EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Edistyksellinen kansanpuolue

Edistyksellinen kansanpuolue () on toinen Liechtensteinin kahdesta suuresta puolueesta. Se on maapäivien suurin puolue 12 paikalla 25:stä, ja pääministeri Otmar Hasler tulee FBP:stä. Konservatiivipuolue FBP pohjaa näkemyksensä kristilliseen maailmankatsomukseen ja pitää tärkeänä monarkian samoin kuin vapaan, sosiaalisen ja demokraattisen oikeusvaltion säilyttämistä koko kansan hyvinvoinnin takaamiseksi. Puolue katsoo tavoitteekseen myös eri kansanryhmien saamisen kiinnostuneemmaksi poliittisesta toiminnasta. FBP:n tavoitteena on myös saada kaikkiin virkoihin vähintään kolmasosa naisia ja kolmasosa miehiä sukupuolten tasa-arvon turvaamiseksi. FBP perustettiin 1918 vastapainoksi vastaperustetulle liberaali-konservatiiviselle kristillis-sosialistiselle kansanpuolueelle ja toteutti vanhoillis-konservatiivista politiikkaa. FBP on johtanut hallitusta 1928–1970, 1974–1978, 1993 ja 2001–2005 absoluuttisella enemmistöllä maapäivillä. Vuoden 2005 maapäivävaaleissa puolue menetti absoluuttisen enemmistön, mutta säilyi suurimpana puolueena ja Otmar Hasler sai jatkaa pääministerinä. ==Tunnettuja poliitikkoja== *Gerard Batliner, pääministeri 1962–1970 *Markus Büchel, pääministeri 1993, nyk. maapäiväryhmän puheenjohtaja *Alexander Frick, pääministeri 1945–1962 *Otmar Hasler, pääministeri 2001–2009 *Josef Hoop, pääministeri 1928–1945 *Walter Kieber, pääministeri 1974–1978 *Rita Kieber-Beck, nykyinen ulko-, kulttuuri- ja peruspalveluministeri *Martin Meyer, nykyinen sisä-, terveys- sekä liikenne- ja viestintäministeri ==Aiheesta muualla== *FBP:n viralliset kotisivut Luokka:Liechtensteinin puolueet
Luettelo Viron saarista

Tämä on luettelo Viron saarista. * Abruka * Aegna * Ahtra * Aksi * Allu * Alumine Vaika * Haldi * Hara * Hiidenmaa * Hobulaid * Jüri * Kabüse * Kakrasaar * Kamenka * Kapussaar * Kassari * Keri * Keskmine Vaika * Kessulaid * Kihnu * Klippa * Kloostrisaar * Koipsi * Kolmenasva * Kolomtsõ * Krassi * Kreenholmi * Kräsuli * Kumari * Kumbli * Kõinastu laid * Kõrksaar * Kääriku * Lahesaar * Laidu * Lambasaar * Laurisaar * Lausma * Liia * Lõuna-Malusi * Manilaid * Mohni * Muhu * Munasaar * Naissaar * Nootamaa * Osmussaar * Prangli * Ruhnu * Saarenmaa * Saarnaki laid * Suur-Pakri * Vohilaid * Vilsandi * Vormsi * Väike-Pakri == Lähteet == Viron saaret Saarista *
Luettelo Färsaarten saarista

thumb|200px|Suðuroy Tämä on luettelo Färsaarten saarista. Saaria on 18, joista Lítla Dímun on ainoa asumaton. Nimi Pinta-ala (km2) Asukasluku (1.1.2018) Asukastiheys (as./km2) Tärkeimmät asutuskeskukset Streymoy 374,2 23 792 63,6 Tórshavn, Vestmanna Eysturoy 286,0 11 267 39,4 Fuglafjørður, Runavik Borðoy 94,5 5 179 54,8 Klaksvik Suðuroy 164,7 4 612 28,0 Tvøroyri, Vágur Vágar 176,4 3 217 18,2 Míðvágur, Sørvágur Sandoy 111,3 1 243 11,2 Sandur Viðoy 40,7 601 14,8 Viðareiði Nólsoy 10,3 216 21,0 Nólsoy Kunoy 35,2 143 4,1 Kunoy Kalsoy 30,6 81 2,6 Milkladalur, Húsar Fugloy 11,0 37 3,4 Kirkja Skúvoy 9,9 32 3,2 Skúvoy Svínoy 27,3 26 1,0 Svínoy Hestur 5,9 25 4,2 Hestur Mykines 9,6 16 1,7 Mykines Stóra Dímun 2,6 10 3,8 Dímun Koltur 2,3 1 0,4 Koltur Lítla Dímun 0,8 0 0 – ==Lähteet== * Färsaarten saaret
Luettelo Malesian saarista

Tämä on luettelo Malesian saarista. *Borneo *Labuan *Langkawi *Ligitan *Penang *Perhentian-saaret *Pulau Ketam *Sipadan *Tioman *Redang Malesian saaret *
Ligitan

Ligitan on saari Malesiassa. Se sijaitsee suuremmasta Borneon saaresta itään. Vuoteen 2002 saakka oli kiisteltyä, kuuluiko Ligitan Malesialle vai Indonesialle. Vuonna 2002 Kansainvälinen tuomioistuin päätti että Ligitan ja naapurisaari Sipadanin tulee antaa Malesian hallintaan. ==Lähteet== Luokka:Malesian saaret Luokka:Kiistanalaiset alueet
Sipadan

Sipadan (malaijiksi Pulau Sipadan) on tuliperäinen saari Malesiassa. Se sijaitsee Celebesinmeressä, noin 36 km Borneosta kaakkoon. Saari on muodostunut merenpohjassa olevan tulivuoren ja vuosituhansien aikana kasvaneen koralliriutan päälle. Se nousee 600 m miltei pystysuoraan merenpohjasta. Koralliriutan ekosysteemi tarjoaa elinympäristön noin 3000 eri lajille. Saaren tärkein elinkeino on sukellusmatkailu. Todella suosittu sukelluskohde siitä tuli sen jälkeen kun Jacques Cousteau huomasi saaren lajiston monipuolisuuden. Parhaimmissa tapauksessa 10 metrin päässä rannalta on 600 metrin äkkijyrkkä pudotus. Saaren korallien läheisyydessä voi tavata valtavia kalaparvia, haita, kilpikonnia ja valaita. Tyypillisiä lajeja ovat esimerkiksi, barrakudat, rauskut, vasarahait ja valashai. Saaren juuressa on kalkkikiviluolia, joista löytyy kilpikonnan luurankoja. Suurelle yleisölle saari tuli tunnetuksi vuonna 2000 kun Abu Sayyaf kidnappasi 23. huhtikuuta saarella olleen useiden eri maiden kansalaisista koostuneen matkailijaryhmän Jolon saarelle Filippiineille. Panttivankien joukossa olivat saarella sukeltamassa olleet suomalaiset Seppo Fränti ja Risto Vahanen, jotka vapautettiin saman vuoden syyskuussa. Vuoteen 2002 oli kiisteltyä, kuuluiko Sipadan Malesialle vai Indonesialle. Joulukuussa 2002 kansainvälisen tuomioistuimen päätöksellä se päätettiin yhdessä Ligitanin saaren kanssa antaa Malesian hallintaan. Malesian hallituksen päätöksellä saaren sukellusliikkeet määrättiin siirtämään toimintansa Sipadania ympäröiville saarille saaren ekosysteemin suojelemiseksi vuoden 2004 loppuun mennessä. 15. toukokuuta 2006 rakennustarvikelastissa ollut proomu ajautui saaren kylkeen Barracuda Pointin lähellä tuhoten jopa 372 m² saaren koralleista. Myöhemmin kävi ilmi, että rakennustarvikkeet oli varattu saarelle rakennettavaan Malesian hallituksen rahoittamaa sukelluskeskusta varten. Rakennustyöt jatkuvat edelleen muiden sukellusyrittäjien ja Malesian pääministerin vastustuksesta huolimatta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kansainvälisen oikeusistuimen lehdistötiedote * FiNS Blog Silminnäkijäkuvaus koralliriutan vaurioista * Luokka:Malesian saaret Luokka:Kiistanalaiset alueet
Luettelo Meksikon saarista

