EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Osinkotuotto

Osinkotuotto (osinkotuottoprosentti) tarkoittaa osakkeelle maksettavan osingon määrää suhteessa osakkeen hintaan. Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. == Pörssiosakkeiden osinkotuotto == Pörssiosakkeen osinkotuotto tarkoittaa osinkoa suhteessa osakkeen pörssikurssiin. Osakkeita, joiden osinkotuottoprosentti on korkea, kutsutaan toisinaan arvo-osakkeiksi. Monet sijoittajat arvostavat osinkotuottoa. Pörssiyhtiön jakama korkea osinko tuo osakekurssille tasaisuutta ja suojaa markkinaromahduksissa.Sijoitustieto.fi: Osinko-opas 2017 Osingon kasvulla on tapana nostaa yhtiön pörssikurssia. Pitkällä aikavälillä osingon kasvuvauhdin ja osakkeen arvonnousun korrelaatio on mm. Helsingin pörssissä ollut erittäin vahva. Tulokseen nähden korkea osinko (osinkosuhde) voi kuitenkin kieliä siitä, ettei yhtiö tarvitse rahaa kasvuun, mikä vaimentaa tulevaisuuden odotuksia. Toisinaan korkeat osingot aiheuttavat huolta siitä, että yritykset eivät käytä voittojaan investointeihin riittävästi, vaan rahat kuluvat osingonjakoon.HS.fi 7.2.2016: Pörssiyhtiöt panevat voitot investointien sijaan osinkoihin Sijoittaja voi tulkita pörssiyhtiöiden keskimääräisestä osinkotuottoprosentista osakkeiden yleistä arvostustasoa. Korkea osinkotuottoprosentti voi merkitä sitä, että osakkeet ovat halpoja. Alhainen osinkotuottoprosentti taas voi merkitä kurssihuippua ja vaaran merkkiä sijoittajille. Toisaalta se voi olla seuraus yhtiöiden osingonmaksukyvyn katoamisesta laman vuoksi. == Nimellinen osinkotuotto == Osinkotuotto eli osinkoprosentti ilmoitettiin Suomessa aiemmin nimellistuottona eli prosentteina osakkeen nimellisarvosta. Koska pörssikurssit yleisesti ylittivät osakkeiden nimellisarvon, sijoituksen todellinen efektiivinen tuotto oli tavallisesti pienempi kuin osinkoprosentti. Osinkoprosentti ylitti efektiivisen tuoton vain silloin, kun osakkeiden hinta alitti niiden nimellisarvon. 1970-luvulla harvat yhtiöt Suomessa uskalsivat näyttää korkeaa osinkoprosenttia. Jotta osinkoprosentti voitiin pitää samana ja siitä huolimatta kasvattaa osinkoa, yhtiöt nostivat osakkeiden lukumäärä osakeanneilla. Annissa osakkeenomistajat saivat lisää osakkeita joko ilmaiseksi tai edullista maksua vastaan. Vaikka osakekohtainen osinko ja siten osinkoprosentti pysyivät entisellään, osingonmaksun kokonaissumma nousi, koska osakkeita oli annin jälkeen enemmän. == Katso myös == * Osinko * Osinko-osake * Osinkosuhde == Lähteet == Luokka:Osakeyhtiöt Luokka:Sijoittaminen Luokka:Rahoitus
Naoto Niidome

Naoto Niidome (s. 3. marraskuuta 1974 Helsinki) on palkittu suomalainen suunnittelija ja muotoilija. Niidomen vanhemmat ovat kiinteistövälittäjä Naoki Niidome ja Helena Tirronen. Hän tuli ylioppilaaksi 1995 ja opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa sekä tila- ja kalustesuunnittelun että vaatesuunnittelun koulutusohjelmissa. Taiteiden kandidaatiksi Niidome valmistui vuonna 2000. Hän on työskennellyt omassa suunnittelutoimistossaan vuodesta 2002. Niidome oli japanilais-suomalaisen yhteistyöprojektin Bamboo housen perustaja 2005 ja toimi Euroopan kulttuurien välisen teemavuoden lähettiläänä 2008. Hän on suunnitellut muun muassa Marimekon ja Nanson asusteita, mutta myös oman vaatemalliston, samoin kuin tehnyt tila- ja kalustesuunnittelua. Niidomen töitä on ollut esillä useissa kansainvälisissä muotoilu- ja suunnittelunäyttelyissä ja -tapahtumissa. Hän oli Vuoden nuori suunnittelija 2002. Vuoden nuori muotoilija hän oli 2008, yhdessä Nathalie Lahdenmäen kanssa. Valtion kolmivuotisen taiteilija-apurahan Niidome sai 2007. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vuoden nuori muotoilija 2008: Nathalie Lahdenmäki ja Naoto Niidome Luokka: Suomalaiset muotoilijat Luokka: Suomalaiset muotisuunnittelijat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Il padrone delle ferriere

Il padrone delle ferriere (”Rautatehtailija”) on vuonna 1919 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Georges Ohnetin romaaniin perustuvan draaman on ohjannut Eugenio Perego. Sen pääosaa esittää Pina Menichelli. ==Juoni== Omaisuutensa menettäneen markiisi Beaulieun tytär Clara joutuu luopumaan avioliittosuunnitelmistaan Blignyn herttuan kanssa. Pelastaakseen perheensä köyhyydeltä hän menee naimisiin alhaissyntyisen rautatehtailijan Filippo Derblayn kanssa. Clara ei rakasta Filippoa, mutta tämä onnistuu lopulta voittamaan hänen sydämensä. ==Näyttelijät== ==Tuotanto ja vastaanotto== Itala Filmin tuottama Il padrone delle ferriere perustuu ranskalaisen Georges Ohnetin aikoinaan hyvin suosittuun romaaniin Rautatehtailija (Le Maître de forges, 1882; suomennettu 1911). Romaani oli filmatisoitu ensimmäisen kerran Ranskassa vuonna 1912, ja myöhemmin siitä tehtiin vielä useita elokuvaversioita. Tuottaja Giovanni Pastronen versio oli suunniteltu erityisesti Pina Menichellin pääosaa varten. Elokuvan keskeinen teema ovat aristokraattiset ennakkoluulot ja niiden voittaminen. Vuotta ennen ensi-iltaa alkaneen mainoskampanjan siivittämä elokuva oli valtava yleisömenestys. Aikalaiskritiikki ylisti varsinkin sen kuvausta ja Menichellin näyttelijäntyöskentelyä, tosin eräät pitivät hänen suoritustaan ulkokohtaisena ja elokuvan tarinaa heikkona. Myöhemmän arvion mukaan Eugenio Peregon ohjaustyön vahvuuksia ovat keskittyminen henkilöhahmoihin sekä Menichellin ja Amleto Novellin vastakkaiset, mutta toisiaan täydentävät näyttelijäluonteet. ==Restaurointi== Il padrone delle ferriere on restauroitu vuonna 2005 Torinon kansallisen elokuvamuseon ja Bolognan elokuva-arkiston yhteistyönä. Restaurointi on nähtävissä museon Vimeo-sivustolla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Italialaiset mykkäelokuvat Luokka:Vuoden 1919 italialaiset elokuvat
Sofia Sula

