EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bar-Hebræus

Bar-Hebræus (myös: Abu-faradž), (1226−1286) oli syyrialais-arabialainen kirjailija, kotoisin Malatiasta. Vuodesta 1264 kuolemaansa saakka hän vaikutti jakobiittisen kirkon mafrjanina eli alipiispana. Hänen lukuisista kirjoituksistaan kieliopin, eksegetiikan ja historian alalla on syyriankielinen kronikka tärkeä lähdeteos.Bar-Hebræus, Tietosanakirja osa 1, palsta 861, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 == Lähteet == Luokka:Syyrialaiset henkilöt Luokka:Pyhimykset Luokka:Vuonna 1226 syntyneet Luokka:Vuonna 1286 kuolleet
Upatto

Upatto on metsäalue Savonlinnan Haukiniemessä. Sen pinta-ala on noin 21 hehtaaria. Alueen nimen ovat keksineet paikalliset asukkaat. Upatossa sijaitsee sekä luonnontilaista metsää että talousmetsää. Alueella sijaitsee useita vapaa-ajan asuntoja sekä Kahenlampi-niminen lampi. Luokka:Savonlinnan luonto Luokka:Suomen metsät
Aittosaari

Aittosaari, puhekielessä myös Aitssaari tai Aitsaari, on noin 3,2 hehtaarin kokoinen saari Pihlajaveden Kuivinselällä Savonlinnassa. Saarella kasvaa metsää, ja se on 300 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella on kaksi luotoa, joista isompi on mäntyjä kasvava ja pienempi on puuton. Aittosaaren ja Pellossalon erottaa noin 100 metriä leveä salmi. == Lähteet == Luokka:Saimaan saaret Luokka:Savonlinnan luonto
Fokker Eindecker

Fokker Eindecker oli sarja Saksan ensimmäisessä maailmansodassa käyttämiä yksipaikkaisia yksitasoisia hävittäjälentokoneita, jotka kehitti hollantilainen insinööri Anthony Fokker.1: Boyne, Walter J. The Smithsonian Book of Flight for Young People. Washington, DC: Smithsonian Institution, 1988. Huhtikuussa 1915 kehitetty ensimmäinen Eindecker oli ensimmäinen tarkoitukseen rakennettu saksalainen hävittäjälentokone ja ensimmäinen ilma- alus, joka oli varustettu synkronointilaitteella, joka antoi ohjaajalle mahdollisuuden laukaista konekivääri potkurin kaaren läpi osumatta lapoihin. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset hävittäjälentokoneet Luokka:Fokkerin ilma- alukset
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1961

Vuoden 1961 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Kouvolassa 3. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 48,5 Ruotsi 68,5 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m U-B. Wieslander (R) 12,0 T. Vahtera (S) 12,3 S. Bowall (R) 12,4 B. Johansson (S) 12,5 200 m U-B. Wieslander (R) 25,0 S. Bovall (R) 25,3 T. Vahtera (S) 25,4 S. Norrlund (S) 26,0 400 m E. Östberg (R) 57,0 H. Kivistö (S) 57,5 A-M. Tegelius (R) 59,4 T. Kaina (S) 62,8 800 m E. Lindberg (R) 2.15,1 A. Aittala (S) 2.17,5 S. Vilén (S) 2.19,4 U. Adamsdotter (R) 2.20,3 80 m aidat U-B. Wieslander (R) 11,3 G. Cederström (R) 11,4 M. Kullas (S) 12,3 S. Norrlund (S) 14,8 4 x 100 m viesti Ruotsi (Broberg, Larsson, Bowall, Wieslander) 48,0 Suomi (Koivusaari, Vahtera, Norrlund Johansson) 52,6 Korkeus L. Kaarna (S) 158 B. Skerden (R) 158 B. Larsson (R) ja R-M. Soppi (S) 158 Pituus I. Broberg (R) 592 B. Johansson (S) 581 G. Cederström (R) 580 M. Koivusaari (S) 562 Kuula G-B. Flink (R) 13,33 M-B. Stolpe (R) 13,02 I. Lehtonen (S) 12,27 V. Väliahde (S) 11,91 Kiekko I. Lehtonen (S) 43,00 B. Schönborg (R) 42,90 S. Kauppinen (S) 42,80 G. Håkansson (R) 37,67 Keihäs R. Talvensaari (S) 47,55 I. Almqvist (R) 46,69 S.Toivola (S) 46,37 Britt Johansson (R) 44,31 == Lisätietoa == * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * 80 m:n aitajuoksussa Suomen Norrlund kaatui * kuulantyönnössä Suomea edustanut Lehtonen oli os. Talvitie * Yleisurheilumaaottelun parhaimpina palkittiin Talvensaari ja Wieslander, yllättävimmistä suorituksista palkittiin Kivistö ja Flink. * maksaneita katsojia oli 764 == Lähteet == * Helsingin Sanomat 4.9.1961, s. 16 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1961 yleisurheilu Luokka:Kouvolan urheilutapahtumat
Oleg Hlevnjuk

Oleg Vitaljevitš Hlevnjuk (; s. 7. heinäkuuta 1959 Vinnytsja, Ukrainan SNT) on venäläinen historioitsija, joka työskentelee Venäjän federaation valtionarkistossa. Hän on tutkinut erityisesti Neuvostoliiton ja stalinismin historiaa, ja hänen teoksiaan on käännetty useille kielille,Oleg Hlevnjukin julkaisuja. Josif Stalinin elämäkerta on käännetty myös suomeksi. ==Teoksia== * Сталин и Орджоникидзе: конфликты в Политбюро в 30-е годы (1993) * Политбюро: Механизмы политической власти в 1930-е годы (1996) * Хозяин: Сталин и утверждение сталинской диктатуры (2001) * Cold Peace: Stalin And The Soviet Ruling Circle, 1945–1953 (2004) – Yoram Gorlitzkin kanssa * В соавторстве с Й. Горлицким: Холодный мир. Сталин и завершение сталинской диктатуры (2011) * Сталин: Жизнь одного вождя (2015) * Stalin: Diktaattorin uusi elämäkerta (2019) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mikkonen, Erkka – Puukka, Päivi: Stalin rakasti elokuvia, himoitsi nuoria tyttöjä eikä uskaltanut jättää henkiin ketään, joka oli mahdollinen vastustaja. (Oleg Hlevnjukin haastattelu.) Yle Uutiset 7.12.2019. Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Venäläiset historioitsijat Luokka:Venäläiset tietokirjailijat Luokka:Elävät henkilöt
Kylmäjoki

Kylmäjoki on joki tai puro, joka sijaitsee Savonlinnan Haukiniemessä. Se laskee Kahenlammesta Tevanlahteen. Joen pituus on noin 1,8 kilometriä ja leveys keskimäärin 2 metriä. Korkeusero joen päissä on 11,4 metriä. Luokka:Suomen joet
Kuivinselkä

Kuivinselkä on Savonlinnassa sijaitseva, Pihlajaveteen kuuluva 1,4 neliökilometrin kokoinen järvenselkä Pellossalon saaren ja Nikaniemen välissä. Selän syvin kohta sijaitsee Saparosaaren kärjessä ja on reilut 9 metriä syvää. == Luonto == Kuivinselän luonto on hyvin tyypillistä suomalaista järviluontoa. Selän ja rantojen mataluuden vuoksi monet lahdet ovat ruovikkoisia. Alueella pesii muun muassa härkälintuja, isokoskeloita ja telkkiä. Alueella on tavattu usein saimaannorppia, mutta pesinnöistä ei ole varmoja havaintoja viime vuosilta. == Saaria == Kuivinselän suurimmat saaret ovat Paakonsaari, Aittosaari, Iso-Kuivinsaari, Saparosaari, Punnonsaari ja Sairalansaari. Luokka:Pihlajavesi (Saimaa)
Ferdinánd Barna

