EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Virtasalmi

Virtasalmi on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Sen maapinta-ala oli 263 km² ja asukasluku 1 200 vuonna 2000. Virtasalmen naapurikunnat olivat Haukivuori, Joroinen, Juva, Mikkeli ja Pieksämäen maalaiskunta. Virtasalmen kirkonkylä sijaitsee Vuoksen vesistöalueella Maaveden lännemmän altaan eli Längelmäenjärven rannalla. Virtasalmen länsiosan kautta kulkevat Mikkelin ja Pieksämäen välinen kantatie 72 sekä Savon rata. Ainoa rautatieliikennepaikka Virtasalmen alueella oli Loukolammen seisake, joka lakkautettiin muiden Savon radan pienten liikennepaikkojen tavoin vuonna 1990.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 291. Helsinki: Karttakeskus, 2010. Kunta yhdistyi vuoden 2004 alussa Jäppilän ja Pieksämäen maalaiskunnan kanssa Pieksänmaan kunnaksi. 1\. tammikuuta 2007 Pieksänmaan ja Pieksämäen kaupungin kanssa tehdyn kuntaliitoksen jälkeen Virtasalmi on osa Pieksämäen kaupunkia. ==Nähtävyyksiä== *Karsikummun entinen kuparikaivos (1966-83) *Moottorirata Motopark *Majavareitti - melontareitti Längelmäenjärven vesistössä *Tiili- ja puurakenteinen kirkko (O. Reima, 1978) * Kalkkikivilouhos Ankeleen kylässä * Noronniemen luontopolku ja kivikautinen asuinpaikka Ankeleen lähellä * Suomen suurin hopeapoppeli Pallolanmäellä ==Kylät== Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä. == Nimikkoruoat == 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Virtasalmen perinneruoiksi valittiin kouratalkkuna ja vadelmista tai muista marjoista keitettävä kesävelli. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Virtasalmelle tyypillisiksi ruoiksi muikusta ja siankyljestä haudutettu suutarinpaisti, kesävelli ja ryynirieska. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virtasalmi-yhdistys ry:n kotisivut *
Mona Sahlin

Mona Ingeborg Sahlin (o.s. Andersson, s. 9. maaliskuuta 1957 Sollefteå) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 2007–2011. Sahlin on istunut kansanedustajana vuodesta 1982 lähtien. Hän toimi työministerinä Ingvar Carlssonin hallituksessa vuosina 1990–1991. Vuoden 1994 valtiopäivävaalien jälkeen hänestä tuli varapääministeri oltuaan puoluesihteerinä näkyvästi esillä vaalikampanjassa. Sahlinista odotettiin Ruotsin ensimmäistä naispääministeriä, mutta loppuvuodesta 1995 paljastuneet luottokortin väärinkäytökset johtivat vetäytymiseen päivänpolitiikasta. Hän oli käyttänyt valtion luottokorttia omiin ostoksiinsa yli 50 000 kruunun edestä. Sahlin perusteli holtittomuutta muun muassa lastenhoitoon liittyvillä seikoilla ja ilmoitti haluavansa pitää taukoa politiikasta. Lehdistötilaisuudessa 16. lokakuuta 1995 Sahlin syytti luottokorttisotkusta epäselviä sääntöjä. Sahlin palasi hallitukseen vuonna 1998, jolloin hän nousi apulaiselinkeinoministeriksi. Paluuta siivitti hänen kokemuksistaan kirjoittamansa kirja Med mina ord (1996), josta tuli Ruotsissa myyntimenestys. Vaalikaudella 2002–2006 hän toimi yhteiskuntasuunnitteluministerinä. Lisäksi hänen vastuualueellaan olivat tasa- arvoasiat. Sahlin valittiin yksimielisesti sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2007. Toukokuussa 2016 syntyi uusi kohu, kun kävi ilmi, että Sahlin oli antanut kollegalleen valheellisen tulotodistuksen. Teko on poliisin tutkittavana ja Sahlin eroaa tehtävästään kulttuuriministeriössä. Sahlin liittyi sosiaalidemokraattiseen nuoriso- ja opiskelijajärjestöön jo vuonna 1973. Hän osallistui Vietnamin sotaa vastustaneisiin mielenosoituksiin. ==Yksityiselämä== Sahlinilla on tytär Ann- Sofie (s. 1978) David Peñan kanssa. Hän meni naimisiin Bo Sahlinin kanssa 1982 ja heillä on kolme yhteistä lasta, Jenny, Gustav ja Johan. Johan kuoli alle yksivuotiaana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Profile: Mona Sahlin (The Local) Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
831

== Tapahtumia == * Muslimit valtasivat Palermon. * Ansgar perusti ensimmäisen kirkon Ruotsiin Birkassa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
832

== Tapahtumia == *Bysantin keisari Theofilos kielsi ikonit. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Wulfred, Canterburyn arkkipiispa Luokka:800-luku
833

== Tapahtumia == *Mojmír I hyökkäsi Nitraan. Suur-Määrin synty. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
834

== Tapahtumia == *Piispanistuin sijoitetaan Hampuriin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
835

== Tapahtumia == * Ragnar Lodbrok nousi valtaan (epätarkka päivämäärä) == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
836

== Tapahtumia == * Abbasidien kalifi al-Mutasim perusti uuden pääkaupungin Samarraan. * Tanskalaiset löivät Wessexin kuninkaan Egbertin. * Johannes VII Grammaticuksesta tuli Konstantinopolin patriarkka. == Syntyneitä == * Ethelbert, Kentin ja Wessexin kuningas (k. 865) * Konstantin I, Skotlannin kuningas (k. 877) * Fujiwara no Mototsune, japanilainen poliitikko ja sijaishallitsija (k. 891) == Kuolleita == * Muhammad ibn Idris, Keski-Marokon Idrisidi-dynastian kuningas Luokka:800-luku
837

== Tapahtumia == * helmikuu - Halleyn komeetta ohitti Maan * Pietro Tradonico valitaan Venetsian Dogeksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
Piippola

