär Pia Degermark nousi 1960-luvun puolivälissä Ruotsissa julkisuuteen kruununpinssi Kaarle Kustaan ensimmäisenä tyttöystävänä. Pian Bo Widerberg sai ajatuksen roolittaa hänet Elvira Madiganiksi tulevaan elokuvaansa. Elvira Madiganista tuli suuri menestys, ja Bo Widerberg olisi halunnut Degermarkin naispääosaan myös seuraavassa elokuvassaan Ådalen 31, mutta Degermarkin amerikkalainen agentti kielsi tämän ja ohjaaja valitsi rooliin toisen vaaleatukkaisen 17-vuotiaan aloittelijan, Marie De Geerin.Blomkvist, Mårten: Höggradigt jävla excentrisk, En biografi över Bo Widerberg, Norstedts 2011, ei sivunumeroita. Viitattu 8.3.2016. Vuonna 1971 Degermark avioitui italialaisen Pier Caminnecin (s. 1942) kanssa, ja he saivat pojan, mutta erosivat 1973. Pia Degermark asui sitten vuoteen 1979 asti Yhdysvalloissa, kunnes palasi Ruotsiin anoreksiasta kärsivänä. Vuonna 1991 hän sai vankilatuomion petoksesta, huumerikoksista ja viranomaisen väkivaltaisesta vastustamisesta. Hänen toinen lapsensa otettiin huostaan.Lundgren, Pia: Pia Degemark - You always get another chance. Nordiska Kommittén för Mänskliga Rättigheter 23.12.2013. Viitattu 7.3.2016. Vuonna 2006 Degermark julkaisi muistelmateoksensa nimeltä Gud räknar kvinnors tårar. == Filmografia == *Elvira Madigan (1967) *Peilisota (1969) *Una breve stagione (1969) *Gebissen wird nur nachts (1971) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Degermarkin verkkosivusto. * Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät
Montoro (Espanja)

Montoro on kunta Córdoban maakunnassa Andalusian itsehallintoalueella Espanjassa. Montoron asukasluku on 9518 (2017). Córdobaan on matkaa maanteitse noin 45 kilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Córdoban kunnat