Ferdinánd Barna (1825−1895) oli unkarilainen kielentutkija ja etnografi ja Unkarin kansallismuseon virkamies vuodesta 1860. Hän käsitteli useissa tutkielmissa suomalais-ugrilaisten kansojen kieliä, lähinnä unkaria sekä esihistoriaa, pakanallista uskontoa ja runoutta koskevia kysymyksiä.Barna Ferdinánd, Tietosanakirja osa 1, palsta 864−865, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 Erityistä huomiota Barna ansaitsee sen vuoksi, että hän käänsi ensimmäisenä Kalevalan kokonaisuudessaan unkariksi. Käännös Kalevala: a finnek nemzeti eposza ilmestyi 1871 Pestissä. Barnan muita julkaisuja ovat (ei suomennettu): Suomalainen kansanrunous muinais-unkarilaiseen runouteen verrattuna (1873), Unkarin kielen korosta (1875), Eräs unkarilaisen ja suomalaisen kirjallisuuden välinen yhtymäkohta (1878), Muinaisuskontomme pääjumalat (1881), Muinaisuskontomme pienemmät jumaluusolennot sekä uhrimenot (1881). Barna myös osallistui aikansa polttaviin kielikysymyksiin, kielenuudistusriitaan ja unkarilaisten alkuperää koskevaan väittelyyn. Hän asettui edellisessä periaatteellisesti varsin järkevälle ja maltilliselle kannalle, jälkimäisessä hän taas pääasiassa vastusti Ármin Vámbéryn turkkilaisteoriaa. Barna tutustutti unkarilaisia useissa selonteoissaan Suomessa ja Venäjällä ilmestyneisiin mordvalaisia ja votjakkeja koskeviin kansatieteellisiin ja historiallisiin teoksiin. Useimmat Barnan tutkielmista ja selostuksista ilmestyivät Unkarin tiedeakatemian julkaisusarjassa Értekezések. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kielitieteilijät Luokka:Etnologit Luokka:Vuonna 1825 syntyneet Luokka:Vuonna 1895 kuolleet
IBM 1401

IBM 1401 oli IBM:n lokakuussa 1959 esittelemä tietokone. Tietokone oli tallennetun ohjelman tietokone, joka perustui transistorilogiikkaan ja oli IBM:n ensimmäisiä transistoritietokoneita. Aiemmat tietokoneet olivat usein elektro-mekaanisia tai elektroniputkiin perustuvia. Tallennetun ohjelman tietokoneessa ohjelma voitiin ladata reikäkorteilta tai magneettinauhalta ilman fyysisiä muutoksia laitteeseen. Tietokone ei ollut suurin eikä nopein mutta se oli yksi edullisimmista. Tietokonetta sanottiin ensimmäiseksi huokeaksi yleiskäyttöiseksi tietokoneeksi ja IBM sai tilausta viidessä viikossa sen julkaisun jälkeen: enemmän kuin ennakointiin sen koko elinajaksi. Tietokonetta oli parhaimmillaan 1960-luvulla noin kappaletta käytössä ja noin puolet maailman tietokoneista koostui 1400-sarjan malleista. Yritykset vuokrasivat tietokonetta Yhdysvaltain dollarin kuukausihinnalla (nykyrahassa noin dollaria), joka oli aikanaan edullinen hinta. Myyntihinta oli dollaria (3,4 miljoonaa dollaria nykyrahassa). Varhain 1950-luvulla IBM:n toimitusjohtaja Thomas Watson ajoi yrityksen siirtymistä elektromekaanisista elektronisiin tuotteisiin. Tavoitetta varten IBM kehitti automatisoitua transistorien valmistusta ja automatisoitua piirilevyjen valmistusta. IBM kehitti Standard Modular System (SMS) paketoinnin elektroniikan komponenteille sekä CDTL-logiikkaa (), jotka valittiin 1401:een sen vuokrauskustannuksien pitämiseksi alhaalla. Kehitettyä SMS-teknologiaa hyödynnettiin myös 7000-sarjan tietokoneissa IBM 7090, IBM 7070 ja IBM 7030. Tietokone oli aikanaan pienen mittakaavan tietokone, mutta koostui puolesta miljoonasta diskreetistä komponentista, painoi jopa viisi tonnia ( - paunaa) ja käytti virtaa. Tietokoneessa oli vaihteleva (ei kiinteä) sanan pituus. Tietokone käytti desimaalijärjestelmää binäärijärjestelmän sijaan. Tietokoneeseen sai varhaisen korkean tason ohjelmointikelen Report Program Generator (RPG). Myöhempään IBM S/360 -sarjan malliin 30 oli saatavilla 1401-yhteensopivuusominaisuus. Islantilainen muusikko Jóhann Jóhannsson on julkaissut albumin nimeltä IBM 1401, A User's Manual. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa * IBM 1401 French Presentation with English Subtitles (Youtube) Luokka:IBM:n tietokoneet Luokka:Tietotekniikan historia Luokka:1950-luvun tietokoneet
Teipillä tai rakkaudella

Teipillä tai rakkaudella on suomalaisartisti Anna Abreun 15. marraskuuta 2019 julkaistu järjestyksessään seitsemäs studioalbumi. Julkaisuviikollaan albumi nousi toiseksi Suomen virallisella albumilistalla. Kaikkiaan listasijoituksia Top50:ssä on kertynyt 54 vuosina 2019–2021. Fyysisten albumien myyntilistalla levy oli Top10:ssä yhden viikon oltuaan julkaisuviikolla sijalla kahdeksan. Emma-gaalassa 2020 albumi oli ehdolla vuoden pop-albumiksi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teipillä tai rakkaudella Discogsissa Luokka:Vuoden 2019 albumit Luokka:Anna Abreun albumit
Karl Vilhelm Konstantin De Geer

Karl Vilhelm Konstantin De Geer (10. maaliskuuta 1839 Porvoo – 9. maaliskuuta 1904 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri. (Viitattu 28.1.2020) De Geerin vanhemmat olivat postimestari Carl Vilhelm De Geer ja Hedvig Elisabet Kjellström ja puoliso 8. maaliskuuta 1904 alkaen Johanna Kristina Lönnqvist. De Geer valmistui Pietarin merikadettikoulusta 1857 ja hänet määrättiin midshipsmanina palvelukseen Venäjän laivastoon. Hän kävi 1858–1861 Pietarin merisota-akatemian ja hänet komennettiin sen jälkeen Siperian laivastoon. Luutnantiksi De Geer ylennettiin 1863 ja siirrettiin 8. meriekipaasiin Pietariin 1867 ja edelleen Amurin meriekipaasiin 1869. Kapteeniluutnantiksi hänet ylennettiin 1872 ja siirrettiin Itämeren laivastoon 1874. Viaporin sotasataman suomenmaalaisen merikomppanian päälliköksi hän tuli 1876. De Geer ylennettiin 2. luokan kapteeniksi 1882 ja määrättiin Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituksen ylijohtajan apulaiseksi seuraavana vuonna. Luotsilaitoksen everstiluutnantiksi hänet ylennettiin 1888 ja siirrettiin laivaston perämiesosastoon, pysytettynä edellisessä tehtävässään. Hänet merkittiin samalla everstinä Venäjän laivaston amiraliteetin upseeriluetteloihin. De Geer sai eron sotapalveluksesta kenraalimajurina huhtikuussa 1894 ja eron luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituksen ylijohtajan apulaisen tehtävästä tammikuussa 1895. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Ármin Vámbéry