Tämä on luettelo Meksikon saarista. *Ángel de la Guarda *Cancun *Cedros *Cozumel *Espiritú Santo *Guadalupe *Magdalena *Islas Marías **Isla María Madre **Isla María Magdalena **Isla María Cleofas **Isla San Juanito *Islas San Benitos *Isla del Carmen *Isla Mujeres *Natividad *Santa Margarita *Revilla Gigedon saaret **Clarión **Roca Partida **San Benedicto **Socorro *Tiburón Meksikon saaret *
Richard Ashcroft

Richard Paul Ashcroft (s. 11. syyskuuta 1971 Billinge Higher End, Greater Manchester) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten The Verve -yhtyeen karismaattisena keulakuvana, vokalistina, kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen hajottua 1999 Ashcroft on julkaissut kolme soololevyä: Alone With Everybody (2000) nousi ykköseksi brittilistalla, Human Conditions (2002) listasijoitus 3:s ja uusimpana listan sijalle 2 yltänyt Keys To The World (2006). 1990-luvun puolivälissä huume- ja alkoholiongelmien kanssa painiskellut Ashcroft asuu nykyään suurimmasta julkisuusmyllystä vetäytyneenä yhdessä vaimonsa Kate Radleyn ja poikiensa Sonnyn ja Cassiuksen kanssa. Hänet tunnetaan myös Oasis-veljesten Noel ja Liam Gallagherin hyvänä ystävänä - Oasiksella on jopa hänelle omistettu kappale "Cast No Shadow". Coldplay- yhtyeen Chris Martin on sanonut pitävänsä Ashcroftia maailman parhaimpana laulajana. Richard Ashcroftin tunnetuimpia tuotoksia ovat "Bitter Sweet Symphony", "Sonnet", "The Drugs Don't Work", "A Song For The Lovers" ja "Break The Night With Colour". Toukokuussa 2019 Ashcroft sai vuosia kestäneen prosessin jälkeen takaisin tekijäoikeudet ja -krediitit kappaleeseen Bitter Sweet Symphony, josta ne aiemmin menivät Rolling Stones -yhtyeen Mick Jaggerille ja Keith Richardsille The Last Time -kappaleesta lainatun samplen vuoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset sivut Luokka:The Verve Luokka:Englantilaiset laulajat Luokka:Englantilaiset kitaristit Luokka:Brittiläiset lauluntekijät Luokka:Rockmuusikot Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pohjoismarquesasin kieli

Pohjoismarquesas (omakielinen nimi: ʻEo ʻenana) on Marquesas-saarten pohjoisosissa, Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä pidetään useimmiten eri kielenä kuin etelämarquesas, jota puhutaan eteläisillä Marquesas-saarilla. Pohjoismarquesasia puhuu noin 5390 ihmistä. Toisin kuin monien muiden Ranskan Polynesian kielten kohdalla pohjoismarquesas on onnistunut välttymään merkittävältä tahitisaatiolta, eli tahitin kielen vaikutukselta. Pohjoismarquesasia käytetään radio-ohjelmissa ja sitä opetetaan paikallisissa kouluissa ala-asteella. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti käännettiin pohjoismarquesaksi vuonna 1995. == Murteet == Pohjoismarquesasilla on ainakin neljä murretta: *hatutu, puhutaan Hatutun saarella *nukuhiva, puhutaan Nuku Hivan saarella *uahuka, puhutaan Ua Hukan saarella *uapou, puhutaan Ua Poun saarella == Fonologia == Ua Poulla puhuttavan murteen mukaa. === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Velaari Glottaali Nasaali m n Klusiili p t k ʔ Frikatiivi v h Tremulantti r Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Lähes suppea ɪ Puolisuppea e ə o Puoliavoin ɛ ʌ Avoin ɑ Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Lukusanat 1–10 pohjoismarquesaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 te tahi e ùa e toù e hā e ìma e ono e hitu e vaù e iva ònohuu == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian kielet en:North Marquesan language Luokka:Marquesaskielet
Etelämarquesasin kieli

Etelämarquesas (omakielinen nimi: ʻEo ʻenata) on eteläisillä Marquesassaarilla, Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 2100 ihmistä (1981). Etelämarquesasin murteita ovat hivaoa, tahuta ja fatuhiva. Etelämarquesasia pidetään useimmiten eri kielenä kuin pohjoisilla Marquesasaarilla puhuttava pohjoismarquesas. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu on vain osittain käännetty etelämarquesasiksi. Monet etelämarquesasin puhujat puhuvat myös ranskaa tai tahitia. Tahitin kielen vaikutus etelämarquesasin kieleen (ns. tahitisaatio) on kuitenkin vähäistä verrattuna muihin Ranskan Polynesian kieliin. Etelämarquesasia opetetaan paikallisissa kouluissa ala-astetasolla ja etelämarquesaksi lähetetään myös jonkin verran radio-ohjelmia. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Velaari Glottaali Nasaali m n ŋ Klusiili p t k ʔ Frikatiivi v s x h Tremulantti r Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Avoin a Kaikki vokaalit voivat esiintyä niin lyhyinä kuin pitkinäkin. Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Lukusanat 1–10 etelämarquesaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 te tahi e úa e to‘u e fa e ‘ima e ono e fitu e va‘u e iva ‘onohu‘u == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian kielet Luokka:Marquesaskielet
Chiloé

Chiloé on Chilelle kuuluva saari Tyynellämerellä. == Maantiede == Chiloé on osa Chiloén maakuntaa, johon Chiloén saaren lisäksi kuuluu sen rannikolla sijaitsevia pienempiä saaria sekä osa manner-Chileä. Saaren pinta-ala on 8 394 neliökilometriä. Se on Chilen toiseksi suurin ja koko Etelä-Amerikan viidenneksi suurin saari. Chiloén erottaa mantereesta Chacaonsalmi. Chiloésta etelään sijaitsevat Chonossaaret. Saaren pääkaupunki on Castro, joka sijaitsee saaren itäosassa. Saaren suurin kaupunki on kuitenkin Ancud. Lisäksi saarella on useita pienempiä kaupunkeja ja kyliä, kuten Quellón, Dalcahue ja Chonchi. Saarten kasvillisuus on rehevää ja ilmastoon kostea ja tuulinen. Maisemalle ovat tyypillisiä aaltoilevat kukkulat ja tiheät metsät. Saarella on kaksi kansallispuistoa: Chiloén kansallispuisto ja Tantaucon kansallispuisto. Saarella elää äärimmäisen uhanalainen darwininkettu. == Historia == Saaren alkuperäisiä asukkaita olivat chonot ja huillichet. Espanjalaiset valtasivat sen vuonna 1567. Charles Darwin vieraili saarella vuonna 1834. Vuonna 2012 saarelle avattiin lentokenttä. == Kulttuuri == Chiloén rannoilla on paalujen päällä seisovia puutaloja, jotka olivat aikoinaan kalastajien tyypillisiä rakennuksia muuallakin Chilessä. Puusta tehdyt Chiloén kirkot ovat Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2000. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chilen saaret
Transilvanian Hunger