Sofia Sula (s. 27. joulukuuta 2002 Lahti) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija. Uransa aikana hän opiskeli etänä Mäkelänrinteen Urheilulukiossa. == Ura == Hänen valmentajansa olivat italialaiset Edoardo De Bernardis ja Claudia Masoero. Sula harjoitteli Skating Club Torinossa Italiassa. Hänen ohjelmiensa koreografiat laati italialainen Edoardo De Bernardis. Sula aloitti luistelun vuonna 2007 Mäntsälässä. Sula kuului vuonna 2018 Suomen Taitoluisteluliiton maajoukkueeseen. Sula lopetti kilpailu-uransa vuonna 2020. == Saavutukset == Hän on vuosien 2017 ja 2018 junioreiden Suomen mestari. Hän on ensimmäinen suomalainen junioriluistelija, joka on tehnyt kilpailutilanteessa kaikki 5 kolmoishyppyä (Tallinn Trophy 2017). Sula sai toisen sijan maaliskuussa 2017 järjestetyssä Nordics 2017 - kilpailussa. Hän voitti toisen sijan uudestaan seuraavana vuonna helmikuussa 2018 järjestetyssä Nordics 2018 - kilpailussa. Sula esiintyi jouluna 2017 Ranskan Vaujanyssä Les Stars de la Glace -esityksessä yhdessä Florent Amodion, Miki Andon ja Philippe Candeloron kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Henkilötyövuosi

Henkilötyövuosi tai miestyövuosi on työmäärän mittayksikkö. Se tarkoittaa työpanosta, jonka yksi henkilö saa aikaan vuodessa. Yrityksessä tehtyjen henkilötyövuosien määrä lasketaan jakamalla kaikki palkatut tunnit (säännöllinen työaika ja ylityötunnit) kokoaikaisten palkansaajien keskimääräisillä palkatuilla tunneilla vuodessa. Teknologiateollisuudessa työtunteja on vuodessa (2022‐2023) 1708‐1724.https://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/2022-01/Vuosity%C3%B6aika_2022-2023.pdf Tilastokeskuksen mukaan työvoimakustannukset olivat keskimäärin 34,4 euroa tehtyä työtuntia kohti vuonna 2020.https://www.stat.fi/julkaisu/cktmqfp5s4whg0c53auhz09hh == Katso myös == * Henkilötyöpäivä * Tietokonetyövuosi == Lähteet == * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. * === Viitteet === Luokka:Työ Luokka:Taloustiede
Henkilötyöpäivä

Henkilötyöpäivä tai miestyöpäivä on työmäärän mittayksikkö. Se tarkoittaa työpanosta, jonka yksi henkilö saa aikaan yhdessä työpäivässä. Työpäivän pituus henkilötyöpäiviä laskettaessa on sopimuskysymys. Se voi olla esimerkiksi 7, 7,5 tai 8 tuntia. == Katso myös == * Henkilötyövuosi == Lähteet == * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. * Luokka:Työ Luokka:Taloustiede
Alijäämä

Alijäämä tarkoittaa tappiota, joka syntyy, kun tuotot ovat pienemmät kuin kulut. Alijäämä-nimitystä käytetään kuntien ja kuntayhtymien, osuuskuntien sekä yhdistysten ja säätiöiden tappioista. Sitä käytetään myös budjetoinnissa silloin, kun budjetin menot ovat suuremmat kuin tulot. == Katso myös == * Ylijäämä ==Lähteet == * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. === Viitteet === Luokka:Talouspolitiikka Luokka:Kirjanpito
Sören Lillkung

Sören Alf Johan Lillkung (s. 21. kesäkuuta 1962 Pietarsaari) on suomenruotsalainen oopperalaulaja (baritoni), kuoronjohtaja ja valtiotieteilijä,Vem och vad 1996, s. 323. Helsingfors 1996. ISBN 951-50-0800-X joka on toukokuusta 2018 alkaen työskennellyt Svenska kulturfondenin toimitusjohtajana. Lillkung valmistui Åbo Akademista yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 1989 ja suoritti Sibelius- Akatemiassa lauludiplomin 1993 sekä musiikin kandidaatin tutkinnon 1995. Hän on esiintynyt ooppera- ja oratoriotuotannoissa, johtanut perustamaansa His Master’s Noise -nuorisokuoroa vuosina 1988–1993 ja Wegelius-kuoroa sekä opettanut laulua Teatterikorkeakoulussa ja johtanut Yrkeshögskolan Novian kulttuuriyksikköä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kuusi kuvaa oopperalaulaja Sören Lillkungin elämästä, 27.4.2018 Yle Areena Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Baitul Mukarram

Baitul Mukarram (, ) on moskeija Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa. Se on maan kansallismoskeija ja valmistui vuonna 1968. Dhaka kasvoi 1950-luvun lopulla nopeasti, ja kaupunkiin alettiin suunnitella suurta moskeijaa. Abdulhusein M. Thariani sai tehtäväkseen suunnitella rakennuksen, jonka rakennustyöt aloitettiin 27. tammikuuta 1960. Sitä rakennettiin useassa vaiheessa. Moskeijan päärakennus on noin 30 metriä korkea. Se on valkoinen ja lähes kuution muotoinen. Päärakennuksesta puuttuu kupoli, mutta kummallakin sivulla on portiikki, jonka päällä on kupoli. Päärukousalueen ala on 2 464 neliömetriä. Tharianin alkuperäisen suunnitelman mukaan minareetti olisi rakennettu päärakennuksen eteläpuolelle. Uudet minareetit on kuitenkin rakennettu uudempien suunnitelmien mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Moskeijat Luokka:Dhakan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Uskonto Bangladeshissa
Max Esposito

Max Esposito (s. 15. kesäkuuta 1997) on australialainen nykyaikainen viisiottelija. Hän kilpaili vuoden 2016 olympialaisissa nykyaikaisessa viisiottelussa sijoittuen sijalle 7.Lajeista parhaimman sijoituksen hän sai ratsastuksessa ollen kolmas. Vuonna 2013 hän voitti Oseanian mestaruuden.. Myös hänen siskonsa Chloe Esposito ja isänsä Daniel ovat olympiatason nykyaikaisia viisiottelijoita. ==Lähteet== Luokka:Australialaiset nykyaikaiset viisiottelijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1997 syntyneet
Voitonjako

Voitonjako tarkoittaa yrityksen tekemän voiton jakamista yrityksen omistajille. Voitonjaon tavat riippuvat yrityksen yhtiömuodosta. Osakeyhtiön voitonjako tapahtuu tavallisimmin osinkoina. Muita voitonjakotapoja ovat mm. pääoman palautus ja omien osakkeiden ostaminen. Osuuskunnan voitonjako tapahtuu ylijäämän palautuksena, asiakashyvityksenä (bonus) tai osuuskorkona. Avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön voitonjako tapahtuu yksityisottoina ja voitto-osuuksien maksuina. Kommandiittiyhtiössä yksityisoton voi tehdä vain vastuunalainen yhtiömies. Yksityisen elinkeinonharjoittajan voitonjako tapahtuu yksityisottojen muodossa. Yksityisotto tarkoittaa, että yrittäjä ottaa yrityksestä itselleen rahaa tai muuta omaisuutta. == Lähteet == * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. === Viitteet === Luokka:Yritystoiminta Luokka:Taloustiede
Osakekanta