Piippola on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Lakkautushetkellä kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli km², josta km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Piippolan naapurikunnat olivat Haapavesi, Kestilä, Kärsämäki, Pulkkila ja Pyhäntä. Vuonna 2009 Piippola liitettiin osaksi Siikalatvan kuntaa. == Yleistä == Piippolan kunnan entisellä alueella on Suomen manneralueen keskipiste, joka sijaitsee Kestilän ja Piippolan välillä Talasnevan suoalueella. Keskipisteen merkki () pystytettiin vuonna 1958 Suomen Kuvalehden avustuksella Leskelän kylään valtatie 4:n varteen. Leskelä on Lamun ohella yksi Piippolan sivukylistä. Kunnan matkailukohteita ovat Viitainahon kotiseutumuseo ja kirjaston Haanpää-huone. Ensimmäisen kerran Piippola mainitaan vuoden 1562 voudintileissä nimellä Korteiskylä. KA 4646:29 Piippolaksi sitä alettiin kutsua vasta saman vuosisadan lopulla suurimman talon ja suvun Piipon mukaan. Piippola oli kauan aikaa osa Siikajoen ja sittemmin Pulkkilan pitäjää. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat oman kirkon Piippolaan, ja muutaman vuosikymmenen kuluessa alue itsenäistyi omaksi kappeliseurakunnakseen. Seuraava aluemuutos tapahtui vuonna 1899, kun Lamun ja Tavastkengän kylät erotettiin Piippolasta ja niistä muodostettiin Pyhännän seurakunta.Siikajokilaakson historia I Piippolassa on kolme oppilaitosta, Pentti Haanpään koulu, Koulutuskeskus JEDU Piippola (entinen Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto) ja vuodesta 2018 Pulkkilasta muuttanut Siikalatvan lukio. Piippolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli, ohraryynipuuro ja puolukkasoppa. ==Kyliä== Kirkonkylä, Kangaskylä, Lamu, Leskelä ==Kuuluisia piippolalaisia== * Pentti Haanpää (1905–1955), kirjailija * Antti Hyyrynen (s. 1980), metallimuusikko ja musiikkivideo-ohjaaja * Jussi Hyyrynen (s. 1971), muusikko * Tapio Junno (1940–2006), kuvanveistäjä * Juha Väätäinen (s. 1941), entinen kestävyysjuoksija, valmentaja ja kansanedustaja (perussuomalaiset) ===Kuvitteellisia piippolalaisia=== * Vaari, lastenlaulussa ”Piippolan vaari”. ==Lähteet== * Kansallisarkisto, Helsinki (KA), Vanhempi tilikirjasarja, Pohjanmaa (mikrofilmit Oulun yliopiston historian laitoksella). * Mauno Hiltunen, Aulis Forss, Janne Vilkuna, Siikajokilaakson historia I. Siikajokilaakson kunnat ja seurakunnat, Oulu 1996. ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto * Pentti Haanpään koulu * Suomen keskipisteet * Bongaa Suomen keskipisteet Tiede, 5.6.2009. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
838

== Tapahtumia == * Wessexin kuningas Egbert löi tanskalaiset. * Abbasidien kalifi Mutasim valtasi Amoriumin Bysantilta. == Syntyneitä == * Muhammad ibn Jarir al-Tabari == Kuolleita == * Pipin I, Akvitanian kuningas Luokka:800-luku
839

== Tapahtumia == * Ethelwulfista tuli Wessexin kuningas. == Syntyneitä == * Mikael III, Bysantin keisari == Kuolleita == * Egbert, Wessexin kuningas * Wiglaf, Mercian kuningas (saattoi kuolla vasta 840) Luokka:800-luku
840

== Tapahtumia == * Ludvig Hurskaan pojat Kaarle Kaljupää, Lothar ja Ludvig Saksalainen taistelivat isänsä valtakunnasta. * Viikingit perustivat Dublinin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 14. maaliskuuta - Einhard, frankkilainen historioitsija (s. noin 775) * 20. kesäkuuta - Ludvig Hurskas, Frankkien kuningas (s. 778) * Al-Khwarizmi, persialainen matemaatikko * Wiglaf, Mercian kuningas (saattoi kuolla jo 839) * Eanred, Northumbrian kuningas Luokka:800-luku
Dysfasia

Dysfasia eli kehityksellinen kielihäiriö tai kielellinen erityisvaikeus tarkoittaa kielen kehityksen häiriötä. Henkilöllä voi olla kielellisiä ongelmia joko puheen ymmärtämisessä tai tuottamisessa tai näissä molemmissa.Dysfasia, kielellinen erityisvaikeus. Verneri.net. Viitattu 24.4.2015. Dysfasia-sanan alkuperä on kreikan kielessä: dys- tarkoittaa vaikeutta ja phasis puhetta. Tarkkaa syytä dysfasialle ei tiedetä, mutta perinnöllisyys näyttäisi olevan merkittävä osatekijä. Kielellisessä erityisvaikeudessa lapsen muu kokonaiskehitys on normaalia. Ongelmat painottuvat selkeästi puheen ja kielen kehityksen osa-alueille. Dysfasia voi syntyä myös aikuisella aivovaurion yhteydessä (aivokontuusio, aivohalvaus, aivoverenvuoto). Dysfasian sijaan aikuisten aivovaurioiden yhteydessä käytetään nykyään termiä afasia jonka aste voi vaihdella puhumattomuudesta muutaman esineen nimeämisvaikeuksiin. Dysfasiaa ei pidä sekoittaa termiin dysfagia (nielemisen häiriö). Dysfasiaa on mahdollisuus luokitella monella tavalla muun muassa vaikeusasteen perusteella ja sen perusteella, kohdistuuko ongelma puheen tuottamiseen (ekspressiivinen vaikeus) vai ymmärtämiseen (reseptiivinen vaikeus) vai molempiin. Seuraavassa yksi käytetty luokittelu (Rapin&Allen; 1987): # Verbaalinen auditiivinen agnosia. Vaikeus hahmottaa kuultua puhetta. # Verbaalinen dyspraksia. Vaikeus hallita puheliikkeitä ja tuottaa puhetta. # Fonologisen ohjelmoinnin häiriö. Vaikeus tuottaa puhetta, vaikka yksittäisten äänteiden muodostaminen onnistuukin. # Fonologis- syntaktinen häiriö. Vaikeuksia ymmärtää monimutkaisia ja abstrakteja ilmaisuja. # Leksikaalis-syntaktinen häiriö. Sanojen löytämisen ongelmaa. # Semanttis-pragmaattinen dysfasia. Kielen asianmukaisen käyttämisen ongelma, johon liittyy esimerkiksi vastavuoroisen keskustelun hallitsemisen ongelmaa. Muistuttaa autistisen henkilön oirekuvaa. Kansainvälisessä ICD-10-diagnoosiluettelossa dysfasia kuuluu ryhmään F80. ==Katso myös== * Afasia * Touretten oireyhtymä * Elohiiri * Lukemisen erityisvaikeus * Aivoliitto ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kehityksellinen kielihäiriö, käypä hoito -suositus 2019 (Duodecim) * Kehityksellinen kielihäiriö, käyvän hoidon potilasversiot 2019 (Duodecim) * Aivoliitto ry * Suomen Kielipolku SLI ry * Dysfasialasten tuki ry * Luokka:Neurologiset poikkeavuudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Saxo Grammaticus

Saxo Grammaticus (noin 1150 – noin 1220) oli keskiajan tanskalainen historioitsija kuningas Valdemar I:n aikana. Hän toimi arkkipiispa Absalonin kirjurina. Hänen elämästään ei tiedetä paljoakaan, mutta hänen otaksutaan opiskelleen Ranskassa. Saxo Grammaticus laati latinankielisen historiateoksen Gesta Danorum ('Tanskalaisten teot'). 16 kirjasta koostuva teos alkaa mytologisesta muinaisuudesta ja päättyy vuoteen 1186. Gesta Danorum on tutkimukselle arvokas sekä skandinaavisen muinaistaruston muistiinmerkintänä että 1100-luvun Tanskasta ja vendejä vastaan tehdyistä ristiretkistä kertovana lähteenä. Renessanssihumanisti Erasmus Rotterdamilainen ylisti Saxon suvereenia latinan kielen hallintaa ihmetellen, miten moinen tyyliniekka oli saattanut elää 1100-luvun barbaarisessa Tanskassa. Teoksen jälkivaikutukseltaan merkittävin episodi käsittelee Amletia. William Shakespeare sai välivaiheiden kautta tästä katkelmasta aineistoa näytelmäänsä Hamlet. Saxo Grammaticusta käyttivät lähteenään myös 1600-luvun ruotsalainen historioitsija Johannes Messenius ja Suomen kronikan tuntematon kirjoittaja. Nämä tulkitsivat Saxo Grammaticuksen kuvaukset finneistä ja näiden myyttisistä kuninkaista suomalaisiin viittaaviksi. == Lähteet == * * * == Aiheesta muualla == * Saxo Grammaticus, Gesta Danorum. * kirjat I-IX . The Online Medieval & Classical Library. Luokka:Tanskalaiset historioitsijat Luokka:Muinaispohjoismainen kirjallisuus Luokka:1150-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1220 kuolleet Luokka:Keskiajan henkilöt
Afasia