Transilvanian Hunger on norjalaisen black metal -yhtyeen Darkthronen neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1994, ja albumia sanotaan yleensä yhtyeen parhaaksi. Levyn leimaa-antava piirre on kappaleiden keskenään hyvin samanlainen, tasainen komppi (lukuun ottamatta kappaletta "I En Hall Med Flesk Og Mjød", jossa siirrytään kertosäkeessä toiseen komppiin). Levyllä yhtyeen minimalismi on viety vielä aikaisempia julkaisuja pidemmälle. Levy on äänitetty Fenrizin makuuhuoneessa (johon viitataan sanoilla "Necrohell Studios") neliraitanauhurilla. Esimerkiksi All Music Guiden arviossa (joka on sittemmin korvattu uudella) sanottiin, että levy on "epämiellyttävä hampaanporauskokemus, josta vain epäpyhistä epäpyhimmät teeskentelevät pitävänsä." Black metal -piireissä levyllä on kuitenkin arvostettu maine. Levyn kappaleista nimiraita, "Skald Av Satans Sol" sekä "I En Hall Med Flesk Og Mjød" on valittu yhtyeen Preparing for War -kokoelmalle. Levyn neljän viimeisen kappaleen sanoitukset on kirjoittanut Varg Vikernes (Burzum). Vikernes itse vierailee myös As Flittermice as Satan's Spies -kappaleessa. Hänen puhumansa "viesti" on kappaleessa väärin päin, mutta toistettaessa kappaletta takaperin kuulee Vargin sanovan "In the name of God, let the churches burn". Levyn ensimmäisessä painoksessa oli takakannessa teksti "Norsk Arisk Black Metal" (norjalaista, arjalaista black metallia), mutta levymyyjien saaman negatiivisen palautteen takia se muutettiin myöhemmissä painoksissa muotoon "True Norwegian Black Metal". Levyn sanoituksista on löydettävissä avoimen rasistista materiaalia ja levyn julkaisun yhteydessä yhtye ilmoitti, että levy on kritiikin yläpuolella ja sen kritisoiminen ilmentää "juutalaista käytöstä". Seuraavan levyn julkaisun aikoihin Fenriz kielsi yhtyeen olevan poliittinen tai "natsibändi". Myöhemmin Fenriz on ottanut etäisyyttä tämän ajan lausuntoihinsa ja sanonut niiden olleen "inhottavia". Vuoden 2003 digipak-painoksessa on mukana myös multimediaraita, jossa on yhtyeen jäsenten haastattelut, joissa kerrotaan yhtyeen varhaisten levyjen teosta. == Kappalelista == # Transilvanian Hunger (06:10) # Over Fjell Og Gjennom Torner (02:29) # Skald Av Satans Sol (04:29) # Slottet I Det Fjerne (04:45) # Graven Takeheimens Saler (04:59) # I En Hall Med Flesk Og Mjød (05:13) # As Flittermice As Satans Spys (05:56) # En As I Dype Skogen (05:03) == Muusikot == * Fenriz - rummut, basso & kitara * Nocturno Culto - laulu == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1994 albumit Luokka:Darkthronen albumit
Interregnum

Interregnum tarkoittaa epäjatkuvaa ajanjaksoa hallinnossa, organisaatiossa tai sosiaalisessa järjestyksessä. Alkuperäisessä merkityksessään se viittaa kahden monarkin väliseen aikaan, jolloin valtaa voi pitää sijaishallitus tai regentti, esimerkiksi valtionhoitaja. Käsite viittaa myös uuden parlamentin valinnan ja uuden hallituksen nimittämisen väliseen ajanjaksoon parlamentaarisissa demokratioissa; tyypillisesti tällainen ajanjakso on maissa joissa hallituksen muodostamiseen tarvitaan hallitusneuvotteluja puolueiden suhteellisen suuren lukumäärän vuoksi. Isossa-Britanniassa, Kanadassa ja muissa first past the post -vaalitapaa noudattavissa maissa tämä ajanjakso on tyypillisesti hyvin lyhyt, paitsi ns. hung-parlamentin (eli päätöksentekoon kykenemättömän parlamentin) poikkeustapauksessa, kuten Britanniassa ja Australiassa vuonna 2010. Parlamentaaristen interregnumien tapauksessa edellinen hallitus pitää tyypillisesti valtaa toimitusministeristönä, kunnes uusi hallitus saadaan nimitettyä. Interregnum voi tarkoittaa myös paavien välistä aikaa (jota tarkkaan ottaen tulisi kutsua sedisvakanssiksi) tai konsulien välistä aikaa Rooman valtakunnassa. Myös Suomen itsenäistymiseen liittyvää valtatyhjiötä vuosina 1917–1919 kutsutaan toisinaan interregnumin ajaksi. == Interregnumeja == *575–585 langobardien kuningaskunta, niin sanottu "herttuoiden aikakausi" *1286–1292 Skotlannin ensimmäinen interregnum *1296–1306 Skotlannin toinen interregnum *1332–1340 Tanskan interregnum *1351–1352 Japanin interregnum Pohjoisen hovin kauden aikana *1402–1413 Osmanien interregnum *1598–1613 sekasorron aika Venäjällä *1920-1944 Miklós Horthy toimi Unkarin Kuningaskunnan valtionhoitajana == Saksan interregnum 1246/1254–1273 == Saksan interregnumissa keskeistä ei ollut kuninkaattomuus, vaan se, että maassa oli useita samanaikaisia kuninkaita. Näistä yksikään ei nauttinut kattavaa tunnustusta ainakaan koko valtakunnan alueella. * Hohenstaufien Fredrik II (1211/1212/1215/1218 – 1250) * Hohenstaufien Konrad IV (Saksan kg. 1237 – 1254) * Henrik Raspe (1246/1247) * Vilhelm Hollantilainen (1247/1254 – 1256) * Rikhard Cornwallilainen (1256–1272) * Alfonso X Kastilialainen (1256–1284) Rudolf I Habsburgilainen päätti interregnumin kauden saavuttamalla lopulta yleisen tunnustuksen kuninkuudelleen. Luokka:Monarkia
Dover (Delaware)

Dover on Yhdysvaltojen osavaltio Delawaren pääkaupunki ja Kentin piirikunnan keskus. Doverin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 047\. ==Maantiede== Dover sijaitsee Delawaren osavaltion keskiosassa Delmarvan niemimaalla. Matkaa Doverista Wilmingtonin kaupunkiin pohjoisessa on noin 65 kilometriä. Kaupungin halki kulkee St. Jones-joki ja ympäröivä seutu on pääosin tasaista. ==Historia== Ennen eurooppalaisten siirtolaisten saapumista nykyisen Doverin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Alankomaalaiset siirtolaiset yrittivät perustaa 1600-luvulla paikalle laajemman alueen käsittäneen Zwaanendael-nimisen siirtokunnan, mutta vuonna 1631 paikalliset intiaanit surmasivat paikalle asettuneet siirtolaiset. Sittemmin siirtolaisten paine pakotti kuitenkin paikalliset intiaanit siirtymään muualle. Kentin piirikunnan perusti William Penn vuonna 1683 ja vuonna 1697 paikalle rakennettiin oikeustalo. Varsinainen Doverin kaupunki alkoi kuitenkin muodostua vasta vuonna 1717. Nimensä se sai englantilaisen Doverin kaupungin mukaan. Delawaren pääkaupunki Doverista tuli vuonna 1777. Vuonna 1787 järjestetyssä kokouksessa Doverissa Delawaresta tuli ensimmäinen Yhdysvaltain perustuslain vahvistanut osavaltio. 7\. joulukuuta on kokouksen mukaan Delaware Day -juhlapäivä. Kentin piirikunta oli pitkään tärkeää maatalousaluetta. Vuonna 1856 Doveriin ulotettiin Delawaren rautatie ja paikalle kehittyi myös säilyketeollisuutta. Yhdysvaltain sisällissota jakoi Doverin asukkaat Pohjois- ja Etelävaltioiden kannattajiin. Liittovaltioin joukkojen oli valvottava paikallisia vaaleja väkivallan varalta vuosina 1862 ja 1864. Vuonna 1933 perustettiin Capitol Square ja nykyinen osavaltion hallinnollinen keskus. ==Talous== Dover on Delawaren keskiosan taloudellinen ja teollinen keskus. Paikallisen teollisuuden yrityksiin kuuluvat esimerkiksi muovi- ja elintarvikealan yritykset. Huomattava taloudellinen vaikutus on myös viereisellä ilmavoimien lentotukikohdalla Dover Air Force Base. Lentotukikohdan kautta kuljetetaan huomattavia määriä tavaraa Yhdysvaltain tukikohtiin Euroopassa ja Lähi-idässä. Myös turismilla on merkitystä paikalliselle taloudelle. Kaupungissa järjestetään esimerkiksi NASCAR- kilpailuja. Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Doverissa aikavälillä 2012–2016 olivat 46 355 USD ja henkilöä kohden 22 707 USD. 19,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella. ==Väestö== Doverin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 047 ja vuoden 2017 arvion mukaan 37 538\. Kaupungin asukkaista 45,9 % oli taustaltaan valkoisia, 43.5% afroamerikkalaisia, 2,7 % aasialaisia ja 8,9 % latinoja mistä tahansa rodusta. 11,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 7,7 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Paikallisiin oppilaitoksiin lukeutuvat Delaware State University (1891) ja Wesley College (1873). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Delawaren kaupungit Luokka:Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungit
Amrum

Amrum (friisiksi Oomram) on Saksalle kuuluva saari Pohjanmerellä. Se on osa Pohjoisfriiseinsaaria. Saaren pinta-ala on noin kaksikymmentä neliökilometriä. Asukkaat elävät viidessä kylässä, jotka ovat Wittdün, Nebel, Norddorf, Süddorf ja Steenodde. Hallinnollisesti saari on jaettu kolmeen kuntaan: Nebel, Norddorf auf Amrum ja Wittdün auf Amrum, joissa asui vuoden 2014 lopulla 2 241 ihmistä. Amrum kuuluu Schleswig-Holsteinin osavaltion Nordfrieslandin piirikuntaan. Noin kolmasosa saaren asukkaista puhuu vielä öömrang-nimistä pohjoisfriisin murretta. Wittdünissä on Pohjois-Saksan korkein eli 63 m korkea majakka. Saari tunnetaan Kniepsandin hienosta 12 km pitkästä hiekkarannasta. Suuri osa saaresta on luonnonsuojelualuetta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nordfriesland Luokka:Schleswig-Holsteinin saaret Luokka:Pohjanmeren saaret
Rügen

Rügen () on Itämerellä sijaitseva saari, joka kuuluu Saksan Mecklenburg-Etu- Pommerin osavaltioon. Rügen on kooltaan Saksan suurin saari, ja se muodostaa suurimman osan Rügenin piirikunnasta. Saaren pinta-ala on 935 neliökilometriä, ja sen asukasluku oli noin 73 000 vuonna 2001. Saaren yhdistää muuhun Saksaan Strelasundin salmen yli Stralsundin kaupunkiin kulkeva silta. Rügenin rannikolla sijaitsee useita pienikokoisempia saaria, kuten Hiddensee ja Ummanz. Saaren tärkeimmät kaupungit ovat Bergen auf Rügen, joka on piirikunnan pääkaupunki, Putbus, Sassnitz sekä Garz/Rügen. Matkailukohteita ovat muun muassa Prora ja perinteinen kylpyläpaikkakunta Binz. File:Binz (2011-05-21) 03.JPG|Binz File:Königsstuhl und Viktoria-Sicht.jpg|Nationalpark Jasmund File:Prora - ehemaliges KdF-Seebad - geograph.org.uk - 8775.jpg|Proran rakennuksia vuonna 2008 ==Prora== Rügen on Saksan merkittävimpiä matkailukohteita. Adolf Hitler suunnitteli saarelle 1930-luvulla jättikokoista terveyskylpylää Proraa, josta kaavailtiin maailman suurinta rantalomakohdetta. 4,5 kilometrin pituista rakennusta alettiin rakentaa vuonna 1936 ja se valmistui 1938, mutta hanke keskeytyi toisen maailmansodan syttymisen jälkeen. Talosta tuli sotasairaala, ja sodan päätyttyä se jäi Itä-Saksan puolelle. Itä- Saksan aikaan sitä yritettiin turhaan räjäyttää hajalle, ja sittemmin sitä on sanottu kahden diktatuurin, natsismin ja kommunismin, yhteiseksi muistomerkiksi. Rakennus on pääosin tyhjillään, joskin kesällä 2011 sinne avattiin retkeilymaja. Lisäksi siellä on museoita, kauppoja ja disko.Unto Hämäläinen, Hitlerin lomaparatiisi, Helsingin Sanomat 26.8.2011 sivu D 2 ==Lähteet== Luokka:Saksan saaret Luokka:Itämeren saaret Luokka:Mecklenburg- Etu-Pommeri
Friiseinsaaret

Friiseinsaaret ovat saariryhmä Euroopan luoteisosassa, Pohjanmeren kaakkoisosassa. Saaret sijaitsevat Alankomaiden, Saksan ja Tanskan rannikoilla Friisinmaan edustalla. Friiseinsaaret jakautuvat kolmeen pienempään saariryhmään: Länsifriiseinsaariin, Itäfriiseinsaariin ja Pohjoisfriiseinsaariin. Saariketju on noin 5–30 kilometrin päässä rannikolta, ja ne ulottuvat Alankomaiden Den Helderin kaupungin edustalta Elbejoen suulle ja siitä suoraan pohjoiseen Saksan Schleswig-Holsteinin ja Tanskan Jyllannin niemimaan rannikkoa pitkin. Saariryhmä on yhtenäinen ketju, vaikka se onkin perinteisesti jaettu kolmeen osaan. Friiseinsaaret erottaa mantereesta matala Vattimeri, jossa on vuoroveden vaikutuksesta paikoin hiekkatasankoja sekä niin sanottuja vatteja. Matalan veden aikaan joiltain saarilta voi kävellä mantereelle tai saarelta toiselle. Kalastus ja maatalous ovat saarten tärkeimmät talouden alat. Matkailijoita saarille tulee hiekkarantojen ja lomakohteiden ansiosta. == Lähteet == Luokka:Alankomaiden saaret Luokka:Saksan saaret Luokka:Tanskan saaret Luokka:Pohjanmeri Luokka:Friisia
Länsifriiseinsaaret

Länsifriiseinsaaret on saariketju Pohjanmerellä. Saaret muodostavat osan Friiseinsaarista. Kaikki ryhmän saaret kuuluvat Alankomaihin. Saaret rajoittuvat idässä Saksalle kuuluviin Itäfriiseinsaariin. Länsifriiseinsaaret koostuvat viidestä asutusta saarista: *Texel *Vlieland *Terschelling *Ameland *Schiermonnikoog Lisäksi asumattomat Rottumeroog, Rottumerplaat ja Zuiderduintjes kuuluvat Länsifriiseinsaariin. Luokka:Alankomaiden saaret Luokka:Pohjanmeri
Itäfriiseinsaaret

Itäfriiseinsaaret on Saksalle kuuluva saariketju Pohjanmerellä. Ne rajoittuvat lännessä Alankomaille kuuluviin Länsifriiseinsaariin. Itäfriiseinsaarilla on seitsemän asuttua saarta. Ne ovat: *Borkum *Juist *Norderney *Baltrum *Langeoog *Spiekeroog *Wangerooge. Lisäksi saariketjussa on pienempiä, asumattomia saaria ja luotoja. Luokka:Saksan saaret Luokka:Pohjanmeri
Pohjoisfriiseinsaaret

Pohjoisfriiseinsaaret (, ) on saariryhmä Pohjanmerellä, Jyllannin niemimaan länsirannikolla. Se muodostaa osan Friiseinsaarista ja kuuluu osin Saksalle, osin Tanskalle. Pohjoisfriiseinsaariin kuuluvat muun muassa Sylt, Rømø, Fanø, Föhr, Amrum, Nordstrandischmoor ja Pellworm. Suurin saarista on Sylt, joka on pinta-alaltaan noin sata neliökilometriä. Lisäksi saariryhmään kuuluu useita pienempiä saaria ja luotoja. Aiemmin saariin kuului myös vuonna 1987 valmistuneen polderin avulla mantereeseen yhdistetty Nordstrand. Monet saarista ovat varakkaiden saksalaisten suosima lomakohde. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Schleswig-Holsteinin saaret Luokka:Tanskan saaret Luokka:Pohjanmeri
Mozambique (täsmennyssivu)

Mozambique voi tarkoittaa seuraavia: * Mozambique, kuubalaisen tanssimusiikin tyylilaji *Mosambikin englanninkielinen nimi *Mosambikin saari, saari Mosambikissa *Mozambique Company, Mosambikissa toiminut portugalilainen valtionyhtiö
Risto Paananen

Risto Juhani ”Rife” Paananen (s. 1958) on Leevi and the Leavingsissa vaikuttanut muusikko. Hän soitti yhtyeessä muun muassa kitaraa ja bassoa. Paananen kuului Leevi and the Leavingsiin sen perustamisvuodesta 1978 aina vuoteen 2003 saakka, jolloin yhtyeen laulaja ja keulahahmo Gösta Sundqvist kuoli sydänkohtaukseen. Sundqvistin kuoltua Paananen ja Leavingsin muut jäsenet Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät lopettaa yhtyeen, sillä heidän mukaansa Sundqvistin mukana kuoli myös yhtyeen sielu. Paananen vältteli muiden Leevi and the Leavingsin jäsenten tavoin tietoisesti julkisuutta ja halusi pitää yksityiselämänsä täysin omana tietonaan. Vuonna 2011 Karastie, Nylund ja Paananen palasivat julkisuuteen Leavings-Orkesteri-nimisenä yhtyeenä ja julkaisivat Arpapeliä-albumin. Ennen Leevi and the Leavingsia Paananen soitti muun muassa Let’s Mennään -nimisessä yhtyeessä. Hän julkaisi vuonna 1979 soolosinglen Rakastan/Police special, jonka molemmat kappaleet ovat Paanasen sävellyksiä. Paananen on soittanut myös komppikitaraa Aarne Tenkasen taustayhtyeessä Tempuntekijät. == Lähteet == Luokka:Leevi and the Leavings Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tyrrhenanmeri

Tyrrhenanmeri on Välimeren osa Manner-Italian länsipuolella eli Apenniinien niemimaan, Korsikan, Sardinian ja Sisilian ympäröimänä. Syvimmillään se on 3785 metriä syvä. Tyrrhenanmeri sijaitsee Afrikan ja Euraasian mannerlaattojen rajalla, joten sen syvyyksissä on harjanteita ja aktiivisia tulivuoria. Merellä on vaikea purjehtia, sillä monet paikallistuulet sotkevat sen tuulioloja: * Sirocco ja Ostro etelästä * Libreccio lounaasta Muinaiset kreikkalaiset uskoivat, että tuulten koti oli Tyrrhenanmeren luodoilla, Aeoluksen hoivissa. Tyrrhenanmeri on saanut nimensä etruskien kreikankielisestä nimestä tyrrhēnoi. Luokka:Italian merialueet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Välimeri
Johannes Kronstadtilainen

Pyhä Johannes Kronstadtilainen, oikealta nimeltään Ioann Iljitš Sergijev (19. lokakuuta 1829 Sura, Arkangelin lääni – 20. joulukuuta 1908 Kronstadt) oli Venäjällä vaikuttanut seurakuntapappi. Johanneksen isä Ilja oli ortodoksisen kirkon lukkari ja äiti Feodora kotiäiti Pohjois-Venäjällä Arkangelin läänissä nykyisen Pinegan piirin Surassa. Vuonna 1839 Johannes lähetettiin Arkangeliin seurakuntakouluun, josta hän siirtyi samassa kaupungissa sijainneeseen ortodoksiseen seminaariin. Vuonna 1855 Johannes avioitui ja vihittiin papiksi, minkä jälkeen hän siirtyi papiksi apostoli Andreaksen kirkkoon Kronstadtiin, jossa hän toimi koko ikänsä saman seurakunnan palveluksessa. Ansiokkaan ja merkittävän toimintansa johdosta hän saavutti suurta kuuluisuutta jo eläessään ja oli suosittu puhuja eri puolilla laajaa Venäjää. Johannes Kronstadtilainen, jonka nimisenä hänet yleisesti tunnettiin koko valtakunnassa, kuoli vuonna 1908 kotonaan Kronstadtissa. Hänet on haudattu kuitenkin Pietariin pyhän Johannes Rilalaisen luostariin. Venäjän pakolaiskirkko luki Johanneksen vuonna 1964 pyhien joukkoon kuuluvaksi, ja vuonna 1990 hänet kanonisoi myös Venäjän ortodoksinen kirkko. Tämä oli harvinainen poikkeus kirkon kanonisoimien pyhien joukossa, sillä Johannes oli tavallinen kaupungin seurakuntapappi, ei siis munkki eikä edes piispa. == Aiheesta muualla == * Pyhä Johannes Kronstadtilainen / Ortodoksi.net Luokka:Venäläiset pyhät Luokka:Venäläiset papit Luokka:Vuonna 1829 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Motu

Motu voi tarkoittaa: * Papua-Uudessa-Guineassa puhuttavaa austronesialaista kieltä, katso motun kieli. * erästä niuen kielen murretta, katso motun murre. * Papua-Uudessa-Guineassa puhuttavaa hiri motun kieltä. == Saaret == Motu tarkoittaa useissa polynesialaisissa kielissä pientä saarta ja sana esiintyy ainakin seuraavien saarten ja saariryhmien nimissä: * Motufetau Tuvalussa * Motu Iti Ranskan Polynesiassa * Motu Iti Pääsiäissaarella * Motu Nao Marquesassaarilla Ranskan Polynesiassa * Motu Nui Pääsiäissaarella * Motu Oa Ranskan Polynesiassa * Motu One Marquesassaarilla Ranskan Polynesiassa * Motu One Seurasaarilla * Motu Paahi * Motukawao-saaret Uudessa-Seelannissa * Motuloa (Pohjois-Nukufetau) Tuvalussa * Motuloa (Etelä-Nukufetau) Tuvalussa * Motuloa (Funafuti) Tuvalussa * Motutapu Uudessa-Seelannissa * Tuamotu, saaristo Ranskan Polynesiassa == Muut paikat == Sanasta "motu" tulevat myös ainakin seuraavien paikkojen nimet: * Motueka, kaupunki Uudessa-Seelannissa * Motueka, joki Uudessa-Seelannissa
Motun kieli

Motu on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 14 000 ihmistä (1981). Motu jakautuu kahteen murteeseen: itä- ja länsimotuun. Motun läheisimpiä sukulaiskieliä ovat hula, keapara ja sinaugoro, joiden kanssa se muodostaa sinagoro-keapara-kielet. Joskus motusta käytetään nimitystä True Motu tai Pure Motu. Tällä tehdään yleensä eroa hiri motuun. Hiri motu on yksi Papua-Uuden-Guinean virallisista kielistä ja sen on katsottu kehittyneen motusta kreolisaation kautta. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan motuksi ensimmäisen kerran vuonna 1959. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Takainen Suppe i u Puoliavoin e o Avoin a Lisäksi motussa on kuusi diftongia: [ae], [ai], [ao], [au], [oi] ja [oe]. Lähde: === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Velaari Glottaali tavallinen labialisoitunut Klusiili b d g gʷ Frikatiivi v s ɣ h Nasaali m n Approksimantti l Tremulantti ɺ Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ethnologue *Englanti-tok-pisin-motu -online-sanakirja Luokka:Oseanialaiset kielet Luokka:Papua-Uuden-Guinean kielet
Motu Iti (Ranskan Polynesia)

Motu Iti, eli Hatu Iti, on saari Ranskan Polynesiassa. Se on osa Marquesassaaria ja sijaitsee niiden pohjoisosassa. Saarella ei ole vakituista asutusta. Saaren nimi tarkoittaa paikallisilla kielillä "pientä saarta". Ensimmäiset kirjalliset maininnat saaresta teki ranskalainen purjehtija Étienne Marchand vuonna 1791. == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian saaret
Motu Iti

Motu Iti voi tarkoittaa seuraavia: * Motu Iti, saari Ranskan Polynesiassa * Motu Iti, Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren vieressä.
Motu Iti (Pääsiäissaari)

Motu Iti on Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren vieressä, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee vain 20 metriä viereisestä Motu Nuin saaresta. Motu itin pinta-ala on 0,0015 km2. Saaren nimi tarkoittaa paikallisella kielellä "pientä saarta". Motu Itin vierellä sijaitsee myös Motu Nuin saari, jonka nimi tarkoittaa "isoa saarta". Motu Itillä ei ole ihmisasutusta. Se on osa Valparaíson aluetta. == Lähteet == Luokka:Chilen saaret
Karsastus

Karsastus () on silmien virheasento, jossa silmät ovat kohdistuneet eri kohteisiin. Tällöin oikean ja vasemman silmän verkkokalvon keskikuoppaan tarkentuu eri alue näkökentästä. Isoaivojen näkökuorialueen hermosolujen väliset yhteydet muotoutuvat ensimmäisten kahden–kolmen elinvuoden aikana. Yleensä toinen silmä on hallitseva. Ellei karsastusta korjata ajoissa, hermosto alkaa hyljeksiä ”heikommasta” silmästä tulevaa informaatiota. Tällöin näkökenttä kapenee ja stereonäkökyky voi kadota kokonaan. Karsastus voi kehittyä myös aikuisiällä, jolloin vaivana on kahtenanäkeminen. Karsastusta voidaan hoitaa silmälihaksiin kohdistuvalla kirurgialla. Väliaikaista helpotusta voi saada valon tulosuuntaa muuttavilla silmälasien prismalinsseillä. == Katso myös == *Valekarsastus == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Silmätaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Motu Nui

Motu Nui on Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren eteläpuolella, Tyynellä valtamerellä. Aiemmin Pääsiäissaaren asukkailla oli perinne, jossa Motu Nuilla järjestettiin eräs kilpailu, jossa kilpailijat etsivät saarelta nokitiiran munaa. Ensimmäinen, joka palasi takaisin, sai heimolleen oikeuden hallita saaren luonnonvaroja seuraavan vuoden ajan ja lisäksi voittajan klaanin päällikkö sai tittelin Tangata manu (lintuihminen). Perinne oli elossa vielä 1800-luvulla. Saaren nimi tarkoittaa rapanuin kielellä "suurta luotoa". Motu Nuin vierellä sijaitsee myös kaksi muuta motua, Motu Kao Kao ja Motu Iti. Motu Nuilla ei ole ihmisasutusta. Se on osa Valparaíson aluetta. == Lähteet == Luokka:Chilen saaret
Meritorjuntaohjus

Meritorjuntaohjus on pinta-alusten tuhoamiseen tarkoitettu ohjus. Useimmat meritorjuntaohjukset ovat lähellä merenpintaa lentäviä, nopeudeltaan alle äänennopeuden ja ovat inertia- ja tutkaohjautuvia. Meritorjuntaohjus voidaan laukaista lentokoneesta, laivasta, sukellusveneestä tai maalla sijaitsevasta laukaisualustasta. Ohjusvene on meritorjuntaohjuksin käytävään taisteluun kehitetty pieni 200–300 tonnin sota-alus. Meritorjuntaohjuksia voidaan torjua ohjustentorjuntaohjuksilla, kuten Sea Sparrow ja Sea Wolf tai konetykkijärjestelmillä, kuten Phalanx CIWS sekä erilaisilla harhautusjärjestelmillä. == Meritorjuntaohjuksia == *Exocet *Boeing Harpoon *RBS15 *H-22 *Neptun *Naval Strike Missile *Gabriel Suomen puolustusvoimien käyttämiä meritorjuntaohjuksia *Meritorjuntaohjus 66 (MtO 66) *Meritorjuntaohjus 85 (MtO 85) *Pintatorjuntaohjus 2020 (PtO 2020) *
Motu Oa

Motu Oa on saari Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kilometrin päässä Ua Pun saaresta kaakkoon. Motu Oa on osa pohjoisia Marquesassaaria. Saaren nimi tarkoittaa pohjoismarquesasin kielellä "Pitkä luoto". Saari on asumaton. == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian saaret
Lysosomi

Lysosomit ovat eläimissä esiintyviä yksinkertaisen fosfolipidikaksoiskalvon verhoamia pyöreitä soluelimiä, joiden halkaisija on noin 0,5 mikrometriä. Solussa sijaitseva Golgin laite eli Golgin alue vastaa niiden tuottamisesta. Lysosomit sisältävät noin 40 erilaista hajottavaa entsyymiä, jotka pilkkovat bakteereja ja vieraita hiukkasia, joita on tullut soluun endosytoosin avulla. Endosytoosirakkula (kalvorakkula) sulautuu yhteen lysosomin kanssa, ja lysosomin entsyymit pilkkovat rakkulan sisällön. Lysosomit tuhoavat samalla tavoin myös solun omia kuluneita ja vaurioituneita soluelimiä, jotka eivät enää toimi. Lysosomit ovat solujen yhdistetty ”puhtaanapitolaitos ja sulatusjärjestelmä”. Entsyymit eivät vahingoita solun omia rakenteita niin kauan kuin lysosomikalvo pysyy ehjänä. Kun solu kuolee, entsyymit vapautuvat lysosomeista ja solu hajoaa (autolyysi). Tämä on elimistön tapa päästä eroon kuolleista soluista. Lysosomin entsyymit vaativat alhaisen pH:n, ja lysosomeiden sisältö onkin hapan, pH-arvoltaan noin 5. Hapan ympäristö luodaan, kun V-tyypin ATPaasit pumppaavat protoneita lysosomeihin. Tämä on myös varokeino; kun lysosomi hajoaa vahingossa, hajottavat entsyymit eivät toimi solulimassa, jonka pH on korkeampi. Kun on kyse apoptoosista eli ohjelmoidusta solukuolemasta, alennetaan soluliman pH:ta vastaavasti. Kasvisoluissa on lysosomeihin liittyviä solunesterakkuloita, joita käytetään usein varastointiin. == Aiheesta muualla == *Solunetti: Lysosomi *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lysosome - Homo sapiens (human) *National Human Genome Research Institute (NHGRI): Lysosome *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Lysosomes Luokka:Soluelimet
Motukawaosaaret

Motukawaosaaret on saariryhmä Haurakilahden itäosassa Uudessa-Seelannissa. Saaret sijaitsevat muutamia kilometrejä Coromandelin niemimaan rannikolta, Motukawaosaaret ovat tuliperäisiä, ja niiden rannikot ovat jyrkkäpiirteisiä. Asumattomien saarten pensaskasvillisuus ja muu luonto ovat säilyneet varsin hyvin luonnonmukaisena. Motukaramaramasaarella pesii noin 3 500 australiansuulaparia. == Lähteet == Luokka:Uuden-Seelannin saaret
Peukaloisen retket villihanhien seurassa

Peukaloisen retket villihanhien seurassa () on ruotsalaisen Selma Lagerlöfin kirjoittama lastenromaani, joka julkaistiin kahdessa osassa 1906–1907. Satukirjojen klassikoksi kehittyneen romaanin päähenkilö on hanhien mukana ympäri Ruotsia kulkeva pikkupoika Nils Holgersson eli Peukaloinen. Lagerlöf kirjoitti teoksen tilaustyönä koulujen lukukirjaksi, jossa kuvattiin Ruotsin valtakuntaa ja kulttuuria.Selma Lagerlöf: Peukaloisen retket villihanhien seurassa. Kustantajan jälkisana, s. 295–296.Porvoo-Helsinki: WSOY, 1968. Koska kirja sisältää alkuperäisessä muodossaan runsaasti ruotsinkielistä paikannimistöä, se on jäänyt Pohjoismaiden ulkopuolella melko tuntemattomaksi. Sen sijaan useissa maissa siitä on julkaistu lastenpainoksia, joista on karsittu sadun etenemistä hidastavaa tietoaineistoa. Kirjan suomensi Juhani Aho käsikirjoituksesta, mikä näkyy muun muassa siinä, että luku mustien ja harmaiden rottien sodasta on katkelmallinen. Ahon suomennoksen ensipainos on myös bibliofiilisesti erityisen arvokas, koska Lagerlöf muutti vielä tarinaansa suomennoksen jälkeen. Maija Karma kuvitti suomalaisen laitoksen vuonna 1958 ja sai seuraavana vuonna kuvituksestaan Rudolf Koivu -palkinnon. Ennen Peukaloisen retkiä olivat ilmestyneet sellaiset lastenkirjallisuuden klassikot kuin Lewis Carrollin Liisan seikkailut ihmemaassa (1865) ja Rudyard Kiplingin Viidakkokirja (1894), joista jälkimmäisen eläintarinoiden sanotaan innoittaneen Lagerlöfiä oman tarinansa luomiseen. Tällaiset kuvitteelliset, fantasiaelementtejä sisältävät lasten tarinat voidaan nähdä osana impressionismin taidesuuntaa. == Juoni == Nils Holgersson on pikkupoika, jonka mielestä mukavinta on syödä ja nukkua. Toiseksi kivointa on tehdä kiusaa, etenkin eläimille. Erään tapauksen jälkeen Holgerssonien kotihaltia taikoo hänet pikkuruiseksi ja antaa hänelle kyvyn puhua eläimille. Villihanhet ottavat hänet kesyhanhineen mukaansa ja matkaavat Ruotsin maakuntien poikki. Matkan varrella Peukaloinen oppii kunnioittamaan eläimiä ja kasvaa aikuiseksi. == Anime ja sarjakuva == Kirjasta on tehty vuonna 1980 japanilais- itävaltalaisena yhteistyönä tehty piirrossarja Peukaloisen retket. Sarjaan perustuen julkaistiin myös sarjakuvalehti. == Muuta == Hanhen selässä lentävä Nils Holgersson – tunnettu kuva kirjasta – on kuvattu Ruotsin 20 kruunun setelin selkäpuolella. Myös saksalainen autolautta M/S Nils Holgersson on nimetty Nils Holgerssonin mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kirja Project Gutenbergissä ruotsiksi Luokka:Ruotsalaiset lastenkirjat Luokka:Vuoden 1906 kirjat Luokka:Selma Lagerlöfin teokset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nils Holgersson (täsmennyssivu)

Nils Holgersson voi tarkoittaa seuraavia asioita: * hahmo kirjassa Peukaloisen retket villihanhien seurassa * M/S Nils Holgersson, vuonna 2001 valmistunut autolautta * M/S Nils Holgersson, vuonna 1987 valmistunut autolautta, joka on myöhemmin nimetty nimelle M/S King Seaways
Võru

Võru (võroksi Võro, ) on Võrumaan pääkaupunki Viron kaakkoisosassa. Se sijaitsee Tamulajärven rannalla. Vuoden 2018 alussa kaupungissa oli 12 242 asukasta. == Historia == Kaupungin perusti Riian kenraalikuvernööri Venäjän keisarinnan Katariina II:n toivomuksesta 21. elokuuta 1784 entisen Võrun kartanon paikalle. Kaupungin varhaisilta vuosilta on säilynyt säännöllinen ruutukaava, puurakennuksia ja kaksi Katariinalle omistettua kirkkoa: luterilainen kirkko vuodelta 1793 ja ortodoksinen kirkko vuodelta 1804. Võru on ollut yli 200 vuotta paikallishallinnon, yrittäjyyden, kulttuurin ja urheilun keskus. Alkuaikoina hallinnon edustajat olivat saksalaista syntyperää, mutta 1900-luvun alussa kaupunki sai ensimmäiset etnisesti virolaiset kaupunginvaltuutetut. == Kulttuuri ja koulutus == Tunnetuin võrulainen on Viron kansalliseepoksen Kalevipoegin kirjoittaja Friedrich Reinhold Kreutzwald, joka asui kaupungissa vuosina 1833–1877 ja toimi kaupunginlääkärinä. Nykyään kaupungissa on hänelle omistettu museo ja patsas. Võru on historiansa aikana ollut myös tärkeä koulukaupunki. 1800-luvun loppupuolella kaupungissa oli seitsemän koulua, joissa työskenteli 31 opettajaa ja 317 oppilasta, vaikka Võrun asukasluku oli alle 3 000\. Vuonna 1914 perustettiin Võrun naisten käsityökoulu ja 1925 Võrun teollisuuskoulu. Vuosina 1921–1930 kaupungissa toimi opettajaseminaari. Vuodesta 1995 Võrussa on toiminut valtiollinen tutkimus- ja kehityslaitos Võron instituutti, jonka tavoitteena on võron kielen ja kulttuurin kehittäminen ja tutkiminen. == Talous == Võru yhdistettiin rautateillä Riikaan ja Pihkovaan vuonna 1889, ja vuonna 1915 kaupunki sai sähkön. Vuonna 1940 Võrussa oli 6 600 asukasta. Neuvostoliittoon liittämisen jälkeen kaupunkiin perustettiin monia teollisuuslaitoksia, muun muassa huonekalutehdas, jalkinetehdas, meijeri ja rakennusyhtiöitä. Võruun rakennettiin uusia asuinalueita, kaupungin väkiluku ja pinta-ala kasvoivat. Suunnitelmatalouden romahdus toi Võruun aluksi taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, mutta ajan mittaan vanhojen yritysten toiminta on saatu vastaamaan markkinatalouden vaatimuksia ja kaupunkiin on syntynyt uusiakin yrityksiä. == Väestö == Vuonna 2011 Võrun kaupungissa oli 12 667 asukasta, joista 11 652 (92,0 %) oli virolaisia, 804 (6,3 %) venäläisiä ja 201 (1,6 %) muita kansallisuuksia. Võru Suurkannataja Ekaterina kirik 2013.JPG| Katariinan kirkko. Võru pritsumaja.jpg| Entinen paloasema. Roosisaare rippsild 2011 10.jpg| Roosisaaren riippusilta. Võru I Põhikool.JPG| Võrun I peruskoulu. Voru Estonia mälestusmärk Katariina kirik.JPG| Katariinan kirkko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Võru Folkloorifestival *
Talentti