Osakekanta tarkoittaa osakeyhtiön kaikkia osakkeita. Jos yhtiöllä on yhteensä esimerkiksi tuhat osaketta, ne muodostavat tuon yhtiön osakekannan. Jos joku omistaa osakeyhtiön koko osakekannan, hän omistaa silloin tuon yhtiön kokonaan. Osakeyhtiön osakekannan koko rekisteröidään Suomessa kaupparekisteriin. == Lähteet == * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y., 1987, ISBN 951-628-145-1. Luokka:Osakeyhtiöt
Scott Tingle

Scott David Tingle (s. 19. heinäkuuta 1965 Attleboro, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen astronautti. Tingle valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 2009 ja on osallistunut vuonna 2017 Sojuz MS-07 -lennolle Retkikunnan 54 jäsenenä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksi Riikonen

Aleksanteri (Aleksi) Riikonen (22. joulukuuta 1937 Tihkovitsa, Hatsina, Inkeri – 17. maaliskuuta 2006 Outokumpu) oli neuvostoliittolainen Suomeen muuttanut harmonikkataiteilija, säveltäjä, sanoittaja ja musiikinopettaja.Palje klubi ry:n historiaa Riikosen isä oli suomensukuinen veturinkuljettaja Herman Riikonen. Hän kävi Petroskoissa musiikkiopiston 1953–1957 pääsoittimenaan konsertti eli melodiabassoharmonikka. Hän perusti Petroskoihin Karelia-trion ja esiintyi sen kanssa. Vuodesta 1959 alkaen Riikonen oli kansankuoron taiteellisena johtajana kiertäen kuoron kanssa ympäri Neuvostoliittoa. Vuosina 1964–1968 Riikonen suoritti Gorkin kuusivuotisen konservatorion. Riikonen asui sitten perheineen Petroskoissa toimien musiikinopettajana ja kansantaidekeskuksen säestäjänä. 1980-luvulla hän oli Petroskoin suomenkielisen kansanteatterin sekä Petroskoin filharmonikkojen palveluksessa soittaen, säveltäen ja sovittaen musiikkia. Riikonen muutti vaimonsa Lempin kanssa Suomeen 1991. Hän toimi musiikinopettajana Ilmajoella 1991–1993, Laihialla 1993–1996 ja Ivalossa 1996–1997. Riikosen sävellyksiä on julkaistu Suomessa äänitteinä ja niitä on myös esitetty konserteissa. Hän esiintyi myös itse eri tilaisuuksissa. Aleksi Riikonen oli naimisissa Ljubov (Lempi) Semjonovna Aljushkinan (1938–2007) kanssa. Lempi Riikonen toimi Petroskoin suomenkielisen kansanteatterin sekä Petroskoin filharmonikkojen apulaisjohtajana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aleksi Riikonen, harmonikkataiteilija YouTubessa Luokka:Venäläiset harmonikansoittajat Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Lost Planet (pelisarja)

Lost Planet on Capcomin kehittämä toimintapelisarja. == Pelit == * Lost Planet: Extreme Condition (2006) * Lost Planet 2 (2010) * Lost Planet 3 (2013) ===Spin-off=== * E.X. Troopers (2012) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pelisarja MobyGamesissä Luokka:Videopelisarjat
Luettelo Halsuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Halsuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Halsuan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aaprami Tuominiemen muistokiviHietalahti, s. 26 Loukkukoskentie 10 kohdalta polkua luoteeseen noin 400 m, Penninkijoen rannassa Evakoiden muistomerkkiHietalahti, s. 5 Halsua- talon pihalla, Perhontie 22 2014 Kotirintamanaisten muistomerkkiHietalahti, s. 9 Halsuan kirkon kirkkotarha, Perhontie 20 2005 100px Kreeta Haapasalon muistokiviHietalahti, s. 24 Hakkaus matalassa kivessä nurmikon reunassa lähellä tietä, Kalliokoskentie 128 Loulu Juhon muistoristiHietalahti, s. 31 Puinen risti, Koukkukoskentie 295 kohdalta polkua koilliseen noin 1,7 km kahden peltoaukean ohi Mallin tummun muistoristiHietalahti, s. 28 Puinen risti kivikossa suoalueella, Katajajärventie 41 kohdalta noin kilometri pohjoiseen (karttalinkki likimääräinen) 2012 MuistoristiHietalahti, s. 15 Halsuan kirkon kirkkotarha, Perhontie 20 Murhatanhuan muistokiviHietalahti, s. 22 Hakkaus pystymallisessa kivessä peltoaukealla; Murhatanhua, Vetelintie 35 kohdalta järvelle päin Nälkään kuolleitten muistomerkkiHietalahti, s. 8 Kirkon lähellä, Perhontie 22 1952 Sotaanlähdön muistomerkkiHietalahti, s. 4 Kirjaston edessä, Perhontie 27 1985 100px Talvi- ja jatkosodan muistomerkkiHietalahti, s. 11 Halsuan kirkon sankarihautausmaa, Perhontie 20 1952 100px TattarikiviHietalahti, s. 30 Hakkaus isossa luonnonkivessä metsässä tien pohjoispuolella, Loukkukoskentie 303 Vaivaisukko Halsuan kirkon länsiovella, Perhontie 20 100px Vapaussodan muistomerkkiHietalahti, s. 10 Halsuan kirkon sankarihautausmaa, Perhontie 20 1920 Viljami Kalliokosken muistomerkkiHietalahti, s. 7 Halsua-talon piha, Perhontie 22 1984 == Lähteet == * Aapo Hietalahti: Halsuan muistomerkit; 2015 === Viitteet === Luokka:Halsua Halsua
Maa jonka saimme

Maa jonka saimme (Landet vi ärvde) on Åke Lindmanin Yleisradiolle ohjaama, vuonna 1980 ensiesitetty viisiosainen television minisarja. Sen on käsikirjoittanut Erik Andrén romaaninsa Byn (1980) pohjalta. Pietarsaaren seudulla kuvattu ruotsinkielinen sarja kertoo sotien jälkeistä aikaa 1944–1954 Grimgårdenin tilalla Pohjanmaan rannikolla. Sarjan näyttelijät ja avustajat, kaikkiaan noin 150, ovat pääosin sikäläisiä amatöörejä. Perheen isää näyttelee Erik Sandvik, äitiä Kerttu Jansson sekä sodasta palaavia veljeksiä Tor Göran Åsbacka ja Tage Åsbacka. Sarjan on kuvannut Pauli Sipiläinen ja sen musiikin on tehnyt Leif Segerstam. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Näytteitä sarjasta Yle Arkivet * Veckans puls -juttu sarjan kuvauksista Yle Arkivet * * Luokka:Åke Lindmanin ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset televisioelokuvat Luokka:Vuoden 1980 suomalaiset elokuvat
Luettelo Kannuksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kannuksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kannuksen kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Elämän pelto ja pöytä Kaupunginviraston edustalla; Asematie 1 1990 Gustav von Numersin muistolaatta Asemarakennuksen seinä, Asematie 6 1963 Keski-Pohjanmaan sotainvalidien muistomerkki Kitinkannus ry, Kitinkuja 2 2005 Lasten muistolle -muistomerkki Hautausmaa, Tapulikatu 18 (karttalinkki likimääräinen) Lossari-patsas Eskolan kylätalon edusta, Pinolankatu 1 1988 Mannerheim-ristin ritari Jalmari Kolppasen muistomerkki Veteraanipuisto, Lopotinkatu 2 2009 Muualle haudattujen muistomerkki Hautausmaa, entisen paarihuoneen ja siunauskappelin paikalla; Tapulikatu 18 (karttalinkki likimääräinen) 2009 Nälkävuosina kuolleiden muistomerkki Hautausmaa, Tapulikatu 18 (karttalinkki likimääräinen) Oskari Tokoin muistomerkkiOskari Tokoi -seura; Kootutteokset.fi Kaupunginviraston edusta 1973 SankarimuistomerkkiKannus, Kannuksen sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Kannuksen kirkon sankarihautausmaa, Valtakatu 2 1949 100px Sotaanlähdön muistomerkki, VäliviirreSotaanlähdön muistomerkki, Väliviirre; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Väliviirteentie 345 1970 Suojeluskuntatalo Vartiomajan muistomerkki Veteraanipuisto, Lopotinkatu 2 Suomen sodassa 1809 kuolleiden sotilaiden muistomerkki Hautausmaa, Valtakatu 2 (karttalinkki likimääräinen) Tuntemattomien vainajien muistomerkki Hautausmaa, Tapulikatu 18 (karttalinkki likimääräinen) Vaivaisukko Kellotapulin kaakkoisseinä. Vapaussodan muistomerkit Kannuksen kirkon sankarihautausmaa, Valtakatu 2 1921 100px Venäläisten sotilaiden muistomerkkiRaudaskylän sotavankisairaala; Kirjastovirma.fi Vanha hautausmaa, Valtakatu 67 (karttalinkki likimääräinen) Viiden muisto -muistomerkki Mäkiraonmäellä, Mäkiraontie 1 2018 == Lähteet == Luokka:Kannus Kannus
Luettelo Kaustisen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kaustisen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kaustisen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. == Luettelo == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Jupet! Pajalantien ja Toholammintien kiertoliittymä Kirkonkylä 2019 100px HoukutuspoikaISSE-hanke Kansantaiteenkeskuksen piha 2016 100px KansanmusiikkimonumenttiJulkisia teoksia; Antti Maasalon sivusto Pelimannitalon vieressä, talon ja festivaaliareenan välisessä rinteessä, Konstantie 8 1982 100px Kanteleensoittaja Kreeta Haapasalon muistopatsasHautamuistomerkit kertovat ajastaan; Suomalainenkivi.fi Seurakuntatalon läheisessä puistikossa, Siltatie 3 1954 Kuorikosken kirkonrakentajasuvun muistomerkki Kirkon edusta 1939 Muualle haudattujen muistomerkki Kirkkomaan hautausmaa, Kappelintie 14 100px SankarimuistomerkkiKaustinen; Juha Hotari Hautausmaa kirkon vieressä, Kappelintie 16 1921 ja 1948 100px Sotiinlähtemisen muistomerkki Pelimannitalon edustalla, Konstantie 8 100px 100px VaivaisukkoVorot iskivät vaivaisukkoihin – Kaustisen ja seitsemän muun kirkon puu-ukot ilkivallan kohteena, poliisi kaipaa vihjeitä; Perhonjokilaakso 31.5.2021 Kaustisen kirkon kellotapuli, Siltatie 3 1832 == Lähteet == Luokka:Kaustinen Kaustinen
Luettelo Lestijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Lestijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lestijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Nälkävuoden 1868 uhrien muistomerkki Kirkon hautausmaa, Lestintie 12 Kirkonkylä 100px Sankaripatsas Lestijärven kirkon sankarihaudat, Lestintie 12 Kirkonkylä 1957 100px Sotaanlähdön muistomerkki Lestintie 39 vastapäätä Kirkonkylä 100px Vanhan kirkon muistokiviLestijärven kirkot, Änäkkälän kirkko; Visitlestijarvi.fiKarttapaikan muistomerkkisymboli Änäkkälän hautausmaa, valtatie 58:n varrella, noin 1,5 km Lestintien itäisestä liittymästä Kinnulan suuntaan, Hakalantien risteyksessä, kiviaidan ympäröimänä, Lestijärventie 436 Änäkkälä 1956 100px Vapaussodan muistomerkki Lestijärven kirkon sankarihaudat, Lestintie 12 Kirkonkylä 1925 == Lähteet == Luokka:Lestijärvi Lestijärvi
Luettelo Perhon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Perhon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Perhon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva Arsin rinkiLiikenneympyrästä tulee taideteos Arsi Harjulle; IS 3.7.2003 Keskustan liikenneympyrä 2003 Bror Schönemanin hautamuistomerkkiTietoa Perhosta, Perho Suomen sodan taisteluissa; Perho.com Kokkonevan taistelupaikka, Kokkosaari; Kokkosaarentie 20 1881 Fieandtin kivi (Kokkonevan Iloistenkivi) Kokkoneva, Pikkusaarentie (karttalinkki likimääräinen) Hauta Perhossa Jängän kylästä 3.5 km Penningintietä ja 1 km polkua (karttalinkki likimääräinen) Jängänjärvi 1925 Koivukosken alueen asuttamisen muistomerkki Jyväskyläntie 178 Koivukoski 1945 Perhon lentonäytösonnettomuuden muistomerkki Mirja Siironen : Kurki- lentokoneen kelluke ja potkurin lapa muistoina onnettomuudesta, Perhon kotiseutuyhdistys Peltoniementie Jylhänjärvi 2002 Perhon sankaripatsasPerho, Perhon Sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Perhon kirkon sankarihautausmaa, Sahintie 3 1951 100px Talvi- ja jatkosotaan lähteneitten muistomerkki Oksakosken koulun piha (karttalinkki likimääräinen) Vaivaisukko Perhon kirkon hautausmaa, kellotapulin juurella, Sahintie 3 Vapaussodan muistomerkki Perhon kirkon sankarihautausmaa, Sahintie 3 1924 == Lähteet == Luokka:Perho Perho
Luettelo Toholammin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Toholammin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Toholammin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aukusti Oravalan muistolaatta Synnyinkodin pihakivessä Oravalassa (karttalinkki kylälle) Oravala 1969 Kansanrunoilija Sahan Kallen muistomerkki Toholammin kirkon hautausmaa, Kirkkotie 143 Kirkonkylä 1952 100px Kansansoittaja Johannes Mannisen muistomerkki Toholammin kirkon hautausmaa, Kirkkotie 143 Kirkonkylä 1947 100px Katovuosien uhrien muistomerkki Toholammin kirkon hautausmaa, Kirkkotie 143 Kirkonkylä 1971 100px Laukkuryssän muistomerkki Kivinevalla (Toholammilla kaksi Kivinevaa) 1714, 1986 Rauta Mikon muistomerkki Määttälä, Lestintie 644 1993 100px Sankarihautojen muistomerkki Toholammin kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 143 Kirkonkylä 1952 100px Sotaan lähteneiden muistomerkkiItsenäisyydenpuisto, Toholampi; Turisti-info.fi Itsenäisyydenpuisto, kirjastoa vastapäätä, Kirkkotie 9 Kirkonkylä 1986 Suojeluskunta- ja kotirintamanaisten laatat Itsenäisyydenpuisto, kirjastoa vastapäätä samaan sotiinlähdön muistomerkki kivipaateen kiinnitetty, Kirkkotie 9 Kirkonkylä 1996, 2002 Taiteilija Albert Gebhardtin lahjoitusmuistomerkki urheilukentälle Kopsalan urheilukentän ylätasanne, Urheilukentäntie Kopsala Uuno Kotilan muistolaatta Purontakasessa (karttalinkki kylälle) 1980 Vaivaisukko Toholammin kirkon ovella, Kirkkotie 143 Kirkonkylä 1870 (noin) 100px Vanhan hautausmaan (Kopsalan hautausmaan) muistomerkki Kopsalan kankaalla, Kannustie (karttalinkki hautausmaalle) Kopsala (epävarma) 1961 Vanhan kirkon muistomerkki Kirkkojärven rannalla, Ala- Kopsalantie (karttalinkki hautausmaalle) Kopsala (epävarma) 1961 Vapaussodan muistomerkki Toholammin kirkon kirkkopiha, Kirkkotie 143 1921 == Lähteet == Luokka:Toholampi Toholampi
Luettelo Vetelin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Vetelin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vetelin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Armon laakso -muistomerkki Vetelin hautausmaa, uusi hautausmaa-alue, Torpantie 130 100px Kotirintamanaisten muistomerkki Seurakuntatalon piha, Torpantie 129 Kreeta Haapasalon muistokivi Haapasalontie Haapasalo Muualle haudattujen muistopaikka Vetelin hautausmaa, Torpantie 130 100px Nälkään kuolleiden muistomerkki Vetelin hautausmaa, Torpantie 130 Raivaajapatsas Hautausmaan edustalla, Torpantie 130 1939 Suomen sodan muistomerkkiSotamuistomerkki on aikansa kuva; Tunkkarin Sanomat 1/2013, sivu 12 Siltalantien ja Apteekintie risteyksen lähellä Tunkkari 1950-luku Toisen kirkon muistomerkki Vetelin hautausmaan keskiosa, Torpantie 130 1939 100px Vaivaisukko Vetelin kirkon ovella, Torpantie 130 Vapaussodan sankaripatsas Vetelin hautausmaa, Torpantie 130 1920 Sankarimuistomerkki Vapautemme hinta 1939-1944Veteli; Sotasampo.fi Vetelin sankarihautausmaa, Torpantie 130 1947 100px == Lähteet == Luokka:Veteli Veteli
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1959

Vuoden 1959 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 24.–31. toukokuuta 1959 Luzernissa Sveitsissä. == Mitalistit == Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia Alle 51 kg Manfred Homberg Gyula Török Adam McClean Vladimir Stolnikov Alle 54 kg Horst Rascher Oleg Grigorjev Miodrag Mitrovic Zygmunt Zawadski Alle 57 kg Jerzy Adamski Peter Goschka Andre Juncker Orhan Tus Alle 60 kg Olli Mäki Dmitri Velinov Josif Mihalic Ferenc Kellner Alle 63,5 kg Vladimir Jengibarjan Franco Brondi Istvan Juhasz Rupert König Alle 67 kg Leszek Drogosz Carmelo Bossi Harry Perry Bruno Guse Alle 71 kg Giovanni Benvenuti Henryk Dampc Dragan Jakovljevic Rolf Caroli Alle 75 kg Gennadi Šatkov Tadeusz Walasek Colm McCoy Harry Scott Alle 81 kg Zbigniew Pietrzykowski Gheorghe Negrea Giulio Saraudi Leonid Senjkin Yli 81 kg Andrei Abramov David Thomas Josef Němec Władysław Jędrzejewski == Mitalitaulukko == Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1\. 3 2 2 7 2\. 3 1 2 6 3\. 2 1 0 3 4\. 1 2 1 4 5\. 1 0 0 1 6\. 0 1 2 3 7\. 0 1 1 2 7\. 0 1 1 2 9\. 0 1 0 1 10\. 0 0 3 3 11\. 0 0 2 2 11\. 0 0 2 2 13\. 0 0 1 1 13\. 0 0 1 1 13\. 0 0 1 1 13\. 0 0 1 1 Yhteensä 10 10 20 40 == Suomen joukkue == Painoluokka Nyrkkeilijä Sijoitus 54 kg Paavo Roininen Tappio 1. ottelussa 57 kg Jorma Limmonen Tappio 1. ottelussa 60 kg Olli Mäki Kultaa 63,5 kg Väinö Järvenpää Tappio 2. ottelussa 67 kg Martti Lehtevä Tappio 1. ottelussa 71 kg Mauri Backman Tappio 2. ottelussa 75 kg Börje Grönroos Tappio 2. ottelussa Yli 81 kg Reino Kivekäs Tappio 1. ottelussa == Lähteet == * * Vuoden 1959 EM-kisat Luzernissa: Tulokset Luokka:Nyrkkeilyn Euroopan- mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1959 urheilu Luokka:Luzernin urheilu
Bristol Rovers FC

Bristol Rovers Football Club on jalkapalloseura Bristolin kaupungista Englannista. Kaudella 2022–2023 se pelaa Englannin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, Ykkösliigassa. Seura perustettiin vuonna 1883 nimellä The Black Arabs. == Historia == Seura perustettiin vuonna 1883 nimellä The Black Arabs. Vuonna 1897 siitä tuli ammattilaisseura Eastvillessa ja samalla nimeksi vaihdettiin Eastville Rovers. Lopulta vuonna 1899 nimi vaihtui lopulliseen muotoonsa Bristol Roversiksi. Samana vuonna seura liittyi Southern Leagueen ja voitti sen mestaruuden. Vuonna 1920 Bristol Rovers nousi English Football Leagueen. Vuonna 1953 se nousi Englannin 2. divisioonaan, mutta putosi takaisin Englannin 3. divisioonaan 1962. Takaisin 2. divisioonaan se nousi 1974, mutta putosi jälleen 3. divisioonaan 1981. Vuonna 1986 seura siirtyi Eastville Stadiumilta toiselle stadionille Twerton Parkiin, Bathiin. Vuonna 1990 Rovers nousi 2. divisioonaan, mutta putosi takaisin 3. divisioonaan 1993. Kotikenttä vaihtui jälleen vuonna 1996, jolloin uudeksi stadioniksi tuli nykyinen Memorial Stadium. Kaksi vuotta myöhemmin Roversista tuli stadionin omistaja. Vuonna 2001 seura putosi uuteen 3. divisioonaan, ja seuraavana vuonna Rovers sijoittui siinä sijalle 23, mikä oli seuran historian huonoin sijoitus. Nykyisessä Ykkösliigassa Rovers on pelannut kaudesta 2016–2017. Vuosina 1951 ja 1958 Rovers ylsi FA Cupin välieriin ja vuosina 1971 ja 1972 Liigacupin välieriin. == Stadion == Seuran kotikenttä on Memorial Stadium, jonka kapasiteetti on 11 000 katsojaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Virallinen sivusto Luokka:Englantilaiset jalkapalloseurat Luokka:Bristol
Vera Henriksen

Vera Margrethe Henriksen, o.s. Roscher Lund (22. maaliskuuta 1927 Oslo, Norja – 23. toukokuuta 2016)Vera Henriksen, Store norske leksikonoli norjalainen kirjailija. Henriksenin tuotanto on laaja, hän on kirjoittanut tai ollut yhtenä tekijänä noin 50 kirjassa. Tuotannon keskeisen osan muodostavat historialliset romaanit. Lisäksi hän on kirjoittanut aikalaisromaaneja ja asiaproosaa.Egil Tveterås: Vera_Henriksen Vera Henriksen, Norsk biografisk leksikon Hänen isänsä Alfred Roscher Lund oli Norjan puolustusvoimien ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeisen ajan päällikkö. Henriksenin puoliso oli Olaf G. Henriksen. He tutustuivat toimiessaan sodan aikana salaisessa tiedusteluorganisaatiossa XU:ssa.Vera Henriksen er død. NRK 23.05.2016, viitattu 22.12.2017 Henriksen muutti 1944 Ruotsiin, jossa hän suoritti tutkinnon Uppsalan norjalaisessa koulussa. Hän lähti 1945 Yhdysvaltoihin ja opiskeli 1946–1948 Yalen yliopistossa arkkitehtuuria ja 1948–1949 Columbian yliopistossa taidehistoriaa ja journalistiikkaa. Vuodet 1948–1963 hän asui perheensä kanssa New Jerseyssä. Hän opiskeli laulua Norjassa ja Yhdysvalloissa mutta oli monipuolisesti kiinnostunut eri aiheista, kuten matematiikasta, filosofiasta, arkeologiasta, antropologiasta ja psykologiasta, erityisesti C. G. Jungista. Samtidenissa 1959 julkaistu artikkeli Tro og tvil on keskeinen hänen tuotantonsa kannalta. Esikoisromaani Sølvhammeren hylättiin ensin mutta ilmestyi 1961, sai myönteisen vastaanoton ja palkittiin Bokhandlerprisenillä. Seuraavina vuosina ilmestyivät Jærtegn ja Helgenkongen, ja niistä muodostui trilogia, jonka keskeinen henkilö on Olav Haraldsson, joka Norjan historiassa tunnetaan kuningas Olavi Pyhänä. Trilogia on suomennettu. Vuodesta 1970 hän kirjoitti viisi uskonpuhdistuksen jälkeiseen aikaan sijoittuvaa romaania. Hän tutki teoksissaan Sagaens kvinner ja Skjebneveven naisen asemaa saagojen aikaan. Hän oli itse katolinen ja kirjoitti myös Norjan katolisen kirkon keskiajan historiasta. Kaksiosaisen Luftforsvarets historie kattaa ajan 1912–1945. Hän on kirjoittanut myös paikallishistorioita, lasten- ja nuortenkirjoja sekä näytelmiä. == Suomennetut teokset == * Hopeavasara (Sølvhammaren), suomentaja Aune Brotherus, runot suomentanut Aale Tynni. WSOY, 1962. * Ennusmerkki (Jaertegn), suomentaja Aune Brotherus. WSOY, 1963. * Pyhä kuningas (Helgenkongen), suomentaja Aune Brotherus. WSOY, 1964. == Palkinnot ja tunnustukset == * Pyhän Olavin ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki 1997 * Bokhandlerprisen 1962 * Sarpsborgprisen 1973 * Mads Wiel Nygaards legat 1978 * Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris 1988 ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka: Vuonna 2016 kuolleet
Kerttulinmäki

Kerttulinmäki () on Turun keskustassa I kaupunginosassa sijaitseva mäki. Se on yksi Turun seitsemästä kukkulasta. Kerttulinmäkeä kutsutaan myös nimellä Kerttuli, vaikka Kerttulin voi katsoa viittaavan enemmän mäen ympärillä olevaan epäviralliseen Kerttulin asuinalueeseen. Kerttulin alueella toimii Asukasyhdistys Kerttuli ry, joka määrittelee Kerttulin Hämeenkadun, Hämeentien, Helsingin valtatien, Hippoksentien, Uudenmaantien ja Uudenmaankadun rajoittamaksi alueeksi. Mäen korkein kohta on 27 metriä merenpinnan yläpuolella. Turun seitsemästä kukkulasta Kerttulinmäen vieressä ovat Vartiovuorenmäki ja Yliopistonmäki. Kerttulinmäellä toimii Kerttulin lukio vuonna 1912 valmistuneessa koulurakennuksessa. Kerttulin koulua kävi myös presidentti Mauno Koivisto. Kerttulin lukion viereisessä rakennuksessa toimii Turun ammatti-instituutin Kellonsoittajankadun toimipiste. Kerttulin alueelta löytyy historiallinen Sirkkalan kasarmialue, joka on määritelty yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. == Historia == Kerttulinmäen historia ulottuu pitkälle keskiaikaan. Keskiaikainen Turku oli keskittynyt Vanhan Suurtorin ympäristöön, ja Kerttulinmäki oli ensimmäinen Turun kukkuloista, jonne asutus levisi. Kerttulinmäen historia on verinen, koska se tunnettiin aikaisemmin Hirsipuumäkenä ja se toimi kaupungin mestauspaikkana 1700-luvulla. Aikaisemmin keskiajalla Kerttulinmäellä toimi Pyhän Kerttulin kiltatalo. Kiltatupa on sijainnut Kuninkaantien ja sen osan, Karjakadun, varrella, nykyisen Uudenmaankadun kohdalla. Kiltatuvan yhteydessä toimi kestikievari ja kirkko. Kievarissa vahvistettiin Suomen säätyjen osalta Kristian I Ruotsin kuninkaaksi. Kerttulinmäkeä pitkin on virrannut 1700-luvulla Kupittaanpuistosta lähteneistä, turkulaisten juomaveden lähteinä toimineista puroista toinen, Krooppi. Krooppi on ollut yhteydessä Mätäjärveen, ja puhutaankin Mätäjärven korttelista. == Muuta == Populaarikulttuurissa Kerttulinmäen on tulkittu näyttelevän roolia Reijo Mäen Vares-kirjoissa ja Turun Matkailuoppaat ry järjestää Vares-kävelykierroksia, jotka ulottuvat Kerttulinmäelle. Muusikko Rauli Nordbergin Kuninkaantiestä kertova albumi sisältää kappaleen Kerttulinmäki. Kerttulinmäen ja muiden Turun kukkuloiden inspiroimana Turun filharmoninen orkesteri toteutti vuonna 2015 esityksen 7 kukkulaa soi! Vappu-Tuuli Fagersonin kirja Kauhea kertomus Uolevista sijoittuu Kerttulinmäelle. Kerttulinmäen yhteen asuinrakennukseen tuli brittiläistaiteilija Wasp Elderin seinämuraali osana UPEA17-kaupunkitaidefestivaalia. Kerttulinmäellä toimii Kerttulin Kievari -anniskeluravintola. ==Lähteet== Luokka:Turun mäet Luokka:I kaupunginosa
Aninkaistenmäki

Aninkaistenmäki () on Turun keskustassa, VI kaupunginosassa sijaitseva mäki. Se on yksi Turun seitsemästä kukkulasta. Aninkaistenmäki on vilkas liikenteen solmukohta. Aninkaistenkatu on kaupungin sisääntuloväylä, joka kulkee Aurajoelta Turun linja-autoasemalle. Aninkaistensilta on rautatien ylittävä silta, joka on osa valtatie 9:ää. Aninkaisten kylä liittyi kiinteämmäksi osaksi Turkua 1414, kun hallitsija Eerik Pommerilainen kehotti kirjeitse Turun päättäjiä rakentamaan Aurajoen yli sillan, joka palvelisi torielämää. Silta valmistui todennäköisesti seuraavana vuonna. Vielä 1600-luvun alkupuolelle asti kylä oli lähes täysin maatalousvaltainen. Hiljalleen paikalle alkoi tulla mökkiasutusta. Väestö oli vähävaraista: siihen kuului leskiä, laivamiehiä, lammaspaimenia ja myllynpitäjiä. Sekava yhdyskunta aiheutti viranomaisille päänvaivaa, kun rakennusjärjestystä ei ollut. Vuonna 1653 annetun määräyksen perusteella useita taloryhmiä purettiin. Aninkaisten asukasmäärä oli tuolloin noin 150. 1800-luvulle tultaessa se oli 881 ja Turun palon aattona 1 873 asukasta. Turun palo vuonna 1827 alkoi Aninkaistenmäellä sijainneesta puutalosta. Aninkaistenmäen nimi viittaa kylännimeen Aninkainen. Nimi on mainittu jo vuonna 1363 sen aikaisessa muodossaan henkilönnimessä Peter aff Anynghos. Turun konserttitalo, Puutori ja Turun ammatti-instituutin Aninkaisten koulutalo sijaitsevat Aninkaistenmäellä. == Lähteet == Luokka:VI kaupunginosa Luokka:Turun mäet
Savo Volley

Savo Volley on vuonna 2017 perustettu lentopalloseura, joka pelaa lentopallon miesten Mestaruusliigassa. Seura syntyi lentopalloliigassa pelanneiden paikallisseurojen, Pielavedellä ja Siilinjärvellä kotipaikkaansa pitäneen Sampo Volleyn eli Pielaveden Sammon ja Kuopiossa toimineen LEKA Volleyn toiminnan yhteenliittymisestä, ja seuran johtokunta muodostui näiden seurojen taustahahmoista. Sammon ja Lekan voimassa olleisiin pelaajasopimuksiin fuusioituminen ei aiheuttanut muutoksia. Savo Volleyn tavoitteena on nousta koko Pohjois-Savon lentopallojoukkueeksi ja se pelaa kotiotteluitaan useammalla eri paikkakunnalla ympäri maakuntaa. Savo Volley tukee paikallisia junioriurheiluseuroja antamalla jokaisen liigaottelunsa ennakkolipunmyynnin tuotoista ottelupaikkakuntien junioriseuroille yli lajirajojen. Seuran kotipaikaksi on nimetty Kuopio. Seura keskittyy huippulentopalloon, jolloin muutoksia paikalliseen juniorilentopallon seuratyöhön ei ole luvassa, vaan Pielaveden Sampo ja Puijo Wolley jatkavat juniorityötään. Savon Volleyn hallituksessa istuu tuttuja nimiä Sammon ja Leka Volleyn taustavoimista sekä menestyksekkäitä lentopalloilijoita, kuten Antti Siltala ja Tatu Säisä. Seuran toimitusjohtajana aloitti toukokuussa 2018 Sammon pitkäaikainen taustahahmo ja manageri Timo Perälä. Savo Volley teki ensimmäiset sopimuksensa kaudelle 2018–2019 valmentaja Jukka Tuovisen, maajoukkuehakkuri Olli-Pekka Ojansivun ja Vantaa Ducksista seuraan siirtyneen Miro Määttäsen kanssa. == Lähteet == Luokka: Suomalaiset lentopalloseurat Luokka:Kuopiolaiset urheiluseurat
Alkuteos

__NOTOC__ Alkuteos on CMX:n 16. studioalbumi, joka julkaistiin 9. helmikuuta 2018. Albumin kappaleiden teemat keskittyvät länsimaisen kulttuurin alkukuvastoon sekä äärimmäisiin tietoisuudentiloihin. Albumin julkaisemisen myötä yhtye lähti 24. helmikuuta 2018 maaliskuun loppuun ulottuvalle ”Kolmen vuosikymmenen lauluja” -kiertueelle. Ennen lopullisen nimen muodostumista albumi kulki työnimellä ”TROGOAUTOEGOCRAT, HEPTAPARAPARSHINOKH, TRIAMATZIKAMNO!”, jonka termit perustuvat George Gurdjieffin psykologiaan. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan ykköseksi. == Vastaanotto == Desibeli.net Imperiumi 8-/10 Kaaoszine 8,5/10 Keskisuomalainen Soundi V2.fi == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut A. W. Yrjänä, ellei toisin mainita. Sovitukset CMX ja Erno Laitinen. # # # # # # # # == Kokoonpano Discogs== *A. W. Yrjänä – laulu, basso, ohjelmointi *Janne Halmkrona – kitara *Timo Rasio – kitara *Olli-Matti Wahlström – rummut, perkussiot === Vierailevat muusikot === *Erno Laitinen – koskettimet, ohjelmointi === Tuotanto === *Erno Laitinen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja *A. W. Yrjänä – tuottaja *Janne Halmkrona – tuottaja *Gabi Hakanen – vastaava tuottaja *Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox) *Jussi Karjalainen – kansitaide == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 albumit Luokka:CMX:n albumit
Luettelo Kaavin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kaavin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kaavin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Elämän kirja (Yhteishautaan siunattujen muistokivi) Kaavin hautausmaa, Kaavintie 24 (karttalinkki likimääräinen hautausmaalle) Kaavin kirkonkylä 1998 Isänmaan puolesta 1939–1945 (Muistopaasi sankarihautausmaalla) Kaavin sankarihautausmaa, Kaavintie 7 A Kaavin kirkonkylä Kaavin ensimmäisen ja toisen kirkon muistomerkki Kaavintie 7, kotiseutumuseo Eloaitan länsipuolella Kaavin kirkonkylä 1953 Kaskenraivaajien muistomerkki Telkkämäen perinnetila, Kaiturintie 419 (muistomerkin paikkalinkki suuntaa antava) Ala-Vehkalahti 1995 Kivenraivaajien muistomerkki Kaavintie 7, kotiseutumuseo Eloaitan edessä Kaavin kirkonkylä 1983 Melttusvirran taistelun muistomerkkiMelttusvirta. Suomen sodan (1808) hautapaikka. pohjois- savonmuisti.fi eli Suomen sodan (1808–09) muistomerkki Sillan kupeessa Mettusvirran rannalla, Luikonlahden kirkonkylästä noin 11 km kaakkoon Luikonlahti 1965 Muualle haudattujen muistomerkki Kaavin hautausmaa, Kaavintie 24 Kaavin kirkonkylä Räsästen muistokivi Kaavin kirkkomaalle johtavan portin läheisyydessä, Kaavintie 24 Kaavin kirkonkylä 1998 Sankarihautojen muistomerkit Kaavin sankarihautausmaa, Kaavintie 7 A Kaavin kirkonkylä Sotaan lähdön muistomerkki Kaavin kirjaston edessä, Kaavintie 24 Kaavin kirkonkylä 1970 Täyssinän rauhan rajakivi Kaavin keskustassa urheilukentän vieressä, Kellolahdentie 33 Kaavin kirkonkylä 1995 Vaikkojoen uiton muistomerkki Rakkinekoski, Vaikontie (reliefi) 1991 Vartiaisten muistokiviVartiaisten vaelluskivi Kaavilla; Vartiaiset ry Kaavin kirkkomaalle johtavan portin läheisyydessä, Kaavintie 24 Kaavin kirkonkylä 1995 == Lähteet == Luokka:Kaavi Kaavi
Antti Nousjoki

Antti Ilari Nousjoki, vuoteen 2005 Lassila (s. 10. lokakuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen arkkitehti. Nousjoki syntyi tutkimusjohtaja Jukka Lassilan ja Inkeri Koski-Lammin (o.s. Nousjoki) perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 2005 on toimittaja Josetta Mykkänen. Nousjoki valmistui arkkitehdiksi 2003 ja opiskeli Delftin teknillisessä yliopistossa 1998–1999. Työskenneltyään useissa koti- ja ulkomaisissa arkkitehtitoimistoissa hänestä tuli 2004 Arkkitehtitoimisto ALAn osakas. Toimiston palkittuja suunnitelmia, jotka Nousjoki on laatinut Juho Grönholmin, Janne Teräsvirran ja Samuli Woolstonin kanssa, ovat muun muassa teatteri- ja konserttitalo Kilden Kristiansandissa Norjassa (1. palkinto 2005), Viron kansallismuseo (2. palkinto 2006) ja Hanasaaren asuinalue Espoossa (1. palkinto 2007). Rakennustietosäätiö RTS:n Pietilä-palkinnon toimisto sai 2008. Nousjoki voitti kollegoineen Helsingin keskustakirjaston suunnittelukilpailun vuonna 2013. == Kuvia tuotannosta == Kilden konsert- og teaterhus.jpg| Kilden, Norja (2012). Oodi July 2019 6.jpg| Helsingin keskustakirjasto Oodi (2018). Hotelli Marriott keväällä 2022.jpg| Hotelli Marriott, Tampere (2020). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kun arkkitehdin kunnianhimo ja kaupunkilaisten toiveet kohtaavat Luokka: Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rayo (P42)

Rayo (runokonumero P42) on Espanjan laivaston vuonna 2010 vesillelaskettu Meteoro-luokan ulkovartiolaiva (). == Valmistus == Alus tilattiin 31. heinäkuuta 2006 Navantialta, missä köli laskettiin 3. syyskuuta 2009. Alus laskettiin vesille 18. toukokuuta 2010 ja otettiin palvelukseen 26. lokakuuta 2011.Waters 2013 s. 86buquesdeguerra.com == Palvelus == Alus saapui marraskuun lopulla Cartagenaan ja saapui kotisatamaansa Las Palmasiin 20. joulukuuta 2011. Alus oli Las Palmasissa 16. tammikuuta 2012 saakka, jolloin se lähti koeajoihin ja koulutukseen sisaraluksensa Atalayan kanssa Alboráninmerelle. Alus matkasi myöhemmin Palermoon, missä se viipyi 23. tammikuuta saakka, jolloin se jatkoi matkaansa Izmiriin Turkkiin. Alus osallistui joulukuussa 2013 operaatioon, joka johti Kanarian aluevesillä 550 kg kokaiinia kuljettaneen Triton 2000 -purjealuksen pysäyttämiseen. Joulukuussa 2014 alus vapautti Navarren Atalanta-operaatiosta, mistä se palasi 26. toukokuuta 2015 kotisatamaansa. Lokakuun lopulla alus osallistui Atlantiin pudonneen Espanjan ilmavoimien SAR-helikopterin miehistön pelastamiseen. Alus kuljetti miehistön ruumiit Las Palmasiin. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Meteoro-luokan ulkovartiolaivat
Luettelo Keiteleen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Keiteleen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Keiteleen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Kirkkomaalla Keiteleen sankarihautausmaan pohjoispuolella, Kirkkotie 1 Keiteleen kirkonkylä 1973 Karjalan vainajien muistomerkki Ortodoksinen hautausmaa, Keiteleen ortodoksisen kirkon vieressä; Arsenintie 1 Keiteleen kirkonkylä 1976 100px Liekki-patsas (Muualle haudattujen muistomerkki) Keiteleen vanha hautausmaa, Kirkkotie 1 Keiteleen kirkonkylä 1990-luvun alku 100px Keiteleen Rajakivi Uimarannan lähellä Nilakan rantaviivalla, jonne kulkee hiekkatie Äyräpääntie 10 ja 12 välistä Keiteleen kirkonkylä Q113617253 Sankarihautojen muistomerkki (Sotilaan perhe)Kaatuneitten muistomerkki kirjastot.fi, viitattu 20.8.2020 Keiteleen sankarihautausmaa, Kirkkotie 1 Keiteleen kirkonkylä 1966 Vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Keiteleen sankarihautausmaa, Kirkkotie 1 Keiteleen kirkonkylä 1922 Sotaanlähdön muistokivi Äyräpääntien/Seuratien risteyksen seutuvilla (?), rivitalon postilaatikoiden takana. Entisen suojeluskuntatalon, myöhemmän Seurojentalon paikalla (epävarma paikkalinkki, tutki tarvittaessa läheistenkin rivitalojen postilaatikkojen seutu!) Keiteleen kirkonkylä 1987 YrittäjäpatsasHistoriakävely Keiteleen Kirkonkylässä; sivu 13; Keitele.fi Tori Keiteleen kirkonkylä 2003 == Lähteet == Luokka:Keitele Keitele
Relámpago (P43)

Relámpago (runkonumero P43) on Espanjan laivaston vuonna 2010 vesillelaskettu Meteoro-luokan ulkovartiolaiva (). == Valmistus == Alus tilattiin 31. heinäkuuta 2006 Navantialta, missä köli laskettiin 17. joulukuuta 2009. Alus laskettiin vesille 6. lokakuuta 2010 ja otettiin palvelukseen 6. helmikuuta 2012.Waters 2013 s. 86buquesdeguerra.com == Palvelus == Alus on palveluksessa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Meteoro-luokan ulkovartiolaivat
Pihlajamäen hiidenkirnut

Pihlajamäen hiidenkirnut sijaitsevat Helsingin Pihlajamäessä kallion rinteessä Rapakiventien varressa. Ne ovat Suomen vanhimmat tunnetut hiidenkirnut ja ovat ainakin 50 000 vuotta vanhoja. Ne ovat Suomen ainoat tunnetut hiidenkirnut, jotka ovat syntyneet jo ennen viimeistä jäätiköitymistä. Kahdesta kirnusta isompi on nimeltään Aarnipata, kooltaan 6,9 metriä (halkaisija) ja 8,45 metriä (syvyys). Pienempi kirnu Rauninmalja on halkaisijaltaan 1,6 metriä ja syvyydeltään 3,2 metriä. Nimet annettiin vuonna 2008 järjestetyn nimikilpailun tuloksena. Hiidenkirnut löysi vuosina 1993 ja 1994 arkkitehti Sulo Savolainen, joka itse oli 1960-luvulla osallistunut Pihlajamäen suunnitteluun. Ne löytyivät parannettaessa vieressä sijaitsevan, Rapakiventien alittavan tunnelin kulkuyhteyksiä. Kirnut tyhjennettiin maa-aineksesta ja vedestä, minkä jälkeen ne rauhoitettiin luonnonmuistomerkkeinä vuonna 1995. Vuonna 2008 niiden viereen rakennettiin katselutasanne. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Retkipaikka: Pihlajamäen hiidenkirnut aarnipata ja rauninmalja, helsinki *Mosaiikki ry: Pihlajamäen hiidenkirnut Luokka:Helsingin luonto Luokka:Suomen hiidenkirnut Luokka:Malmi