Ármin Vámbéry, myös: Hermann Vámbéry (1832−1913), juutalaissyntyinen unkarilainen tutkimusmatkailija ja orientalisti. Hän matkusti 1857 Konstantinopoliin, jossa opintoja harjoittaen oleskeli kuusi vuotta. Hän liittyi 1863 dervissiksi puettuna pyhiinvaellusretkikuntaan ja kulki näin Armenian ja Persian kautta Bukharaan ja Samarkandiin asti, josta 1864 lähti paluumatkalle. Hänet nimitettiin 1865 Budapestin yliopistoon itämaisten kielten opettajaksi ja myöhemmin professoriksi. Matkoistaan Vámbéry julkaisi useita mieltäkiinnittäviä kertomuksia, esimerkiksi Középázsiai utazás (Matkustus Keski-Aasiassa, 1865, ilmestynyt useille kielille käännettynä). Vámbéry ajoi innokkaasti Englannin keskiaasialaisen vallan asiaa, mikä seikka luonnollisesti herätti ihastusta Englannissa ja mielipahaa Venäjällä. Vámbéryn tieteellisistä teoksista ovat arvokkaimmat ne, jotka sisällykseltään ovat aineskokoelmien luontoisia, esimerkiksi tšagatai-turkkilainen sanasto Abuska (1862), Čagataische Sprachstudien (1867), Uigurische Sprachmonumente und das Kudatku Bilik (1870), Altosmanische Sprachstudien (1901) ja Jusuf und Ahmed (1911). Vähemmin onnistuneita ovat sitä vastoin ne Vámbéryn tutkimukset (esimerkiksi Etymologisches Wörterbuch der turko-tatarischen Sprachen, 1878), joiden laatimiseen olisi ollut tarpeen tarkka tieteellinen koulutus. Unkarilaisten alkuperästä Vámbéry 1882 julkaisi laajan teoksen (Der Ursprung der Magyaren). Tämä herätti kiivaan tieteellisen väittelyn, jossa Vámbéry lopulta joutui alakynteen. Vámbéryn mielestä unkarilaiset etnillisesti olivat turkkilais-tataarilaista alkuperää. Heidän kielestään hänen mielipiteensä ovat jotenkin sekavat: milloin hän sanoo sitä sekakieleksi, jonka yhtä hyvin voi lukea suomalais-ugrilaiseksi kuin turkkilais-tataarilaiseksi, milloin taas kieleksi, jota − samalla kun se on sekä suomalais-ugrilaista että turkkilais- tataarilaista sukua − tarkkaan katsoen ei voi lukea kumpaankaan ryhmään kuuluvaksi.Vámbéry Ármin, Tietosanakirja osa 10, palsta 610, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kielitieteilijät Luokka:Unkarilaiset professorit Luokka:Unkarilaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Orientalistit Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet
Carl Hjalmar Granfelt

Carl Hjalmar Granfelt (6. syyskuuta 1828 Heinola – 7. maaliskuuta 1892 Heinola) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri. (Viitattu 28.1.2020) Granfeltin vanhemmat olivat kaupunginviskaali Carl Gustaf Granfelt ja Ulrika Vilhelmina Grönhagen. Hän tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1841 ja määrättiin sieltä 1848 valmistuttuaan vänrikkinä H.M. Napolin kuninkaan jalkaväkirykmenttiin. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin 1851 ja määrättiin rykmentissään pataljoonan adjutantiksi 1852. Seuraavana vuonna hänet ylennettiin luutnantiksi ja siirrettiin 1855 Henkivartioväen Jekaterinoslavlin krenatöörirykmentin 6. reservipataljoonaan. Vuonna 1856 alikapteeniksi ylennettynä hänestä tuli 1857 rykmenttinsä rahastonhoitaja. Granfelt määrättiin 1859 krenatöörijoukkojen komentajan adjutantiksi aliratsumestarina ja siirrettynä H.K.K. Suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitšin husaarirykmenttiin Narvaan. Ratsumestariksi samana vuonna ylennettynä hänet määrättiin 1862 Venäjän Puolassa olevien joukkojen komentajan adjutantiksi ja tässä tehtävässä pysytettynä 1863 Henkivartioväen Grodnon husaarirykmenttiin. Keisarin yleisesikunnan päivystävän kenraalin vanhemmaksi adjutantiksi hänet nimitettiin 1863, ylennettiin everstiluutnantiksi armeijan ratsuväessä 1864 ja siirrettiin Puolan alueen ylipoliisimestarin käyttöön. Seuraavana vuonna hänet määrättiin poliisivirkamieheksi erikoistehtäviin. Granfelt nimitettiin Pietarin palolaitoksen talousosaston päälliköksi elokuussa 1866, mutta siirrettiin jo syyskuussa Pietarin ylipoliisimestarin osoittamiin erikoistehtäviin. Hän sai poliisimestarin arvon 1867, pysytettynä armeijan ratsuväessä. Everstiksi Granfelt ylennettiin samana vuonna ja nimitettiin Pietarin palopäälliköksi. Hän uudisti ja modernisoi merkittävästi palolaitosta. Ero palopäällikön virasta kenraalimajurin arvossa hänelle myönnettiin 1878 ja ero sotapalveluksesta elokuussa 1880. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Pellossalo

Pellossalo on Savonlinnassa sijaitseva Suomen sisävesien 34. suurin saari. Saaressa on lukuisia vapaa-ajan asuntoja ja vakituisia asukkaita. Saaren läpi kulkee tie, joka päättyy saaren eteläosassa sijaitsevalle Valkiajärvelle. Saaren lounaisosasta pääsee itsepalvelulossilla Kongonsaareen. Pellossalon eteläkärjessä on kaakkoon suuntautuva 3,5 kilometriä pitkä Nenäniemi, jonka kärjessä on Salpalinjaan kuuluvia juoksuhautoja. Saaren pohjoisosassa on peltoja. Saaressa on paljon talousmetsää, mutta myös luonnontilaisia metsiä on jäljellä jonkin verran. == Katso myös == * Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista == Lähteet == Luokka:Saimaan saaret Luokka:Savonlinnan luonto
Ampiaissimput

Ampiaissimput (Apistidae) on yksi simppukalojen (Scorpaeniformes) kalalahkon heimoista. Se käsittää kolme lajia kolmessa suvussa. Ampiaissimppujen tieteellinen nimi Apistidae tulee kreikan kielen sanasta 'apistos', jonka merkitys on "epäilyttävä", "kyseenalainen". Ampiaissimpuilla on kaksiosainen uimarakko. Ampiaissimput elävät merivesissä. Niitä tavataan indopasifisen merialueen länsiosissa. Ne viihtyvät vesissä, joiden lämpötila on 22–28 celsiusastetta. Ampiaissimput elävät 9–142 metrin syvyydessä vedenpinnasta. == Lähteet == Luokka:Simppukalat
Tallennetun ohjelman tietokone

Tallennetun ohjelman tietokone on tietokone, jossa ohjelma voitiin tallettaa tietokoneen muistiin. Tallennetun ohjelman tietokoneessa ohjelma voidaan ladata esimerkiksi reikäkorteilta tai magneettinauhalta ilman fyysisiä muutoksia laitteeseen. Manchesterin yliopiston Small-Scale Experimental Machine (SSEM) oli yksi ensimmäisiä tallennetun ohjelman tietokoneita ja ensimmäinen elektroninen tallennetun ohjelman tietokone. Tietokoneella ajettiin onnistuneesti 21. kesäkuuta 1948 tallennettu ohjelma, joka tuotti odotetun tuloksen. IBM SSEC oli mahdollisesti ensimmäinen tietokone, joka kykeni tallennettujen käskyjen aritmeettiseen manipulaatioon (rajattu määritelmä tallennetun ohjelman tietokoneelle), mutta se toimi enemmän kiinteän ohjelman koneen tavoin. Erääksi tallennetun ohjelman tietokoneen ominaisuudeksi mainitaan sen kyky avustaa sen omien ohjelmien valmistelussa: joustavuus, joka mahdollistaa ohjelmointikielen kääntäjät ja käyttöjärjestelmät eivät ole mahdollisia kiinteätoimiselle koneelle. Aiemmat tietokoneet kuten Colossus ja ENIAC vaativat kytkentöjen muuttamista kun ohjelmaa muutettiin. ENIAC:iin tehtiin muutoksia, jolloin sen operaatiot voitiin tallettaa numeerisessa muodossa eli ohjelmana ja vuonna 1948 sitä käytettiin tallennetun ohjelman tietokoneena. == Katso myös == * EDSAC * BINAC == Lähteet == Luokka:Tietokonetyypit
Bilot

Bilot Oyj on suomalainen ohjelmisto- ja IT-palveluyhtiö, joka on perustettu vuonna 2005. Bilotilla on toimipisteitä Helsingin lisäksi Jyväskylässä, Puolassa Poznańissa ja Varsovassa sekä Ruotsissa Tukholmassa. Bilot listautui vuonna 2020 ja kaupankäynti Bilotin osakkeilla alkoi Nasdaq First North Growth Market Finland -markkinapaikalla (”First North”) 17. maaliskuuta 2020. == Liiketoiminta == Bilot on kasvanut mm. yritysostojen, kuten Louhia Analytics ja CastorIT kautta. Bilot rakentaa yrityksille digitaalista asiakaskokemusta. Bilot tarjoaa asiakkailleen digitaalisia palveluita ja ratkaisuja asiakaspolun eri vaiheisiin sekä tekoälyä ja analytiikkaa hyödyntäviä myynnin ja markkinoinnin työkaluja. Bilot vaikuttaa ohjelmistoalustoissa ja teknologiaekosysteemeissä (kuten SAP ja Microsoft) sekä niiden integroinnissa osaksi asiakkaiden liiketoimintaa. Bilotin asiakkaita ovat mm. Valio, Mandatum Life, Wärtsilä ja YIT. 3.2.2022 Bilot julkaisi yhdistymisaikeensa Vincit Oyj:n kanssa. Käytännössä se sulautuu Vincitiin. == Omistus == Bilot Oyj:n suurimman osakkeenomistajan BCore Oy:n omistusosuus on 51,77%. Suurimpia omistajia ovat lisäksi Merimieseläkekassa, Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo, Helsinki Securities Oy, Sijoitusrahasto Säästöpankki Pienyhtiöt, Rednaut Oy, Umo Capital Oy ja Umo Invest Oy. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Bilotin verkkosivut * Bilot ja Louhia Analytics yhdistyvät * Bilot ja CastorIT yhdistyvät * Bilot osakkeen kurssi * Bilot sijoittajille Luokka:Suomalaiset ohjelmistoyritykset Luokka:Helsinkiläiset yritykset
Nokkavälskäri

Nokkavälskäri (Zebrasoma rostratum) on välskärikalojen (Acanthuridae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji, jota pidetään myös akvaariossa. Nokkavälskäri voi kasvaa korkeintaan 21 senttimetrin mittaiseksi. Se on litteä, korkea ja tummansinisen sävyinen. Selkäevä ja peräevä ovat pitkät ja tummat. Nokkavälskäriä tavataan ainoastaan Oseanian maanosasta. Se on levittäytynyt Tyyneltämereltä aina Pitcairnsaarille asti. Se käyttää ravinnokseen leviä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut nokkavälskärin puutteellisesti tunnetuksi lajiksi. == Lähteet == Luokka:Välskärikalat (heimo)
Turkoosipiikkimakrilli

Turkoosipiikkimakrilli (Caranx crysos) on piikkimakrillien (Carangidae) heimoon kuuluva subtrooppisissa vesissä elävä kalalaji. == Koko ja ulkonäkö == Turkoosipiikkimakrillin tavallinen pituus on 40 senttimetriä ja maksimissaan se yltää 70 senttimetrin mittaan. Suurin tavattu paino on 5,1 kilogrammaa. Ruumis on muodoltaan pitkänomainen ja kohtuullisen litistynyt. Kuono on hieman pyöreä. Selkäevässä on yhdeksän piikkiä, joista kahdeksan on sen etuosassa ja yksi takaosassa. Peräevässä piikkejä on kolme. Yläleuka päättyy silmän keskikohtaan. Kylkiviivan suorassa takaosassa on 45–56 suomua. Selkäpuolen väritys vaihtelee vaalean oliivinvärisestä sinertävänvihreään. Kylkien väritys on hopeanharmaan ja kultaisen välillä. Nuorilla kaloilla on kyljissään noin 7 tummaa poikkiviivaa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Turkoosipiikkimakrillia tavataan Tyynenmeren itä- ja länsiosassa. Se elää tavallisesti veden pelagisella vyöhykkeellä eikä ui kaukana rannikosta. Nuoria kaloja tavataan usein Sargassum-levien yhteydessä, ja ne menevät monesti laguuneihin ja estuaareihin. == Ravinto ja elintavat == Aikuisten turkoosipiikkimakrillien ravintoa ovat kalat, katkaravut ja muut selkärangattomat. Niiden kutu tapahtuu merellä päin tammi-elokuussa. Turkoosipiikkimakrillin elinikä on korkeintaan 11 vuotta. == Kalastus ja käyttö == Turkoosipiikkimakrillia pyydystetään luonnosta ruoaksi, syötiksi ja akvaariokauppaa varten. Lajia pyydetään avovesi- ja pohjatrooleilla, pyörönuotilla, kurenuotilla, verkoilla ja siimoilla. Dominikaanisessa tasavallassa ja Yhdysvalloissa sen vuosittainen kokonaissaalis on jopa 1 000 tonnia. Turkoosipiikkimakrillia markkinoidaan sekä tuoreena, suolattuna että pakasteena. Sitä esiintyy myös julkisissa akvaarioissa. Sen vankeudessa kasvattaminen kattaa suurimman osan julkisten akvaarioiden tarpeista, eikä pyydystyksellä niihin ole merkittävää vaikutusta lajin kantoihin. == Lähteet == Luokka:Piikkimakrillit
Hammaskala

Hammaskala (Dissostichus eleginoides) on jääahventen (Nototheniidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sen kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Fredrik Adam Smitt vuonna 1898. Hammaskalaa tavataan Grönlannista, Argentiinasta, Chilestä, Falklandinsaarilta ja Uruguaysta. Sen elinympäristöt ovat Intian valtamerellä, Atlantin valtamerellä ja Tyynellämerellä. Hammaskala on hyvin suurikokoinen; se voi kasvaa 215 senttimetrin mittaiseksi ja painaa lähes 10 kilogrammaa. Hammaskala on myös hyvin pitkäikäinen; sen uskotaan voivan elää jopa 50 vuotta, tosin pitkäikäisin tavattu yksilö on ollut vain 31 vuotta vanha. Hammaskala on pohjakala. Se kutee ensimmäisen kerran noin 10 vuoden iässä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jääkalamaiset
Jyväskylän VPK

Jyväskylän Vapaaehtoinen palokunta ry on Jyväskylän Palokassa toimiva Keski- Suomen Pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. Palokunta tunnetaan yleisesti sijaintipaikkansa mukaan nimellä Palokan VPK. ==Historia== Palokunta on perustettu vuonna 1878, ja on siten yksi Suomen vanhimpia palokuntia. Palokunta toimi aluksi Jyväskylän keskustan alueella, viimeisimmäksi Wivi Lönnin suunnittelemassa, nyttemmin suojellussa rakennuksessa, osoitteessa Seminaarinkatu 30. Vuodesta 1984 alkaen palokunta on toiminut Palokassa, Heinämäen teollisuusalueella. Vuosina 1984-2008 palokunta toimi Jyväskylän maalaiskunnan sopimuspalokuntana (pelastusyksikkötunnus JM61) ja Jyväskylän sekä Jyväskylän maalaiskunnan kuntaliitoksen jälkeen Jyväskylän palokunnan sopimuspalokuntana (pelastusyksikkötunnus JS61). Alueellisen pelastuslaitos uudistuksen jälkeen palokunta siirtyi Keski-Suomen Pelastuslaitoksen sopimuspalokunnaksi (pelastusyksikkötunnus KS131). ==Toiminta== Palokunnan operatiivisestä toiminnasta vastaa hälytysosasto, johon kuuluu 40 jäsentä. Hälytysosasto on erikoistunut jälkivahingontorjuntaan. Nuoriso-toimintaa harjoittaa 10–17-vuotiaiden nuoriso-osasto sekä 8-10 vuotiaiden minijunnu osasto. Nuoriso-osastojen tärkein tehtävä on antaa turvallisuuskasvatusta ja toisaalta kasvattaa tulevaisuuden osaajia hälytysosastoon. Palokunnassa toimii myös naisosasto, jolla on muonitussopimus pelastuslaitoksen kanssa. Suurien ja pitkäkestoisten tehtävien varalta naisosastolle on varusteltu muonitusperävaunu, joka toimii maastotukikohtana muonitukselle ja huollolle. Asemalle sijoitetut yksiköt: * RKS131, pelastusyksikkö * RKS133, säiliöyksikkö * RKS137, miehistönkuljetusyksikkö * RKS1396, jälkivahingontorjuntayksikkö * RKS1397, muonitusperävaunu * Öljyntorjuntaperävaunu == Lähteet == Luokka:Vapaaehtoiset palokunnat Luokka:Jyväskylä
Ancherythroculter kurematsui

Ancherythroculter kurematsui on aasiankarppien heimoon (Xenocyprididae) kuuluva Kiinan makeissa vesissä elävä särkikalalaji. Tämä kala kasvaa yleensä noin 22 senttimetrin mittaiseksi. == Lähteet == Luokka:Aasiankarpit
Porsassimppu

Porsassimppu (Congiopodus leucopaecilus) on porsassimppujen (Congiopodidae) heimoon kuuluva meri- ja murtovesissä elävä kalalaji. Porsassimppu on tavallisesti 20 senttimetrin mittainen ja voi maksimissaan kasvaa 35 senttimetrin mittaiseksi. Porsassimppu on levinnyt lounaisen Tyynenmeren lauhkeille alueille. Sitä voidaan tavata 22–222 metrin syvyydessä vedenpinnasta, vaikka yleensä se elää sadan metrin syvyydessä. Porsassimppu on paikallaan pysyvä kala, joka ui hitaasti. Suurimman osan ajastaan se viettää lepäämällä pohjassa. Porsassimppu käyttää sen pitkää kuonoa rapujen, matojen ja muiden pohjalla elävien selkärangattomien raoista, merilevän seasta ja hiekasta tunnusteluun. == Lähteet == Luokka:Simppukalat
Loistokiipijäkala

Loistokiipijäkala (Microctenopoma ansorgii) on kiipijäkalojen (Anabantidae) heimoon kuuluva pieni makeanveden kalalaji. Loistokiipijäkala on tavallisesti enintään 5,4 senttimetrin mittainen. Suurin tavattu pituus on 8 senttimetriä. Sen evissä on mustia ja punaisia raitoja. Se syö matoja, hyönteisten toukkia ja muita vedessä eläviä selkärangattomia. == Lähteet == Luokka:Kiipijäkalat
Iwade

Iwade () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Wakayaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Wakayaman itäpuolella. Etelässä kaupunki ulottuu Kijoelle ja Wakayaman tasangolle, pohjoisessa sen alue nousee Izumivuorille ja rajautuu Osakan prefektuuriin. Iwadessa on 53 994 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 38,51 neliökilometriä. Kaupungin keskustan muodostaa entinen Iwaden kylä, joka kasvoi historiallisesti Ise-kaidō-tien ja Kijoen vesiliikenteen risteyskohtaan. Edo-kaudella se kuului Kishūn daimiokuntaan. Iwadesta tehtiin maaseutukaupunki vuonna 1908. 1960-luvulta lähtien se on kehittynyt lähikaupunkien asuinlähiönä ja sen väkiluku on ollut kasvussa. Kaupunkioikeudet sille myönnettiin vuonna 2006. Iwade on viljavaa aluetta, ja siellä tuotetaan muun muassa vihanneksia, sitrushedelmiä ja koristekukkia. Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Negoro-jin buddhalainen temppeli, jonka tahōtō-pagodi on valittu yhdeksi Japanin kansallisaarteista. Sengoku-kaudella 1500-luvulla sillä oli suojanaan lukuisia soturimunkkeja, mutta vuonna 1585 se joutui Toyotomi Hideyoshin tuhoamaksi. Pagodin lisäksi hyökkäykseltä säästyivät Daishidō-halli ja temppelin puutarha. Kaupungissa sijaitsee esimerkiksi myös vuonna 1706 rakennettu Masuda-suvun talo, joka on yksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Iwadea palvelee JR Nishi- Nihonin Wakayama-linja. == Kuvia == Tiedosto:Iwade ohmiya- jinja01ds3872.jpg|Ōmiya-jinja Tiedosto:Masuda house02s3872.jpg|Masuda-suvun talo Tiedosto:Iwade city library01s3200.jpg|Iwaden kaupunginkirjasto Tiedosto:満開の雄ノ山峠の山桜 - panoramio.jpg|Kirsikoita Onoyaman solassa Wakayaman rajalla == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Wakayaman prefektuurin kaupungit
Neolissochilus stracheyi

Neolissochilus stracheyi on karppien heimoon (Cyprinidae) kuuluva trooppinen kaakkoisaasialainen makean veden kalalaji. Lajia tavataan Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Neolissochilus stracheyi on parvikala, joka voi kasvaa jopa 60 senttimetrin mittaiseksi.. Laji suosii virtauksia ja elää pääosin joissa. Se käyttää ravinnokseen pikkukaloja ja vesikasveja. Kaikkiaan Neolissochilus-suvusta tunnetaan 33 samankaltaista lajia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Karpit
Sándor Báróczi

Sándor Báróczi (1735−1809) oli unkarilainen kirjailija ja upseeri. Hän kehitti oivallisilla käännöksillään unkarin suorasanaista tyyliä. Käännöksiä ovat muun muassa Calprenèden Kassándra, 1774, Jean-François Marmontelin Erkölcsi mesék, ('Siveellisiä satuja'), 1775. Tultuaan myöhemmällä iällään alkemistiksi hän hylkäsi kirjalliset harrastuksensa.Báróczi Sándor, Tietosanakirja osa 1, palsta 867, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset kielenkääntäjät Luokka:Vuonna 1735 syntyneet Luokka:Vuonna 1809 kuolleet
Embeddable Linux Kernel Subset

Embeddable Linux Kernel Subset (ELKS) on Linuxin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka on Linux-ytimen osajoukko. ELKS on tarkoitettu 16-bittisille alustoille, joiden mikroprosessori ja RAM-muisti eivät riitä normaalin 32-bittisen Linuxin ajamiseen. ELKS on tarkoitettu Intel IA16 -arkkitehtuurille (16-bittiset suorittimet: 8088, 8086, 80188, 80186, 80286, Nec V20, V30 ja yhteensopivat). Eräät vanhat tietokoneet (IBM-PC XT / AT ja kloonit) tai uudemmat järjestelmäpiirit ja FPGA-piirit ovat kohteita alustalle. ELKS mahtuu 360 kilotavun levykkeelle ja se tukee NuXT-emolevyjä sekä 3Comin Ethernet-korttia. == Historia == Projektin aloitti Alan Cox vuonna 1995 haarana pääsarjan Linux- ytimestä. Projekti on ilmoitettu välillä kuolleeksi, mutta vuonna 2019 viimeisteli kääntäjän vaihtamisen. == Katso myös == * UClinux == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Verkkosivu ja versiohallinta Luokka:Sulautettu Linux
1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsoli

1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsoli (C2N14) on epäorgaaninen heterosyklinen yhdiste. Se räjähtää erittäin herkästi ja voimakkaasti, usein ilman merkittävää ulkoista ärsykettä. Tämän seurauksena sen kaikenlainen tutkiminen ja analysointi on lähestulkoon mahdotonta. == Syntetisointi == Ludwig-Maximilians-Universität Münchenin professori Thomas M. Klapötken johtama ryhmä valmisti 1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsolia diatsonoimalla triaminoguanidiniumkloridia natriumnitriitillä ultrapuhtaassa vedessä. == Ominaisuudet == Huoneenlämmössä 1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsoli on kiinteä aine, joka muodostaa värittömiä kiteitä. Se sulaa 78 °C:ssa ja hajoaa 124 °C:ssa. Se liukenee dietyylieetteriin. Sen muodostumislämpö on 1 495 kJ/mol. 1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsoli räjähtää erittäin herkästi ja voimakkaasti. Laboratoriokokeissa pieninkin isku, kitka tai sähköstaattinen ärsyke sai sen räjähtämään, samoin yritykset koskettaa tai liikuttaa sitä. Sen räjähdysherkkyys oli erittäin herkästi räjähtäviä yhdisteitä tutkivan laboratorion mittaustarkkuuden ulkopuolella, mutta kokeidensa perusteella tutkijaryhmä arvioi sen räjäyttämiseen riittävän alle 0,25 joulen iskuenergian tai huomattavasti alle viiden newtonin kitkavoiman. Kun aineen infrapunaspektriä yritettiin kartoittaa Raman-spektroskopialla, se räjähti lasersäteen osuessa siihen. == Käyttö == Äärimmäisen räjähdysherkkyytensä vuoksi 1-diatsidokarbamoyyli-5-atsidotetratsolilla ei ole käytännön sovelluksia, eikä sellaisia ole realistisesti odotettavissa. Sitä on syntetisoitu vain pieniä määriä tutkimustarkoituksiin. == Lähteet == Luokka:Typpiyhdisteet Luokka:Heterosykliset yhdisteet Luokka:Epäorgaaniset yhdisteet Luokka:Räjähdysaineet
Gujarat Vidyapith

Gujarat Vidyapith on Intian Gujaratissa sijaitseva yliopisto, jonka Mahatma Gandhi perusti Ahmedabadiin vuonna 1920. Sen opetusohjelmiin sisältyy gandhilaisen filosofian noudattaminen, minkä osalta opiskelijoiden odotetaan sitoutuvan väkivallattomuuteen, tasa-arvoon ja työn arvostamiseen. Yliopisto tarjoaa myös ammatillista koulutusta, jota se pitää yhtä tärkeänä kuin sivistystä. Perustamisensa aikaan se oli maansa ensimmäisiä suuria opetuskeskuksia, joissa opetettiin indologiaa, vertailevaa uskontotiedettä, kieliä, kirjallisuutta ja arkeologiaa. Yliopisto joutui 1960-luvulla mukautumaan Intian koulutuksesta vastaavan säätelyviranomaisen vaatimuksiin, jonka vuoksi muun muassa maanviljelykoulutus poistettiin opinto-ohjelmasta. Oppilaitos on kuitenkin pyrkinyt palauttamaan entisiä perinteitään. Koulutuksen yhteydessä opiskelijoiden tulee osana koulutusohjelmaansa vierailla huono-osaisissa kylissä ja miettiä gandhilaisia ratkaisuja niiden ongelmiin. Gujarat Vidyapith on vuodesta 2011 alkaen tarjonnut ulkomaalaisille opiskelijoille neljän kuukauden mittaista kurssia, jonka tarkoituksena on opettaa gandhilaisia periaatteita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gujarat Vidyapithin verkkosivut Luokka:Intian yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Ahmedabad
Simaorakas

Simaorakas (Hydnum umbilicatum) on vahvero-orakkaiden sukuun kuuluva sienilaji. Se luokitellaan Suomessa elinvoimaiseksi. Laji.fi: Simaorakas (Hydnum umbilicatum) Se erotettiin hiljattain rusko-orakkaasta (Hydnum rufescens).Omituisten orakkaiden kerho suomenluonto.fi ==Lähteet== Luokka:Vahvero-orakkaat
Dengeki PlayStation

Dengeki PlayStation on japanilainen videopeleihin keskittyvä aikakauslehti, jota julkaisee ASCII Media Works. Lehti on aluksi keskittynyt ensimmäisen PlayStationin peleihin, mutta on myöhemmin laajentanut PlayStation 2, PlayStation 3 ja PlayStation Portable -peleihin. Lehti on julkaistu ensimmäisen kerran joulukuussa 1994 Dengeki G's Magazine -lehden erikoisnumerona. == Aiheesta muualla == * Lehden viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset videopelilehdet Luokka:PlayStation-lehdet
Kalapyörykkä

pienoiskuva|Fuzhoulaisia kalapyöryköitä liemessä Kalapyörykkä tai kalapulla on kalaruoka, joka on muodoltaan pyöreä pulla, joka muistuttaa kooltaan ja valmistustavaltaan lihapullaa. Kalapyöryköitä syödään Aasiassa ja Pohjoismaissa. Kalapyöryköiden valmistus tapahtuu usein jauhamalla kala ruotoineen pyreeksi, josta muotoillaan palloja. == Pohjoismaissa == Ruotsissa kalapulliin lisätään myös perunajauhoja ja maitoa, jolloin valmiista pullista tulee väriltään valkoisia. Kalapullia maustetaan mustapippurila ja purjolla. Kalapyöryköiden lisäkkeenä tarjoillaan joko perunamuusia tai riisiä. Toisinaan syödään myös kokonaisia perunoita. Lisäksi ateriaan kuuluu valkoinen kastike, joka tulee valmiina, mikäli kalapyörykät ostetaan purkitettuina. == Aasiassa == Aasiassa kala pyritään valitsemaan sen mukaan, mikä hyytelöityy parhaiten. Tällaisia kaloja ovat mm. makrilli ja ankerias. Myös hain lihaa käytetään. Aasiassa näkee myös paljon vähemmän tärkkelyksen (esim. perunajauhon) lisäämistä kalapyöryköihin. Kalapyöryköitä syödään usein nuudeleiden kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kalaruoat Luokka:Suomalainen keittiö Luokka:Norjalainen keittiö Luokka:Ruotsalainen keittiö Luokka:Taiwanilainen keittiö Luokka:Indonesialainen keittiö Luokka:Thaimaalainen keittiö Luokka:Kiinalainen keittiö
Kissakalapata

Kissakalapata (eng. Catfish stew) on yhdysvaltalainen syötävä kalaruoka, joka kuuluu erityisesti eteläiseen ruokakulttuuriin. Sen pääraaka-aine ovat piikkimonnit. Niiden yksi tärkeimmistä pyyntialueista on ollut Mississippijoki, jonka ympäristössä ihmiset ovat keittäneet jopa 4,5 kilon kokoisia kaloja kylpyammeissa. Kalan lisäksi pataan laitetaan yleensä vihanneksia, kuten perunaa, tomaattia ja sipulia. Maitoa lisäämällä saadaan niin sanottua valkoista kissakalapataa. Mausteina käytetään yleensä suolaa ja pippuria sekä tarvittaessa Worcestershirekastiketta tai Tabascoa. == Lähteet == Luokka:Kalaruoat Luokka:Yhdysvaltalainen keittiö
Koveronjoki

Koveronjoki eli Löksänjoki on Savonlinnassa sijaitseva Löksän laskujoki, joka laskee vetensä Tänkynjärveen. Joki on alkuosista hiekkapohjainen ja kirkasvetinen, mutta alempana vesi muuttuu tummaksi suolta laskevien ojien takia. Joki on keskimäärin 8 metriä leveä ja keskimäärin metrin syvä. Joen vesi on korkeimmillaan keväällä, jolloin vedenpinta voi olla jopa yli metrin korkeammalla kun kesän vähävetisenä aikana. Joen alku- ja loppupäiden korkeusero on 0,7 metriä. Joki on osa Ulpukkareitti-melontareittiä. ==Lähteet== Luokka:Suomen joet Luokka:Savonlinnan luonto
Michel Baron

Michel Baron (1653−1729) oli ranskalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Hän toimi aluksi Molièren teatterissa, sittemmin hän oli Theatre francais’n "kunnia ja ihme". Hän oli kookas, komea mies, ja hänellä oli kaunis ääni. Ulkoisten ansioiden ohella hän oli terävä. Baron näytteli sekä koomisia että traagisia osia, mutta hänen varsinaisena erikoisalanaan olivat Racinen sankarit. Ajan liioittelevaa näyttelemistapaa vasten hän asetti hillitymmän näyttelemisperiaatteen.Baron, Michel, Tietosanakirja osa 1, palsta 868, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 Baronin omaa näytelmätuotantoa edustaa L'homme à bonne fortune. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset näyttelijät Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1653 syntyneet Luokka:Vuonna 1729 kuolleet
Dávid Baróti Szabó

Dávid Baróti Szabó (1739−1819) oli unkarilainen kirjailija, joka edusti aikansa klassillista suuntausta.Baróti Szabó, Dávid, Tietosanakirja osa 1, palsta 869, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 Baróti Szabó sovitti sekä käännöksissään että alkuperäisissä runoissaan klassisia runomuotoja unkarinkieliseen runouteen. Se riita prosodiasta ja runollisesta kielestä, johon Baróti Szabó joutui kahden muun saman suunnan edustajan, József Rájnisin ja Miklós Révain kanssa, kiinnitti yleisön huomion kirjallisuuskysymyksiin ja näytti unkarin kielen lakien selvittämisen tarpeellisuuden. Baróti Szabón käännöksistä ovat merkittäviä John Miltonin Kadotettu paratiisi ja varsinkin Vergiliuksen Eneidin arvokas unkarinnos (kaksi osaa, Wien 1810 ja Budapest 1813). Hän oli rohkea kielenuudistaja, vertailukohtana Dávid Barczafalvi Szabó, ja esitti muutenkin näkemyksiään unkarin kielestä julkaistessaan heksametrirunon muodossa harvinaisten unkarin sanojen luettelon (Kisded szótár, 1784) sekä oikeinkirjoitusopin ja runo-opin kieliopillisine havaintoineen (Orthographia és grammatikabeli észrevételek, 1800). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset papit Luokka:Vuonna 1739 syntyneet Luokka:Vuonna 1819 kuolleet
Löksä

Löksä on keskikokoinen järvi Savonlinnan Louhen kylän länsipuolella. Järvi kuuluu Vuoksen päävesistön (vesistöaluetunnus 04) Ylä-Enonveden valuma-alueen (04.29) Suurijoen valuma-alueeseen (04.293). Järvi on suhteellisen matala, keskisyvyys on 2,5 metriä. Järven koillisrannalta, läheltä Louhen kylän yleistä uimarantaa alkaa Koveronjoki, joka laskee Tänkynjärveen. Uimarannalla on laituri, grillikatos ja ulkohuussi. Uimarien ohella ne palvelevat myös Ulpukkareitti-melontareitin käyttäjiä; tämä melontareitti kulkee järven kautta. ==Lähteet== Luokka:Savonlinnan järvet Luokka:Kerimäki
Kirjallisuusvuosi 1854

Kirjallisuusvuosi 1854 käsittelee vuoden 1854 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Vuonna 1850 käyttöön otettua Suomen sensuuriasetusta lievennettiin. * Raittiuskirjallisuuskomitea julkaisi suomenkielisiä raittiusaiheisia vihkosia. Ensimmäinen niistä oli Elias Lönnrotin ulkomaalaisen kirjoituksen pohjalta kirjoittama Kolme päivää Saurion kylässä sekä Rampa Lauri, Paimelan ukko ja Houkuttelija. * Fjodor Dostojevski vapautui vankileiriltä. * Paavi Pius IX vahvisti Conceptio immaculatan eli dogmin Neitsyt Marian perisynnittömyydestä. == Julkaisuja == * Charles Dickens - Hard Times * Paul Lacroix - Œuvres complètes de François Villon (Villonin kootut teokset) * Theodor Mommsen - Römische Geschichte (historiallinen tutkimus, ensimmäinen osa. II osa 1855 ja III osa 1856.) * Henry David Thoreau - Walden; or, Life in the Woods (suom. Elämää metsässä, 1954 ja 2010) * Zachris Topelius - Regina von Emmeritz (näytelmä) * Josef Julius Wecksell - Tre friare (esikoisrunokokoelma) == Palkintoja == == Lähteet == 1854
Abrahamsson

Abrahamsson tai Abrahamson voi tarkoittaa seuraavia: * Abrahamsson, lyhytaikainen ruotsalainen aatelissuku 1700-luvulla * Abrahamsson tai Abrahamson, sukunimenä seuraavilla henkilöillä (eivät kuulu Abrahamsson- aatelissukuun): ** Carl Abrahamsson (1896–1948), ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija ** Christer Abrahamsson (s. 1947), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ** Dinah Abrahamson (1954–2013), yhdysvaltalainen poliitikko ja kirjailija ** Emmy Abrahamson (s. 1976), ruotsalainen nuortenkirjailija ** Erik Abrahamsson (1898–1965), ruotsalainen yleisurheilija, jääpalloilija ja jääkiekkoilija ** Frida Abrahamsson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija ** Harriet Abrahamsson (s. 1969), suomenruotsalainen dramaturgi, lasten- ja nuortenkirjailija ** Lenny Abrahamson (s. 1966), irlantilainen elokuvaohjaaja ** Maria Abrahamsson (s. 1963), ruotsalainen toimittaja ja Maltillisen kokoomuksen entinen kansanedustaja ** Sejde Abrahamsson (s. 1998), ruotsalainen jalkapalloilija ** Selma Abrahamsson, Flavia (1872–1911), suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija ** Thommy Abrahamsson (s. 1947), ruotsalainen jääkiekkoilija
Benet Roura i Barrios

Benet Roura i Barrios, yleensä: Benet R. Barrios, (1866−1915Barrios, Benet Roura Tietosanakirja osa 11, palsta 136, Täydennysosa, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1922) oli lääketetieteen tohtori Barcelonassa, kirjailija, Suomi- ystävä. Hän julkaisi Barcelonan kataloniankielisissä lehdissä muun muassa Suomea koskevia kirjoitelmia (”Snellman”) ja ranskankielisestä käsikirjoituksesta kääntämänsä Runebergin Saarijärven Paavon sekä muutamia Juhani Ahon lastuja (Suomen lippu, Isänmaan malja (Brindis a la patria, ilm. 27.4.1905 Joventut-lehdessäHistorian havinaa, Espanjan Sanomat, kesäkuu 2013, s. 18 (Siteerattu Uusi Aura -lehteä 31.5.1905, sama uutinen ollut myös Turun Sanomissa 28.5.1905)), Isäntä ja mökkiläinen, Kotiin, Laulaen, Katajainen kansani, Ikuiset kukat). Käännökset, jotka katalonialaisissa piireissä saavuttivat aikoinaan suurta suosiota, ilmestyivät uudestaan kuvallisessa kirjasessa Finlandeses.Barrios, Benet Roura, Tietosanakirja osa 1, palsta 871, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 ==Suomennokset== * Finlandeses: aplech de quadrets finesos de J. L. Runeberg y J. Aho, Barcelona, 1905 (koko: XVI + 56 sivua, 8 pl., kuvitettu) == Lähteet == Luokka:Kielenkääntäjät Luokka:Katalonialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Puna-ampiaissyöjä

Puna-ampiaissyöjä (Nyctyornis amictus) on mehiläissyöjien heimoon kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiassa. == Koko ja ulkonäkö == Puna- ampiaissyöjä voi kasvaa 27–34 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat ulkonäöltään hieman toisistaan. Puna-ampiaissyöjäkoiraan pään takaosa, selkä, siivet, pitkän viuhkamaisen pyrstön yläpuoli sekä vatsa ovat väriltään vihreät. Kurkku on kirkkaanpunainen. Nokan yläpuolella on muutamia sinisiä höyheniä ja otsa sekä päälaki ovat violetit. Naaran otsa on punainen ja päälaki violetti; muuten se muistuttaa koirasta. Lajin siivet ovat alapuoleltaan ruskeat ja pyrstön alapuoli on keltainen ja kärjistään musta. Linnun nokka on alaspäin kaartunut ja väriltään musta. == Levinneisyys ja elinympäristö == Puna- ampiaissyöjää tavataan Myanmarista Malesiaan sekä Sumatran ja Borneon saarilla. Sen elinympäristöä ovat ainavihannat metsät. Useimmiten sitä tavataan vesialueiden läheisyydessä. Lintu elää yksin tai pareittain. Puna- ampiaissyöjät syövät lentäviä hyönteisiä, erityisesti ampiaisia, herhiläisiä ja mehiläisiä, mutta myös termiittejä ja kovakuoriaisia. Se istuu puun oksalla, jolta se lentää saaliinsa kimppuun. Pesimäkausi on tammi-helmikuussa ja laji pesii hiekkatörmiin kaivamissaan luolissa. == Lähteet == Luokka:Mehiläissyöjät
Dil Aashna Hai

Dil Aashna Hai (suom. ”Sydän tietää totuuden”) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamaelokuva. Se oli ensimmäinen Hema Malinin ohjaama elokuva. Päärooleja näyttelivät Shah Rukh Khan ja Divya Bharti. == Juoni == Bordellissa kasvanut kabareetanssija Laila (Divya Bharti) kuulee kuolevalta äidiltään olevansa adoptoitu. Laila alkaa etsiä biologista äitiään ystävänsä Karanin (Shah Rukh Khan) avustuksella. Äitiehdokkaita löytyykin kolme, joista kukaan ei myönnä mitään. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1992 intialaiset elokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:Intialaiset romanttiset draamaelokuvat
Roque Ceruti

Roque Ceruti (1683 Milano – 10. joulukuuta 1760 Lima) oli Perussa uran luonut italialaissyntyinen säveltäjä.Roque Ceruti (? - 1760) Academia Musical de IndiasRoque Ceruti Naxos Ceruti syntyi Milanossa Francisco ja Mónica Cherutin pojaksi. Hän saapui vuonna 1707 Limaan hallintopalatsin musiikillisena johtajana Bourbonin sukuun kuuluneen kuningas Filip V:n nimittämän Perun varakuninkaan, Castelldosriusin markiisin palveluksessa. Italialaisen Cerutin nimitys ilmensi laajempaa muutosta: Bourbon-hallitsijoiden suosion siirtymistä espanjalaisesta musiikista kohti italialaista. Cerutin tulo Limaan johti etenkin napolilaistyylisen oopperan hegemoniaan ja Tomás de Torrejón y Velascon Limassa edustaman espanjalaisen tyylikauden päätökseen. Ceruti johti Viceroyn musiikkikappelia ja pääsi Torrejón y Velascon kuoltua vuonna 1728 myös Liman tuomiokirkon maestro de capillan asemaan. Ceruti oli ensimmäinen säestetyn resitatiivin säveltäjä Limassa. Hänen oppilaansa ja seuraajansa oli José de Orejón y Aparicio, joka kehitti musiikkityylinsä Cerutin edustaman napolilaistyylin pohjalta tehden siitä vähemmän marssinomaista ja tunnepitoisempaa. Ceruti meni vuonna 1736 naimisiin María de los Santos de Jaurin kanssa. Vuonna 1757 hän luopui asemastaan Liman tuomiokirkossa korkean ikänsä ja terveysongelmien johdosta. Hänen sävellyksiään tunnetaan nykyään 28. Ne ovat säilyneet siirtomaa-ajan arkistoissa Perussa ja Boliviassa. Hän ymmärsi myös runoutta, mikä ilmenee hänen latinaksi kirjoittamastaan Carmen panegyricum -teoksesta (1717). Ensemble Louis Berger levytti vuonna 1999 Cerutin teokset Missa de Lima (Liman messu) ja A cantar un villancico.Roque Ceruti: Missa de Lima; Fray Esteban Ponce de Leon: Venid, Venid, Deidades AllMusic == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Perulaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Italialaiset runoilijat Luokka:Perulaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1683 syntyneet Luokka:Vuonna 1760 kuolleet
Crystal the Monkey

Crystal (s. 6. toukokuuta 1994) on naaraspuolinen kapusiiniapina ja eläinnäyttelijä. Crystal teki ensimmäisen roolinsa elokuvassa Viidakon Ykä (1997). Myöhemmin Crystal näytteli Dexter-apinaa Night at the Museum – yö museossa -elokuvissa ja huumediileri-apinaa elokuvassa Kauhea kankkunen 2 (2011). Crystalin omistaja on Tom Gunderson. == Aiheesta muualla == * Luokka:Kuuluisat apinat