Afasia tarkoittaa puheen ymmärtämisen ja tuottamisen vaikeaa häiriötä, joka johtuu dominantin aivopuoliskon toimintahäiriöstä, vaikka älykkyys sekä aisti- ja lihastoiminnot ovat normaalit. Afasialla tarkoitetaan myös mitä tahansa aivovammasta johtuvaa kielellistä häiriötä, kuten sanasokeutta, sanamykkyyttä tai kirjoituskyvyttömyyttä. Sanan alkuperä on kreikan kielessä: a- tarkoittaa puuttumista ja phasis puhetta. Afasian syitä ovat muun muassa aivoinfarkti, aivoverenvuoto, erilaiset aivovammat, dementia ja etenevät aivosairaudet. == Motorinen afasia == Afasia on motorinen, mikäli potilaalla on vaikeuksia puheen tuottamisessa. Aivovaurio on otsalohkossa, Brocan puhealueessa. Motorista afasiaa kutsutaan myös Brocan afasiaksi (Broca's aphasia). Motoriselle afasialle on tyypillistä työläs ja katkeileva puhe sekä ongelmat konjunktioissa, prepositioissa, sananlopuissa ja kieliopillisissa keinoissa. ==Sensorinen afasia== Sensorisessa afasiassa potilaalla on häiriöitä puheen ymmärtämisessä. Vika on ohimolohkon sensorisella puhealueella. Sensorisesta afasiasta kärsivällä potilaalla vika on usein Wernicken alueella, jolloin sanojen tulkitseminen vaikeutuu tai on mahdotonta. Puhe muuttuu tällöin epäloogiseksi, mutta sanat ovat oikein. Myös lukemisen ymmärtäminen ja tulkitseminen voi häiriintyä. ==Katso myös== * Dysfasia * Aivoliitto ==Lähteet== * Neurologia, WSOY, Toim. Soma Kaitila. 1992. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Afasia (terveyskirjasto.fi) * Aivojen rakenne ja toiminta: Puhetta ohjaavat alueet (Helsingin yliopistollinen keskussairaala) * Luokka:Neurologiset sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pulkkila

Pulkkila on entinen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kaakkoisosassa Oulun läänissä. Kunnassa asui ihmistä ja sen pinta-ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Pulkkilan naapurikunnat olivat Haapavesi, Kestilä, Piippola ja Rantsila. Pulkkilan kirkonkylä sijaitsee Siikajoen suurimman sivujoen Lamujoen varrella, noin 90 kilometriä Oulun eteläpuolella. Jyväskylään on matkaa 247 kilometriä. Pulkkilassa on metalliteollisuutta, ja siellä sijaitsee mm. teräsputkia valmistava tehdas. Vuoden 2009 alussa Pulkkilasta tuli yhdessä Kestilän, Piippolan ja Rantsilan kanssa osa kuntaliitoksessa muodostettua Siikalatvan kuntaa. == Historiaa == Pulkkilan pysyvä asutus syntyi ilmeisesti 1500-luvun puolivälissä. Ensimmäisen kerran se mainitaan asiakirjoissa vuonna 1562 nimellä Naaraskoski.KA 4695 Nimi Pulkkila vakiintui saman vuosisadan loppuun mennessä tuolloisen kylän suurimman talon mukaiseksi. Itsenäinen seurakunta Pulkkila oli vuodesta 1671 lähtien. Tuolloin sen alue käsitti koko nykyisen Siikalatvan. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat Piippolaan oman kirkon ja vähitellen Pulkkilan itä- ja eteläosat itsenäistyivät Piippolan kappeliseurakunnaksi. Siikajokilaakson historia I == Politiikka == Ennen kuntaliitosta ylintä päätösvaltaa käytti Pulkkilan kunnanvaltuusto, johon kunnallisvaaleissa valittiin 17 jäsentä. Keskusta ja Vasemmistoliitto olivat perinteisesti kunnan vahvimmat puolueet. == Tunnettuja pulkkilalaisia == Listalla on mukana tunnettuja pulkkilalaisia sekä Pulkkilassa syntyneitä. * Irja Auroora, oopperalaulaja * Ossi Bäckmand (s. 1942), kestävyysjuoksija * Rafael Engelberg (1882–1962), kirjailija * Pentti Haanpää (1905–1955), kirjailija * T. I. Itkonen (1891–1968), kielitieteilijä * Ilmari Kianto (1874–1970), kirjailija * Martti Koskinen (1941–1988), sanoittaja-säveltäjä * Jussi Niilekselä (s. 1950), ohjaaja * Antti Rantakangas (1964–2019), poliitikko == Nähtävyyksiä == * Pulkkilan kirkko, Josef Stenbäck 1909 * Kirkkotapuli, C. L. Engel 1843 * Pappila Lamujoen rannassa, kirjailija Ilmari Kiannon synnyinkoti * Kotiseutumuseo * Suomen sodan Pulkkilan taistelun muistomerkki * Perinteikäs kylänraitti * Haapavuoren luontopolku * Uljuan tekojärvi == Sivukylät == * Hyvärilä * Junnonoja * Laakkola * Latva * Vorna ==Ruokakulttuuri== Pulkkilan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla palvilihavelli, ohraryyneillä höystetty lihakeitto palvatusta naudanlihasta. == Lähteet == *Kansallisarkisto, Helsinki (KA), Vanhempi tilikirjasarja Pohjanmaa (mikrofilmit Oulun yliopiston historian laitoksella) *Mauno Hiltunen, Aulis Forss, Janne Vilkuna, Siikajokilaakson historia I. Siikajokilaakson kunnat ja seurakunnat, Oulu 1996. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Pylkönmäki

Pylkönmäki on entinen Suomen kunta, joka perustettiin vuonna 1914 Karstulan ja Saarijärven kuntien osista ja liitettiin Saarijärven kaupunkiin 2009. Pylkönmäen naapurikunnat olivat Karstula, Multia, Saarijärvi, Soini ja Ähtäri. Pylkönmäki sijaitsi Länsi-Suomen läänissä ja Keski-Suomen maakunnassa, Suomenselän vedenjakajalla. Lähin rautatieasema sijaitsee Ähtärin Myllymäellä, Haapamäki–Seinäjoki-radan varrella. ==Kuntaliitos== Pylkönmäen kunnanvaltuusto päätti 29. tammikuuta 2007 aloittaa kuntaliitosneuvottelut Saarijärven kanssa. Sekä Pylkönmäen että Saarijärven valtuustot hyväksyivät 25. kesäkuuta 2007 kuntaliitoksen toteuttamisen vuoden 2009 alussa, jolloin Pylkönmäki liitettiin Saarijärveen. Uudessa Saarijärven kaupungissa oli hieman yli 10 800 asukasta. Pylkönmäen seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan jo vuoden 2007 alussa. ==Nähtävyyksiä== thumb|left|Pylkönmäen kirkko. thumb|Näkymä Jakolan tilan automuseosta. *Pylkönmäen kirkko, rakennuttanut Jaakko Kuorikoski 1860, uusittu 1927, suunnittelija Alvar Aalto *Soidinmäki, korkeus 261 metriä merenpinnasta *Kaksi lapinrauniota Multpakanniemessä *Jakolan tilalla on automuseo. ==Kyliä== Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Puolimatka, Mulikka, Pajumäki, Soidinmäki, Vihanti, Pääjärvi ==Tiedonvälitys== Pylkönmäen asioista kertovat paikallislehdet Sampo ja Viiden Kunnan Sanomat sekä maakuntalehti Keskisuomalainen. ==Tapahtumia== Pylkönmäen kylien kehittämisyhdistys Pylkön Ääni ry järjestämä traktorien mäkivetokilpailut Pönkkä pulling. Paikkakunnalla toimiva urheiluseura Pylkönmäen Yrittävä on perustettu vuonna 1912. Seura järjestää vuosittaiset Pentin Olympialaiset heinäkuussa. Vuonna 2024 nämä ovat järjestyksessään 50:net 2\. marraskuuta vuonna 1977 kaksi Suomen ilmavoimien lentäjää sai surmansa Fouga Magister-harjoituskoneen FM-65 maahansyöksyssä Pylkönmäellä. Konetyyppi määrättiin onnettomuuden vuoksi lentokieltoon. ==Ruokakulttuuri== Pylkönmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto ja mustikkapuuro. ==Kuuluisia pylkönmäkeläisiä== *Petri Honkonen (s. 1987), kansanedustaja, ministeri *Eero Huovinen (s. 1944), helsinkiläinen emerituspiispa, kesäpylkönmäkeläinen *Seppo Kantonen (s. 1963), jazzmuusikko *Tapani Kiminkinen (s. 1954), maalaislääkäri, mediapersoona *Mikael Konttinen (s. 1984), laulaja *Tommi Soidinmäki (s. 1983), laulaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pylkönmäen kylän omat kotisivut (Pylkön Ääni ry ylläpitämät) * Viisaankivi -seutuportaali *
Vehmersalmi

Vehmersalmi on Pohjois-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Vuonna 2004 kunnassa asui 2 115 ihmistä ja sen pinta-ala oli 550,59 km², josta 202,47 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,91 asukasta/km². Vehmersalmen naapurikunnat olivat Kuopio (vuoteen 1969 Kuopion maalaiskunta), Leppävirta ja Tuusniemi, vuoteen 1973 saakka myös Riistavesi. ==Historiaa== Kunnan nimi tuli Kallaveden ja Suvasveden välisestä salmesta, jonka rannalla sen keskus sijaitsee. Tavinsalmen eli Kuopion pitäjään kuulunut seurakunta sai itsenäisyyden 1900-luvun vaihteessa. Vehmersalmen kunta itsenäistyi vasta 1922. Vehmersalmen vuonna 1920 valmistunut tiilinen kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema. Vuoden 2005 alussa Vehmersalmen kunta liittyi Kuopion kaupunkiin. Vehmersalmen keskustan kaksi taajamaa-aluetta ja kaistale Ritonimeä (entinen Ritoniemen lomakylä) muodostavat nykyisin Kuopion 42. kaupunginosan; loppu aiemmasta Vehmersalmen kunnasta luetaan Kuopion maaseutualueeksi. ==Kyliä== Enonlahti, Horsmanlahti, Juonionlahti, Jänissalo, Litmaniemi, Miettilä, Niinimäki, Putroniemi, Puutosmäki, Ritoniemi, Roikansaari, Räsälä, Vuorisalo, Mustinlahti ja Kohma == Ruokakulttuuri == 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vehmersalmen perinneruoaksi valittiin kapakalakeitto. ==Kuvia== Vehmersalmen koulu - Vehmersalmi - Kuopio.jpg|Vehmersalmen koulukeskusta kirjastoineen (Vehmersalmenkatu 27). Vehmersalmen keskustaa - Vehmersalmi- Kuopio - 1.jpg|Vehmersalmen liikekeskustaa. Vehmersalmen terveysasema - Vehmersalmenkatu 10 - Vehmersalmi - Kuopio - 2.jpg|Terveysasema. Vehmersalmen silta.JPG|Vehmersalmen silta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Vehmersalmen taajama Pohjois-Savon opaskartassa * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Värtsilä

Värtsilä tai Wärtsilä voi tarkoittaa: *Värtsilä, entinen Suomen kunta Pohjois- Karjalassa, osittain luovutetulla alueella *Värtsilä, kaupunkityyppinen taajama Karjalan tasavallassa Venäjällä, luovutetulle alueelle jääneen Värtsilän entisen kirkonkylän paikalla *Värtsilä, rautatieasema Viipuri–Joensuu-radalla Venäjän-puoleisessa Värtsilässä *Wärtsilä, kaupunginosa Järvenpäässä *Wärtsilä Oyj Abp, suomalainen pörssiyhtiö.
Ruukki

Ruukki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla. Kunta syntyi Paavolan ja Revonlahden kuntien yhdistyessä vuonna 1973. Kunnan nimi tuli tuolloisen Paavolan kunnassa sijainneen Ruukin kylän nimestä. Kunnassa asui 4 600 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 772,58 km², josta 5,79 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,88 asukasta/km². 1\. tammikuuta 2007 Ruukki ja Siikajoki lakkautettiin ja samalla perustettiin uusi Siikajoen kunta. Ruukki- sana tarkoittaa varhaista raudan- ja kuparinvalmistukseen keskittynyttä laitosta ja sen ympärille muodostunutta aluetta.SUOMEN VUORITOIMI JA METALLIRUUKIT. Erkki Härö 1997-2005; http://www.antskog.fi/ruukit.pdf ==Kylät== * Hartaanselkä * Luohua * Relletti * Saarikoski * Tuomioja ==Taajamat== * Paavola * Revonlahti * Ruukki (kuntakeskus) == Yhteydet == Kunnan päätiet olivat valtatie 8 (Kasitie) ja kantatie 86. Edellinen kulkee Revonlahden ja jälkimmäinen Paavolan kirkonkylän kautta. Vanhastaan Siikajoki on toiminut tärkeänä sahateollisuuden tukinuittojen kuljetusväylänä. Vuonna 1886 Ouluun saakka jatkettu Pohjanmaan rata kulkee Ruukin kautta. Eräänä tuon ajan perintönä on Ruukissa kunnanviraston molemminpuolin kaksi rautaista niitattua siltaa. Vanhempi siirrettiin nykyiselle paikalleen rautatiesillaksi, ja "Huokausten silta" on nykyisin kevyemmän liikenteen käytössä. Radasta erkanee Tuomiojan rautatieasemalla Raahen rata. Lähin lentokenttä on Oulun lentoasema. == Teollisuus == Ruukissa toimii saha- ja puutavarateollisuuden (Ruukki Wood, MSJ-Wood), metalli- ja konepajateollisuuden (FinnBlast, TeknoComp, Reko-Kone, JMC Engine), eristevalmistuksen (Ruukin EPS) ja muiden alojen yrityksiä. Huomattava osa teollisuudesta on keskittynyt Ruukin yrityspuistoon. Ruukissa tuotetaan vesivoimaa Pöyryn ja Ruukinkosken voimalaitoksissa, jotka siirtyivät Revon Sähkön myynnin yhteydessä Vattenfallin omistukseen. == Palvelut == Ruukissa on kaksi toisen asteen oppilaitosta, Siikajoen lukio (ennen kuntaliitosta nimeltään Ruukin lukio) ja Ruukin maaseutuopisto. Oppilaitokset tekevät yhteistyötä hevostalouden alalla. Ruukissa sijaitsee myös Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) alainen Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasema. == Vastaanottokeskus == Sisäasiainministeriö päätti maaliskuussa 2009 perustaa SPR:n ylläpitämän vastaanottokeskuksen entiseen Ruukkiin, jossa oli siis aiemminkin toiminut vastaanottokeskus. ==Tunnettuja ruukkilaisia== * Marika Fingerroos (s. 1979), malli ja laulaja == Kulttuuri == === Tapahtumat === Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Ruukissa vuosina 1971 sekä 2001. === Ruoka === Ruukin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lahtivelli eli klimppisoppa ja porkkanakiisseli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomenniemi

thumb|300px|Punkan kylä Suomenniemi on entinen Suomen kunta, joka aiemmin oli osa Etelä-Karjalan maakuntaa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä ihmistä ja sen pinta-ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Suomenniemen naapurikunnat olivat Mäntyharju, Puumala, Ristiina ja Savitaipale. Suomenniemi oli asukasluvultaan Manner-Suomen pienin kunta. 1.1.2013 lähtien siitä tuli osa Mikkeliä ja sen myötä osa Etelä-Savon maakuntaa, kun Mikkeli, Ristiina ja Suomenniemi yhdistyivät uudeksi Mikkelin kaupungiksi vuoden 2013 alussa. Vapaa-ajan asuntojen määrä oli pinta-alaan nähden suuri, 1 383\. Suomenniemellä sijaitsee Shukokai Karate -opisto. Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan Suomenniemellä ei ollut lainkaan taajamia. == Kyliä == Kakkola, Kauriansalmen kylät, Kiesilä, Laamalansaari, Luotolahti, Lyytikkälä, Pajulahti, Pukkila, Punkka, Suomenniemi. Karkaus–Sydänmaa valittiin vuoden eteläkarjalaiseksi kyläksi vuonna 2006. Suomenniemeä ympäröi Kuolimojärvi, ja jossain paikoin myös Saimaa. == Nähtävyyksiä == * Suomenniemen puukirkko vuodelta 1866 ==Ruokakulttuuri== Suomenniemen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tirripaisti ja potaattituuvinki, pihkamaito sekä mustikkapiirakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomenniemen kotisivut * goSaimaa.com-matkailusivusto * Suomenniemen myllyt: tietoa nykyisistä ja entisistä vesimyllyistä Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
TMC

RDS-TMC (Radio Data System – Traffic Message Channel) tarkoittaa analogisten radiolähetysten mukana lähetettäviä digitaalisia liikennetiedotteita. RDS- TMC:ssä välitetään tietoa kaikista tieliikenteen häiriöistä niille kuljettajille, jotka ovat hankkineet erillisen RDS-TMC-viestien vastaanottamiseen sopivan ajoneuvolaitteen. Vastaanottimen avulla välitetään hyödyllistä ja ajantasaista tietoa tietöistä, onnettomuuksista, ruuhkista ja kelistä. Suomessa TMC-tietoa välittää Destia (ent. Tieliikelaitos). Koodatut viestit muutetaan TMC-vastaanottimissa ja esitetään vastaanottimen mahdollistamalla kielellä joko tekstinä näytöllä tai merkein karttapohjalla. Jotta viesti voidaan Suomessa näyttää karttapohjalla, on TMC-vastaanottimen muistissa oltava Tiehallinnon tarjoama tietokanta. Tietokannan jakelua säädellään lisenssillä. Nykyään yleisin vastaanotin TMC-viesteille on GPS- navigointilaite eli navigaattori. RDS-TMC-liikenneviesti koostuu neljästä perustiedosta: häiriön syystä ja seurauksesta, sijainnista, vaikutusalueen laajuudesta sekä arvioidusta häiriön kestoajasta. TMC-sanomat välitetään pienellä datansiirtonopeudella (1187,5 b/s). Tarvittavat tiedot voidaan lähettää muutamalla tavulla, joiden perusteella vastaanotin esittää tapahtumaa vastaavan tiedotteen omalta muistikortilla olevasta tietokannastaan. RDS-TMC sanoma sisältää paikannustiedot alueesta, teistä ja paikoista. Esimerkki TMC- viestistä: "Tie 51, Länsiväylä, Otaniemi, Kehä I. Rikkoutunut linja-auto. Koskee suuntaa: Keilaniementie (Tie 101, Kehä I)" ==TMC-lähetykset Suomessa== Vuosina 1998-2006 Tiehallinto ylläpiti ilmaista testipalvelua Yleisradion ja Digitan kanssa. Tiehallinnolta palvelu siirtyi Destialle, joka huhtikuussa 2007 alkoi lähettää palvelua salattuna Yleisradion Yle Radio Suomen taajuudella. Samanaikaisesti kaikki käytössä olleet TMC-vastaanottimet lakkasivat toimimasta. Tilanne muuttui huhtikuussa 2008, kun Destia solmi ensimmäiset palvelusopimukset navigaattorivalmistajien kanssa.Digitoday 11.4.2008 http://www.digitoday.fi/mobiili/2008/04/11/destian-liikennetiedon- patouma-aukesi/200810239/66 Navigaattorivalmistajista Navigon, Garmin, TomTom ja Mio ovat allekirjoittaneet sopimuksen Destian kanssa ajantasaisen RDS-TMC liikennetiedon hyödyntämisestä.Destian yhteensopivuussivu 1.3.2009 http://www.destiatraffic.fi/site/index.php?os=0&subos;=1&subsubos;=3&lan;=fi Destian jälkeen suomessa RDS-TMC liikennetietoja tuotti ranskalaisomistuksessa oleva Mediamobile Nordic, jonka liiketoiminnan belgialainen BE-Mobile osti vuonna 2018. BE-Mobile lopetti RDS-TMC palvelun Suomessa vähin äänin loppuvuodesta 2023. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Liikennevirasto - TMC liikennetiedotuspalvelu * Mediamobile Nordic Luokka:Radiotekniikka
Meksikon osavaltiot

Meksikossa on 31 osavaltiota ja lisäksi erillinen liittovaltion alue (Distrito Federal), jossa sijaitsee maan pääkaupunki México. == Meksikon osavaltiot == Pääkaupunkiterritorio Pääkaupunkiterritorio Pääkaupunkiterritorio Pääkaupunkiterritorio Pääkaupunkiterritorio Osavaltio Lippu Pinta-ala (km²) Asukasluku (2010) Liittynyt liittovaltioon México (Distrito Federal) 1824 Osavaltio Lippu Pääkaupunki Suurin kaupunki Pinta-ala (km²) Asukasluku (2010) Järjestys Liittynyt liittovaltioon Aguascalientes Aguascalientes Aguascalientes 1857 Baja California Mexicali Tijuana 1952 Baja California Sur La Paz La Paz 1974 Campeche Campeche Campeche 1863 Chiapas Tuxtla Gutiérrez Tuxtla Gutiérrez 1824 Chihuahua Chihuahua Ciudad Juárez 1824 Coahuila (Coahuila de Zaragoza) Saltillo Torreón 1824 Colima Colima Manzanillo 1856 Durango Durango Durango 1824 Guanajuato Guanajuato León 1823 Guerrero Chilpancingo Acapulco 1849 Hidalgo Pachuca Pachuca 1869 Jalisco Guadalajara Guadalajara 1823 México Toluca Ecatepec de Morelos 1823 Michoacán (Michoacán de Ocampo) Morelia Morelia 1823 Morelos Cuernavaca Cuernavaca 1869 Nayarit Tepic Tepic 1917 Nuevo León Monterrey Monterrey 1824 Oaxaca Oaxaca de Juárez Oaxaca de Juárez 1823 Puebla Puebla de Zaragoza Puebla de Zaragoza 1823 Querétaro (Querétaro de Arteaga) Santiago de Querétaro Santiago de Querétaro 1823 Quintana Roo Chetumal Cancún 1974 San Luis Potosí San Luis Potosí San Luis Potosí 1823 Sinaloa Culiacán Culiacán 1830 Sonora Hermosillo Hermosillo 1824 Tabasco Villahermosa Villahermosa 1824 Tamaulipas Ciudad Victoria Reynosa 1824 Tlaxcala Tlaxcala Vicente Guerrero 1856 Veracruz (Veracruz de Ignacio de la Llave) Xalapa Veracruz 1823 Yucatán Mérida Mérida 1823 Zacatecas Zacatecas Zacatecas 1823 *
Viittoma