Talentti (, ) oli muinainen massan yksikkö. Se on lähtöisin mahdollisesti Babyloniasta tai Sumerista ja se vastasi vedellä täytetyn amforan painoa. Talenttia käytettiin usein rahayksikkönä, jolloin se viittasi yleensä kultaan tai hopeaan. == Painomittana == Antiikin kreikkalaisena painomittana talentti vastasi 60 minaa. Tunnettiin kuitenkin myös esimerkiksi 80 minaa vastannut talentti. Homeroksen aikoina talenteilla mitattiin aina kultaa, ja se vastasi härän arvoa kullassa. Talentin täsmällinen paino vaihteli eri kaupungeissa. Attikalainen (ateenalainen) talentti vastasi suunnilleen yhden keramionin eli kuutiojalallisen vettä painoa ja oli nykymitoissa noin 25,86 kg. Vanhan testamentin aikana talentti oli painomittana 60 minaa eli sekeliä, eli noin 30–40 kg. Uuden testamentin aikana talentin paino oli suunnilleen saman verran, noin 35–40 kg. == Rahayksikkönä == Klassisen Kreikan aikana talentti oli paitsi painomitta myös rahayksikkö, joka vastasi talenttia kultaa tai hopeaa. Attikalainen talentti vastasi myös rahana 60 minaa sekä drakhmaa. Aleksanteri Suuren aikoina hopeatalentti oli noin 26 kiloa hopeaa. Hellenistisen kauden lopulla kreikkalainen talentti oli 26,2 kiloa painava hopearaha. Tarkkoja arvioita talentin arvosta nykypäivänä on kuitenkin vaikea antaa muinaisten mittojen epämääräisyyden takia. Roomalaisella kaudella talentti vastasi denaaria. Työläisen päiväpalkka oli Uuden testamentin aikaan yksi denaari. == Muuntotaulukko == Muuntotaulukko attikalaisen mittajärjestelmän mukaisesti: Mittayksikkö (y) Muuntokerroin (x) 1 talanton = x × y 1y = x × talanton Kreikkalaiset – obolos (oboli) 36 000 obolia talenttia – drakhmē (drakhma) 6 000 drakhmaa talenttia – mna (mina) 60 minaa talenttia Kansainväliset (SI) – kilogramma 25,86 kg 0,04 talenttia Brittiläiset – naula 57,0 lb 0,02 talenttia == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan rahat Luokka:Antiikin kreikkalaiset massan yksiköt
Sedisvakanssi

Sedisvakanssi (latinan sanoista sedes ’tuoli’ ja vacans ’tyhjänä oleva’) tarkoittaa ajanjaksoa, jolloin piispanistuin, varsinkin paavinistuin, on vailla haltijaa. Käytännössä kyseeseen tulee ajanjakso paavin kuoleman ja uuden paavin virkaanastumisen välillä. Voimassa olevan kirkko-oikeuden määräykset sedisvakanssin suhteen ovat peräisin paavi Johannes Paavali II:n konstituutiosta Universi Dominici Gregis (=UDG, 1996). UDG:n mukaan paavin toimi palautuu sedisvakanssin aikana kardinaalikollegiolle, joka vastaa tietyin rajoituksin kollektiivisesti paavin tehtävistä. Sedisvakanssi näkyy myös vaakunassa, jota käytetään esimerkiksi sedisvakanssin aikana lyödyissä Vatikaanivaltion eurokolikoissa. Tällöin vaakunasta puuttuu vaakunakilpi kokonaan, ja siihen on kuvattu vain ristikkäin olevat kultainen ja hopeinen avain, paavinvallan tunnukset, päivänvarjon alla. ==Aiheesta muualla == * UDG Luokka:Katoliset käsitteet
Alfheim

Alfheim ( 'haltia-koti') on skandinaavisessa mytologiassa valohaltioiden valtakunta. Mytologian mukaan maailma oli jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Midgårdin kerrottiin sijaitsevan keskimmäisenä. Maailmoja yhdisti elämänpuu Yggdrasil. Alfheim esiintyy myös englantilaisissa balladeissa nimillä Elfhame ja Elphame. Se on myös vanha nimi Ruotsin maakunnalle Bohuslänille. == Alfheim kirjallisuudessa == Alfheim mainitaan haltioiden kotina ainoastaan kahdessa muinaisnorjalaisessa tekstissä. Toinen niistä on Snorri Sturlusonin Proosa-Eddan ensimmäinen osa, Gylfaginning. Alfheim esiintyy englantilaisissa balladeissa nimillä Elfhame ja Elphame, joka käännetään usein nykyenglannissa muotoon Elfland tai Elfenland (eli "haltiamaa"). J.R.R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa esiintyy myös Haltiamaa, joka sijaitsee Kuolemattomien Maiden rannikolla. ==Lähteet== Luokka:Skandinaavinen mytologia
Corona

Corona oli antiikin Roomassa kunnianosoituksena käytetty seppele. Coronoita: *corona obsidionalis tai corona graminea, ruohosta *corona civica, tammenlehvistä *corona triumphalis, laakerista triumfaattorille *corona ovalis, myrtistä ovation viettäjälle *corona civica aurea, kullasta Luokka:Rooman valtakunta
Korona

Korona tai corona voi tarkoittaa seuraavia asioita: ==Korona== * korona (peli), biljardin tapainen peli * korona (aurinko), Auringon uloin kerros * koronapurkaus, lievä purkaus korkeajännitteisessä piirissä * Viikin Infokeskus Korona, Helsingissä sijaitseva rakennus, jossa sijaitsee mm. Viikin tiedekirjasto * Korona, hypermarketteihin keskittynyt kauppaketju Valko- Venäjällä * koronavirukset, ihmisillä ja eläimillä yleisiä taudinaiheuttajia, erityisesti: ** koronavirus SARS-CoV-2, joka on aiheuttanut vuonna 2020 alkaneen COVID-19-pandemian * korona, kansankielinen nimitys COVID-19-pandemiatilalle * koronat (Coronicium), Pterulaceae-heimoon kuuluva orvakkasuku. * Korona radiata, hedelmöittymätöntä munasolua ympäröivä kerros * Korona (yritys), suomalainen keittiövalmistaja Pohjois-Savossa Leppävirralla. ==Corona== * corona, seppele antiikissa * Corona, Korona, naisen etunimi * Corona, yhdysvaltalainen vakoilusatelliittisarja * Corona, yhdysvaltalainen kaupunki * Corona, italialainen eurodance-yhtye * Corona, meksikolainen olut * Corona Australis, Etelän kruunu, tähdistö * Corona Borealis, Pohjan kruunu, tähdistö * Corona Australidit, meteoriparvi * Corona del Mar, asuinalue Newport Beachissä Kaliforniassa * M/S Svea Corona, Silja Linen autolautta * M/S Tor Corona, Macoma Shippingin ro-ro-rahtialus * Toyota Corona, automalli * Corona baari & biljardi, baari Helsingissä * pyhä Corona, 100-luvulla elänyt kristitty marttyyri * Corona, sukunimenä: ** Fernando Corona, Murcod (s. 1970), meksikolainen elektronisen musiikin artisti ** Jesús Manuel Corona (s. 1993), meksikolainen jalkapalloilija ** José de Jesús Corona (s. 1981), meksikolainen jalkapallomaalivahti ** Juan Corona (1934–2019), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja