Kriisikunta

Kriisikunta on Suomessa sijaitseva kunta, jonka talous on epätasapainossa. Kriisikunnan kriteerit perustuvat lakiin, ja tarkkailun hoitaa valtiovarainministeriö. == Uudet kriteerit == Vuonna 2019 voimaan tulleen uuden lain mukaan arviointimenettely voidaan käynnistää, jos * kunta ei ole kattanut kunnan taseeseen kertynyttä alijäämää määräajassa, joka on neljä vuotta tilinpäätöksen vahvistamista seuraavan vuoden alusta lukien. * tai jos asukasta kohden laskettu kertynyt alijäämä on kunnan viimeisessä konsernitilinpäätöksessä vähintään 1 000 euroa ja sitä edeltäneenä vuonna vähintään 500 euroa, * tai rahoituksen riittävyyttä tai vakavaraisuutta kuvaavat talouden tunnusluvut ovat kahtena vuonna peräkkäin täyttäneet seuraavat raja-arvot: ** kunnan konsernituloslaskelman vuosikatteen ja poistojen suhde on alle 80 prosenttia; ** kunnan tuloveroprosentti on vähintään 2,0 prosenttiyksikköä korkeampi kuin kaikkien kuntien painotettu keskimääräinen tuloveroprosentti; ** asukasta kohden laskettu kunnan konsernitilinpäätöksen lainojen ja vuokravastuiden määrä ylittää kaikkien kuntien konsernitilinpäätöksen lainojen ja vuokravastuiden keskimääräisen määrän vähintään 50 prosentilla; ** konsernitilinpäätöksen laskennallinen lainanhoitokate on alle 0,8. Näitä uusia kriteerejä sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna 2022, vuosien 2020 ja 2021 tilinpäätösten tunnuslukujen perusteella. Vuosina 2019–2021 käytetään aiemmin voimassa olleita kriteerejä. ==Vanhat kriteerit== Vanhan lain mukaan kriisikunnaksi voitiin nimetä sellainen kunta: * jonka vuosikate on negatiivinen * jonka lainakanta ylittää maan keskiarvon vähintään 50 prosentilla * jonka taseessa on kertynyttä alijäämää (500 euroa tai enemmän asukasta kohti) * jonka tuloveroprosentti on vähintään 0,5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin maan painotettu keskiarvo (vuonna 2013 noin 19,7 prosenttia) * jonka omavaraisuusaste on alle 50 prosenttia * jonka suhteellinen velkaantuneisuus on vähintään 50 prosenttia Kunta saattoi päätyä kriisikunnaksi silloinkin, kun kaikki ylläolevat kriteerit eivät täyttyneet, mutta alijäämä ylitti kahtena peräkkäisenä vuotena määrätyn rajan: *alijäämää saa olla viimeistä edellisessä tilinpäätöksessä enintään 500 euroa ja uusimmassa tilinpäätöksessä tuhat euroa asukasta kohden. ==Kriisikunnat vuodesta 2004== ===2004–2009=== *Kestilä, Karjaa, Keminmaa, Lehtimäki, Leivonmäki, Muonio, Rantsila, Utajärvi, Ylivieska, Pelkosenniemi, Utsjoki, Enontekiö, Puumala, Puolanka, Rääkkylä *Ii, Siikajoki, Vuolijoki, Längelmäki *Kemi, Oulainen, Ähtäri, Vaala, Korpilahti, Pohja, Askainen, Suolahti, Lohtaja *Hartola, Pello *Västanfjärd, Perniö *Haapajärvi, Nivala, Lavia ===2009=== * Vuonna 2009 Vihanti on täyttänyt kaikki kriisikunnalle asetettavat kuusi ehtoa.Ilta-Sanomat 5.8.2010 ===2010=== *Hanko, Kesälahti, Lavia, Utajärvi, UtsjokiValtiovarainministeriön julkaisema selvitysasiakirja ===2011=== *Honkajoki, Raasepori, Taivassalo ===2012=== *Juankoski, Kitee, Lavia, Tarvasjoki, Utsjoki, Vihanti ===2013=== *Hanko, Jalasjärvi, Lavia, Tarvasjoki ===2014=== *Honkajoki, Jalasjärvi, Lavia, Vimpeli ===2015=== *Jalasjärvi, Juankoski, Rääkkylä, Vimpeli ===2017=== *Hyrynsalmi, Jämijärvi, Teuva, Ähtäri ===2019=== *Honkajoki, Jämijärvi, Kyyjärvi, Teuva, Vehmaa ===2020=== *Honkajoki, Jämijärvi, Kyyjärvi, Lapinjärvi, Teuva, Vehmaa ===2021 === * Konnevesi, Pertunmaa, Rääkkylä ja Haapajärvi. === 2022 === * Haapajärvi, Konnevesi, Kyyjärvi, Pertunmaa ja Rääkkylä. === 2023 === * Lemi, Pertunmaa == Seuraukset == Jos kunta päätyy kriisikunnaksi, niin valtiovarainministeriön nimeämä työryhmä valmistelee sille talouden tasapainottamisohjelman, joka käytännössä tarkoittaa säästöjä. Kunnalle saatetaan myös ehdottaa kuntaliitosta. Tällöin puhutaan valtion holhoukseen joutumisesta, sillä kriisikunta menettää suuren osan omasta päätösvallastaan. Arviointimenettelyn jälkeen esimerkiksi Tarvasjoki pakkoliitettiin Lietoon vuonna 2015 ja satakuntalainen Lavia liitettiin Poriin Valtio jakaa vuosittain taloudellisesti heikoille kunnille harkinnanvaraista tukea, jota 2010 jaettiin 20 miljoonaa euroa. ==Kriisikuntien kohtalo== Kunta Kriisikuntana vuodet Seuraus Askainen Enontekiö Haapajärvi 2021–2022 Hanko Hartola Honkajoki 2019–2020 Kuntaliitos. Liittyi Kankaanpäähän vuoden 2021 alussa. Hyrynsalmi Ii Jalasjärvi 2013 Kuntaliitos. Jalasjärvi liitettiin Kurikkaan kuntien yhteisestä päätöksestä vuonna 2016. Juankoski Kuntaliitos. Liitettiin Kuopioon vuoden 2017 alussa. Jämijärvi 2017, 2020 Edelleen kriisikunta v. 2020 Karjaa Kemi Keminmaa Kestilä Kesälahti Kitee Konnevesi 2021–2022 Korpilahti Kyyjärvi 2019–2020, 2022 Edelleen kriisikunta v. 2020 Lapinjärvi 2020 Edelleen kriisikunta v. 2020 Lavia Kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Lavia pakkoliitettiin Poriin vuonna 2015. Lehtimäki Leivonmäki Lemi 2023– Lohtaja Kuntaliitos. Talousvaikeuksiin ajautunut Lohtaja teki aloitteen kuntaliitoksesta, mikä johti siihen, että Lohtaja, Kälviä ja Ullava liittyivät yhdessä Kokkolaan vuoden 2009 alussa. Längelmäki Muonio Nivala Oulainen Pelkosenniemi Pello Perniö Pertunmaa 2021–2022, 2023– Kuntaliitos. Liittyi Mäntyharjuun vuoden 2025 alussa. Pohja Puolanka Puumala Talous tasapainottui. Raasepori Rantsila Rääkkylä 2021–2022 Kumottu kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Rääkkylä pakkoliitettiin Kiteeseen vuonna 2017. Korkein hallinto- oikeus kuitenkin kumosi pakkoliitoksen ja Rääkkylä säilyi itsenäisenä.KHO kumosi päätöksen Rääkkylän ja Kiteen kuntaliitoksesta Yle.fi Kriisikunnaksi 2021. Siikajoki Suolahti Taivassalo Tarvasjoki Kuntaliitos. Valtioneuvoston päätöksellä Tarvasjoki pakkoliitettiin Lietoon vuonna 2015. Teuva 2020 Edelleen kriisikunta v. 2020 Utajärvi Utsjoki Vaala Vehmaa 2019–2022 Talous tasapainottui. Vihanti Vimpeli Talous tasapainottui. Vuolijoki Västanfjärd Liittyi uuteen Kemiönsaaren kuntaan 2009 Ylivieska Ähtäri jälleen 2017 Taloudellinen tilanne parani ja kriisikunta-asema poistui 2018. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Valtiovarainministeriö: Kunta- ja palvelurakenneuudistus * Valtiovarainministeriö: Kunta-asiat Luokka:Suomen kunnallishallinto