Viittomat ovat viittomakielen rakenneosia, jotka vastaavat puhuttujen kielten sanoja. Viittomia käytetään myös puhetta tukevassa ja korvaavassa kommunikaatiossa vammaisten ja neurologisesti poikkeavien kohdalla. Viittomat koostuvat pienemmistä rakenneosista, joita ovat: * Käsimuoto * Paikka * Liike * Orientaatio Viittomat voivat olla yksi- tai kaksikätisiä. Yksikätiset viittomat tehdään aktiivisella kädellä, joka on oikeakätisillä oikea ja vasenkätisillä vasen käsi. Kaksikätisissä viittomissa liikkeen suorittaa aktiivinen käsi tai molemmat kädet symmetrisesti. == Lähteet == Luokka:Viittomakieli
Arvopaperi

Arvopaperi on esimerkiksi omistusosuuden (esim. osakeyhtiön osake) tai määritellyn oikeuden (esim. asunto-osakeyhtiön osake) todisteena oleva asiakirja tai arvo-osuus, kuten osakekirja tai joukkovelkakirja. Myös juoksevat velkakirjat, sijoitusrahasto-osuudet ja johdannaisinstrumentit ovat arvopapereita. Arvopaperit helpottavat osuuksien ja/tai oikeuksien siirtämistä henkilöltä toiselle esim. kaupan tai perinnön yhteydessä. Arvopaperi toimii luovutettavana merkkinä omistuksesta tai oikeudesta. Omalta osaltaan arvopaperi käsitteenä mahdollistaa suurempien kokonaisuuksien jakamisen pienempiin osuuksiin osakeyhtiön ja joukkovelkakirjan kaltaisissa monen henkilön omistamissa rakenteissa. Historiallisesti arvopaperilla on tarkoitettu nimenomaan osuuden tai oikeuden merkiksi tuotettua fyysistä asiakirjaa. Nykyisin fyysiset asiakirjat on yhä useammin korvattu tietojärjestelmään tallennetuilla arvo-osuuksilla. Tällöin riippumaton taho (arvopaperikeskus) ylläpitää arvo-osuusjärjestelmää, johon kirjataan tiedot arvo-osuuksista sekä niiden omistajista. Arvopaperin käsitettä käytetään Suomen lainsäädännössä mm. arvopaperimarkkinalaissa, sijoitusrahastolaissa sekä yleisesti osakeyhtiötä, asunto-osakeyhtiötä ja lainoja koskevassa lainsäädännössä. Ruotsalaisen mallin mukaisesti arvopaperi voidaan määritellä siten, että sen välitön hallinta on sen osoittaman etuuden saamisen välttämätön edellytys. Arvopaperin vaihdantaa on pyritty edistämään mm. lainsäädännön keinoin, jotta arvopapereilla käytävä kauppa ei kärsisi lainsäädännöstä johtuvien epävarmuustekijöiden vuoksi. Muun muassa varastetun arvopaperin vilpittömässä mielessä oleva ostaja saa, toisin kuin varastetun irtaimen reaaliesineen kohdalla, saantosuojaa arvopaperin oikeaa omistajaa kohtaan. Oikea omistaja ei siis voi vaatia arvopaperin takaisin luovuttamista enää sen jälkeen, kun arvopaperin oikeudettomasti haltuunsa saanut on ennättänyt luovuttaa sen kolmannelle. Varastettu tai kadonnut arvopaperi voidaan käräjäoikeuden päätöksellä kuolettaa. == Katso myös == * Arvopaperistaminen * Arvo-osuus * Dematerialisoituminen (arvopaperit) * Joukkovelkakirja * Osakekirja ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Arvopaperioikeus Luokka:Sijoittaminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Emissio (taloustiede)

Emissio tarkoittaa arvopaperien kuten osakkeiden tai obligaatioiden liikkeelle laskemista. Osake-emissiosta käytetään tavallisesti nimitystä osakeanti. Suomessa valtion obligaatiot laskee liikkeelle valtiokonttori. Emissiokurssi tarkoittaa hintaa, jolla arvopaperi lasketaan liikkeelle. Emissiokurssi ei välttämättä ole sama kuin arvopaperin nimellisarvo.Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y. 1987 Emissiokurssi voidaan ilmoittaa myös liikkeeseenlaskuhinnan suhteena nimellisarvoon. Emissiokurssi 100 (prosenttia) merkitsee, että lainasta maksetaan sen nimellisarvo. Jos emissiokurssi alittaa 100, lainasta maksetaan alle nimellisarvon. Emissiovoitto tarkoittaa emissiokurssin ja nimellisarvon erotusta. Emissiovoitto jää arvopaperin liikkeeseenlaskijalle.Sijoitustieto.fi: Sijoittajan sanasto == Katso myös == * Alimerkintä * Ylimerkintä == Lähteet == Luokka:Sijoittaminen Luokka:Rahoitus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Osakeyhtiöt
Rekyyli (osakemarkkinat)

Rekyyli on osakkeiden kurssikehityksen äkillinen heilahdus vastakkaiseen suuntaan. Kurssiin voi jyrkän nousun aikana tulla hetkellinen lasku ja laskun aikana äkillinen käännös ylöspäin. Rekyyli seuraa usein markkinoiden ylireagointia johonkin uutiseen tai tapahtumaan. Luokka:Sijoittaminen
Volatiliteetti

