Kohtaanto-ongelma

Kohtaanto-ongelma tarkoittaa Suomessa yleisessä kielenkäytössä useimmiten tilannetta, jossa avoimet työpaikat ja työvoima eivät eri syistä kohtaa. Kohtaamisvaikeudet voivat liittyä esimerkiksi työtehtävissä tarvittavaan osaamiseen tai työvoiman ja työpaikkojen alueelliseen sijoittumiseen. Kohtaanto-ongelman määrittelyn taustalla oleva kohtaanto-käsite () on alaltaan työpaikkojen ja työvoiman suhteita laajempi. Kohtaanto-ongelmana voidaan käsitellä myös esimerkiksi työvoiman ja saatavilla olevien asuntojen suhdetta. ==Työpaikkojen ja työvoiman kohtaanto-ongelma== Työmarkkinoiden kohtaanto tarkoittaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan yhteensopivuutta, kohtaanto-ongelma taas em. yhteensopivuuden haasteita.Räisänen 2016, 28 Heikko kohtaanto merkitsee, että yhteiskunnan voimavarat ovat vajaakäytössä, korkea työllisyysaste jää saavuttamatta ja yhteiskunnan on vaikeampi vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin menojen kasvuun.Pehkonen, Huuskonen & Tornberg 2018, 62 Kun kohtaanto-ongelman syitä sijoitetaan työntekijöihin, todetaan esimerkiksi, etteivät nämä vaihda alaa ja asuinpaikkaansa työmarkkinadynamiikan kannalta riittävän tehokkaasti.Pyykkönen 2016, 35 Työntekijöiden ja -hakijoiden on huolehdittava osaamisensa jatkuvasta päivittämisestä työelämän vaatimusten mukaiseksi. Hynninen 2007, 101 Yleisemmin ja neutraalimmin voidaan todeta, etteivät työnhakijat ja työpaikat kohtaa ilman kitkatekijöitä, koska sekä työnhakijoiden taidot että työpaikkojen taitovaatimukset vaihtelevat suuresti. Lisäksi tieto sekä työpaikoista että työnhakijoista on epätäydellistä, mikä viivyttää näiden kohtaamista.Hynninen 2007, 9 Suomen työmarkkinoita ajanjaksolla tammikuusta 1982 maaliskuuhun 2002 tarkastellut Heidi Soininen (2006) havaitsi, että kun tarkastellaan erikseen pitkä- ja lyhytaikaisen työttömyyden vaikutusta kohtaantoon 1990-luvun talouskriisin jälkeisenä aikana, pitkäaikaisella työttömyydellä oli vahva negatiivinen vaikutus kohtaantoon, kun taas lyhytaikaisella työttömyydellä oli positiivinen vaikutus.Soininen 2006, 20 Tarkasteltaessa kohtaanto-ongelmaa yksittäisten alueiden kannalta, työnhakualueen laajentaminen ei paranna kohtaantoa, vaan siirtää ongelmaa naapurialueille. Vaikutus on voimakkaampi tiheästi asutuilla alueilla. Hynninen 2007, 100 ==Yhteiskunnallisia ja poliittisia näkemyksiä kohtaanto- ongelmasta== ==Kohtaanto-ongelmaan liittyviä kehittämishankkeita Suomessa== * * * * ==Kohtaanto-ongelman tarkastelun taustalla yleisempi kohtaannon käsite== Kohtaannon onnistumista kuvaava englannin termi on ’’matching efficiency’’ (suom. kohtaamistehokkuus).Pehkonen ym. 2018, kuvailulehti, description Kohtaannon käsitteen matemaattinen kuvaaminen perustuu ns. sovittamisen () lähestymistapaan työmarkkinoiden tehokkuuden alueellisten ja suhdannevaihteluiden tutkimuksessa. Lähestymistavassa tarkastellaan työpaikkojen täyttymisen kehitystä valitun tutkimusalueen työttömien työnhakijoiden ja avoimien työpaikkojen suhteen ns. kohtaantofunktiona.Gorter, Nijkamp & Pels 1997, 173Bunders 2003 Kohtaantofunktion käyttäytymisen graafisena esityksenä käytetään yleisesti englantilaisen taloustieteilijän William Henry Beveridgen (1879 –1963) mukaan nimettyä Beveridge- käyrää.Soininen 2006, 4 Beveridge-käyrä on graafinen esitys työttömyyden ja avoimien työpaikkojen täyttymisen suhteesta. Se kuvaa täyttymättömien työpaikkojen osuutta työvoimasta. Koordinaatistossa on yleensä avoimet työpaikat pysty- ja työttömyys vaaka-akselilla. Käyrä on muodoltaan hyperbeli, koska korkeaan työttömyyteen tyypillisesti liittyy matalampi avoimien työpaikkojen määrä. Jos käyrä siirtyy ajan funktiona ulommaksi, samaa avoimien työpaikkojen määrää vastaa jatkuvasti korkeampi työttömyys, mikä kertoo työmarkkinoiden tehokkuuden laskusta. Käyrän asema koordinaatistolla voi kuvata suhdannevaihteluita: taantumassa työttömyys on korkea ja avoimien työpaikkojen määrä vähäinen, mikä sijoittaa käyrän 45 asteen linjan alapuolelle, vastaavasti nousukaudella korkea avoimien työpaikkojen määrä ja matala työttömyys sijoittaa käyrän 45° linjan yläpuolelle. ==Lähteet== * * * * * * * ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Työvoimapolitiikka * * * * ==Aiheesta muualla== * Työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaantotilanne eri ammateissa, kesäkuu 2014 Työ- ja elinkeinoministeriö.