Volatiliteetti (engl. volatility) on rahoitusinstrumentin tuoton keskihajonta annetulla, yleensä vuoden, aikahorisontilla. Se on eräs riskiä kuvaava tunnusluku. Tavallisimmin luku lasketaan päivätuottojen keskihajonnasta ja ilmoitetaan prosentteina vuodessa. Olettamalla rahoitusinstrumentin arvon vaihtelun seuraavan satunnaiskävelyä tai Wienerin prosessia, volatiliteetti nousee ajan neliöjuuressa. Tämä johtuu siitä, että pidemmän ajan kuluessa instrumentin arvo voi ajautua kauemmaksi lähtöarvostaan. Matemaattisesti tulos saadaan soveltamalla Iton lemmaa. Historiallisella volatiliteetilla viitataan volatiliteettiin, joka lasketaan historiallisista arvon muutoksista. Implisiittisestä volatiliteetista taas puhutaan silloin kun tarkoitetaan volatiliteettia, joka liittyy tämän hetkisiin ko. instrumentin johdannaismarkkinatasoihin. ==Kaavoja== Yleensä volatiliteetti \sigma mitataan vuositasolla. Se voidaan laskea jakamalla tietyn aikavälin tuottojen keskihajonta \sigma_{SD} aikavälin vuosissa mitatun pituuden P neliöjuurella: \sigma = {\sigma_{SD}\over\sqrt{P}}. Jonkun tietyn aikavälin volatiliteetti \sigma_T taas saadaan kertomalla volatiliteetti \sigma vuosissa ilmaistun aikavälin T neliöjuurella: \sigma_T = \sigma \sqrt{T}. Esimerkiksi, jos osakkeiden päivittäisen tuoton keskihajonta on 1 % eli 0,01 ja pörssipäiviä on vuodessa 252, saadaan volatiliteetti jakamalla päivittäinen keskihajonta pörssipäivän vuosissa ilmaistun keston 1/252 neliöjuurella: \sigma = {0{,}01 \over \sqrt{1/252}} = 0{,}1587. Kuukausitason volatiliteetti: \sigma_{kk} = 0{,}1587 \sqrt{1/12} = 0{,}0458. == Katso myös == * Markkinatakaus * Sharpen luku == Aiheesta muualla == * Riski on osakkeiden tuoton kääntöpuoli , Finanssivalvonta Luokka:Sijoittaminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Likviditeetti

Likviditeetti tarkoittaa maksuvalmiutta ja maksukykyä ja toisaalta sitä, miten helposti jokin omaisuuserä on muutettavissa rahaksi. Esimerkiksi omistusasunnon katsotaan olevan epälikvidi sijoitus, koska sen myymiseen liittyy paljon käytännön ongelmia (kuten pitkä myyntiaika sekä usein uuden asunnon hankkiminen). Verbi likvidoida tarkoittaa yritystaloudessa "selvittää varat", "tehdä loppuselvitys". Likvidointi voi tapahtua yrityksen lopettamisen yhteydessä. Tähän perustuu myös sanan kuvaannollinen merkitys: poliittisen vastustajan tuhoaminen.WSOY: Sivistyssanakirja (WSOY Pro): likvidoida ==Arvopaperimarkkinoiden likviditeetti== Julkisessa kaupankäynnissä likviditeetti kuvaa arvopaperimarkkinoiden kykyä välittää kauppoja nopeasti ja tehokkaasti. Jos likviditeetti on pieni, arvopapereiden osto ja myynti voi olla vaikeaa, koska kaupankäyntitoimeksiantoja ei ole paljoa. Hyvä likviditeetti takaa isojenkin kauppojen nopean toteuttamisen ilman suurta vaikutusta hintatasoon. Epälikvideillä arvopapereilla osto- ja myyntitoimeksiantojen ero on leveäIlliquid Option Definition. Investopedia.. ==Maksuvalmius tai maksukyky== Likviditeetti tarkoittaa myös maksuvalmiutta tai maksukykyä. Lyhytaikaisten velkojen suhde helposti rahaksi muutettavaan omaisuuteen kuvaa yrityksen maksuvalmiutta. Käyttötilillä oleva omaisuus ja käteinen raha ovat täysin likvidejä. Vastaavasti esimerkiksi pitkä määräaikaistalletus on epälikvidi, koska sen muuttaminen rahaksi ei välttämättä onnistu (talletusta ei voi nostaa tai sen nostaminen tulee kalliiksi). Pankin puolestaan on ylläpidettävä maksuvalmiuttaan kassareservillä. == Lähteet == Luokka:Sijoittaminen Luokka:Taloustieteen käsitteet
Yleisindeksi

Yleisindeksi on arvopaperimarkkinoiden kokonaistilannetta kuvaava suhdeluku, joka kuvaa esimerkiksi pörssin päälistan osakkeiden kurssikehitystä (osakeindeksi). OMX Helsinki -yleisindeksissä osakkeet ovat mukana markkina- arvoaan vastaavalla painolla. ==Yleisindeksejä== *OMX Helsinki *RTS-2 == Aiheesta muualla == *Unitaksen osakeindeksin historia Luokka:Osakeindeksit
Puoluekokous

Puoluekokous on puolueen jäseniä edustava virallinen kokous, joka on yleensä myös puolueen korkein päättävä elin. Suomessa puoluekokouksen tarkoituksena on valita puolueelle puheenjohtaja ja puoluehallitus, joissakin puolueissa myös puoluevaltuusto, keskuskomitea tai vastaava elin ja päättää puolueohjelmasta. Henkilövalintojen lisäksi puoluekokouksessa hyväksytään puolueen periaatteet, joita kutsutaan joko periaateohjelmaksi tai puolueohjelmaksi. Puoluekokous voi myös valita puolueen ehdokkaan esimerkiksi presidentinvaaleihin. Puoluekokous järjestetään tavallisesti muutaman vuoden välein (esimerkiksi Keskusta ja Kokoomus kahden vuoden välein). Erityistä tarvetta varten voidaan kutsua koolle ylimääräisiä puoluekokouksia. Joissakin puolueissa puoluekokoukset on tapana nimetä järjestysnumeroilla ensimmäisestä kokouksesta alkaen. Puoluekokoukset voivat olla edustuksellisia, joihin valitaan edustajat puolueen paikallisyhdistyksistä tai vaihtoehtoisesti puoluekokoukseen voivat osallistua kaikki halukkaat puolueen jäsenet. Jälkimmäistä periaatetta toteuttaa Suomen puolueista ainoastaan Perussuomalaiset. Luokka:Puolueet
565

==Tapahtumia== * 14. lokakuuta – Justinus II:sta tuli Justinianus I:n seuraaja ==Syntyneitä== * ==Kuolleita== * maaliskuu – Belisarius, itäroomalainen sotapäällikkö * 13. tai 14. marraskuuta – Justinianus I, Itä-Rooman keisari * Audoin, langobardien kuningas Luokka:500-luku
566

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Tang Gaozu, Kiinan Tang-dynastian perustaja ja ensimmäinen keisari (k. 635) == Kuolleita == * Luokka:500-luku
567

== Tapahtumia == *Avaarit ja langobardit kukistavat gepidit. *Austrasian kuningas Sigebert I menee naimisiin Brunhilden ja Neustrian kuningas Kilperik I Brunhilden sisaren Galsvintan kanssa. Avioliitoilla on kauaskantoiset seuraukset Frankkien valtakunnassa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Atanagild, visigoottien kuningas. *Karibert I, Neustrian kuningas. *Kunimund, gepidien kuningas Luokka:500-luku
568

== Tapahtumia == * Alkuvuodesta germaaniheimo langobardit lähtee avaarien ajamana Pannoniasta. * Langobardit tunkeutuvat Pohjois-Italiaan kuninkaansa Alboinin johdolla ja valloittavat alueen Itä-Roomalta. * Kesällä Pohjois- Italian väestöä pakenee langobardien tieltä Venetsiaan. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Galsvinta, Kilperik I:n puoliso. Luokka:500-luku
569

== Tapahtumia == * Garamantit solmivat rauhan Bysantin kanssa ja heidän pääkaupunkinsa käännytettiin kristinuskoon == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
564

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Li Baiyao, kiinalainen historioitsija == Kuolleita == * Luokka:500-luku
563

== Tapahtumia == * Irlantilainen munkki Columba perusti ensimmäisen tärkeän luostarin Britteinsaarille Ionan saarelle Skotlannin rannikolle. *Justinianus I vihki Hagia Sofian uudelleen käyttöön kupolin laajennuksen jälkeen Luokka:500-luku
562

== Tapahtumia == * Sotapäällikkö Belisarius joutui Konstantinopolissa oikeudenkäyntiin syytettynä juonittelusta keisaria vastaan. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
561

== Tapahtumia == *Klotar I:n kuoltua frankkien valtakunta jaetaan neljään osaan hänen poikiensa kesken. Sigebert I saa hallittavakseen Austrasian, Kilperik I läntisen Neustrian, Karibert I Pariisin ja Guntram Burgundin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Klotar I, frankkien kuningas *Pelagius I, paavi Luokka:500-luku
560

== Tapahtumia == * Ceawlin nousee Wessexin kuninkaaksi isänsä jälkeen. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Yuwen Yu, Pohjoisen Zhou-dynastian hallitsija Kiinassa * Chen Chang, eteläkiinalaisen Chen-dynastian hallitsija * Chramn, Akvitanian herttua * Cynric, Wessexin kuningas Luokka:500-luku
Suolahti

Suolahti on entinen Suomen kaupunki, joka sijaitsi Keski-Suomessa. Suolahden kaupungissa asui 5 368 asukasta (31.12.2006) ja sen pinta-ala oli 67,48 km², josta 9,75 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 95,19 asukasta/km². Suolahden naapurikunnat olivat Laukaa, Sumiainen ja Äänekoski. == Historia == Suolahden kauppala perustettiin vuonna 1932, jolloin Äänekosken kunta jaettiin Suolahden ja Äänekosken kauppaloiksi sekä Äänekosken maalaiskunnaksi. Suolahdessa toimi Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin esikunta vuosina 1940–1944 ja Suolahden sotilaspiirin esikunta 1944–1956. Suolahden kirkko rakennettiin 1940, ja vuonna 1946 perustettiin Suolahden seurakunta (aiemmin Äänekosken seurakunnan alue käsitti myös Suolahden)Otavan iso tietosanakirja, osa 8 vuodelta 1964, palsta 325. Kaupungiksi Suolahti muuttui vuonna 1977. Äänekosken ja Suolahden kaupungit sekä Sumiaisten kunta yhdistyivät vuoden 2007 alussa. Kuntaliitoksessa syntyneen kaupungin nimeksi tuli Äänekoski. Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi tuli Suolahden kaupungin vaakuna. Toisin kuin yleensä niitä Suomen kuntien nimiä, jotka ovat lahti-loppuisia yhdyssanoja, Suolahden nimeä taivutetaan Lahden tavoin paikallisuutta ilmaistaessa sisäpaikallissijoissa. Suolahdessa on kaksi rautatieasemaa, Suolahden Wanha Asema ja Suolahden rautatieasema. Suolahdessa on myös Valtran (aiemmin Valmet) traktoritehdas. Suolahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla suolamuikkumuhennos. ==Kuuluisia suolahtelaisia== *Tomi Haustola, diplomi- insinööri *Kalle Hakkarainen, maratonjuoksija *Petri Jakonen, jalkapalloilija *J-V Hintikka, kitaristi *August Koskinen, kansanedustaja *Sami Lehtoranta, koripalloilija *Pekka Leppänen, kansanedustaja *Jorma Liimatainen, vapaapainija *Päivi Nerg, kansliapäällikkö *Matti Paatelainen, jalkapalloilija *Antony Parviainen, muusikko *Jack Smack, kitaristi, taustalaulaja ja säveltäjä *Marko Vanhanen, tubettaja *Saija Seppä, keskimatkanjuoksija (yleisurheilu) ===Yhtyeitä=== *Machine Men, heavy metal -yhtye == Katso myös== *Suolahden keskustaajama *Suolahden kirjasto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dragsfjärd

Dragsfjärd on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomessa. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 76 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 21 prosenttia suomea. Dragsfjärdin naapurikunnat olivat Kemiö, Nauvo, Parainen ja Västanfjärd. Kunnanosassa sijaitsee Dragsfjärden-järvi, jonka mukaan se on nimetty. Dragsfjärd liitettiin vuoden 2009 alussa uuteen Kemiönsaaren kuntaan, jonka muodostavat Dragsfjärdin lisäksi myös Kemiön ja Västanfjärdin kunnat. Asiasta päättivät kolmen kunnan valtuustot 26. kesäkuuta 2007. Tätä ennen Dragsfjärdiin oli liitetty Hiittisten kunta vuonna 1969. "Siellä missä meri ja maa kohtaa, siellä sijaitsee Dragsfjärd" oli kunnan slogan. ==Maantiede== Dragsfjärd sijaitsee Kemiön saaren lounaisosassa. Sen maa-ala on hyvin rikkonainen. Pinta-alasta vain 8 % oli maata. Suurin osa maa-alasta sijaitsee Kemiön saarella, jonka lisäksi kunnalla oli myös laaja saaristo. Hiittisten saaristo oli ollut osa Dragsfjärdia vuodesta 1969 lähtien. Dragsfjärdin alueen itäosa on tasaista ja laajasti viljeltyä – kuitenkin monien kalliomäkien rikkomaa. Entisen kunnan länsiosaa kutsuttiin nimellä Ölmos. Ölmos on yhteydessä muuhun saareen kahden kapean kannaksen kautta. Merenlahdet Norrfjärden, Röviken ja niiden väliin jäävä järvi Dragsfjärden erottavat Ölmosin Kemiöstä. Merkittäviä vesistöjä ovat Dragsfjärdin keskellä sijaitseva Dragsfjärden, sekä Björkboda träsk, Hammarsboda träsk, Stora masugnträsket ja Storträsket. Ainoa joki on Norrfjärdeniin laskeva Sunnanåjoki. Dragsfjärdissä on kolme taajamaa. Kunnan entinen keskus Taalintehdas, kirkonkylä Kärra ja Björkboda. == Nähtävyyksiä == * Bengtskärin majakka * Dragsfjärdin kirkko * Taalintehtaan kirkko * Söderlångvikin kartano ==Kylät== Dragsfjärd on jaettu 26:een maarekisterikylään: Björkboda, Genböle, Hammarsboda, Hertsböle, Kärra, Kråkvik, Labbnäs, Lillfinhova, Långnäs, Nordanå, Purunpää, Rosendal, Rövik, Skinnarvik, Smedskulla, Storfinhova, Stusnäs, Sunnanå, Söderby, Söderlångvik, Söglö, Taalintehdas (Dalsbruk), Tynglax, Ytterkulla, Ytterölmos, Överölmos Hiittinen on jaettu 14:ään maarekisterikylään: Bergö, Biskopsö, Bolax, Böle, Hiittinen (Hitis), Holma, Högsåra, Kasnäs, Kaxskäla, Rosala, Stubbnäs, Tunhamn, Vänö, Vänoxa == Etäisyyksiä == * Helsinki 180 km * Salo 74 km * Tammisaari 85 km * Turku 85 km == Kulttuuri == === Murre === Dragsfjärdin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Dragsfjärdin ruotsinkielinen murre luetaan turunmaanruotsin Itä-Turunmaan murteisiin. === Ruokakulttuuri === Dragsfjärdin pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla keitetty hauki kananmunakastikkeella.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 18. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Tunnettuja asukkaita == * Ture Hollstén (1896–1978), kansanedustaja (RKP) * Gottfrid Lindström (1887–1975), kansanedustaja (SDP) * Emil Roos (1879–1956), kansanedustaja (RKP) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Dragsfjärdin myrkkyskandaali vuonna 1982 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit