August III

Fredrik August II (; 17. lokakuuta 1696 Dresden – 5. lokakuuta 1763 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1733–1763 ja Puolan perimyssodan seurauksena Puola-Liettuan kuningas nimellä August III () vuosina 1733–1763. ==Suku ja kasvatus== Fredrik August II oli vaaliruhtinas Fredrik August I:n (Puolan kuninkaana August II) ainoa laillisesta avioliitosta syntynyt poika. Hänet kasvatettiin luterilaiseksi, mutta ollessaan vuonna 1712 matkalla Italiassa hän kääntyi isänsä tavoin katoliseksi.Nordisk familjebok (1907), s. 831 Runeberg.org. Viitattu 1.10.2017. == Saksin vaaliruhtinaana ja Puolan kuninkaana == Fredrik August tuli isänsä kuoltua vuonna 1733 Saksin vaaliruhtinaaksi, mutta saadakseen myös isälleen kuuluneen Puolan kuninkuuden hänen piti voittaa kuninkaanvaali. Hän varmisti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle VI:n tuen ilmoittamalla tukevansa tämän antamaa vuoden 1713 pragmaattista sanktiota ja Venäjän keisarinnan Annan tuen lupaamalla tukea Kuurinmaan luovuttamista Venäjälle. Fredrik August voitti täpärästi 5. lokakuuta 1733 pidetyn kuninkaanvaalin ja hänet kruunattiin Krakovassa 17. tammikuuta 1734. Käynnissä olleen Puolan perimyssodan vuoksi kilpaileva kuningas Stanisław Leszczyński saatiin kuitenkin kukistettua vasta useamman vuoden kuluttua. Vasta kesäkuussa 1736 Fredrik August eli August III tunnustettiin kuninkaaksi myös Varsovassa. Fredrik August II oli kiinnostuneempi kulttuurista ja helposta elämästä kuin valtionjohdosta. Hän jätti vuodesta 1738 alkaen valtiolliset asiat paljolti neuvonantajalleen Heinrich von Brühlille, joka puolestaan antoi Puolan vaikutusvaltaisen Czartoryskin suvun haltuun. Tämä ajoi Puolan hyvin epävaakaaseen tilaan. Fredrik August liittoutui Itävallan kanssa Preussia vastaan sekä Itävallan perimyssodassa vuonna 1742 että seitsenvuotisessa sodassa vuonna 1756. Jälkimmäisessä sodassa Preussin kuninkaan Fredrik Suuren armeija miehitti nopeasti koko Saksin, jolloin Fredrik August joutui perääntymään Puolaan. Seuraavina vuosina Czartoryskin ja Poniatowskin mahtisukujen vaikutusvalta sekä Venäjän hallitsijan Katariina Suuren sekaantuminen Puolan asioihin lisääntyivät entisestään, mikä vain pahensi maan hajaannusta. Fredrik August sai Saksin takaisin vuoden 1763 Hubertusburgin rauhassa, mutta kuoli vielä samana vuonna. Fredrik August keräsi pääkaupunkiinsa Dresdeniin suuren taidekokoelman ja rakennutti sinne katolisen Hofkirche-kirkon. == Avioliitto ja lapset == Fredrik August oli vuodesta 1719 naimisissa keisari Joosef I:n tyttären, arkkiherttuatar Maria Josefinan kanssa. Heillä oli 14 lasta, joista vanhin, Fredrik Kristian, seurasi isäänsä vaaliruhtinaan valtaistuimelle, mutta hallitsi Saksia vain kolme kuukautta ennen omaa kuolemaansa eikä ehtinyt päästä Puolan kuninkaaksi, joten Wettinin suvun valtakausi Puolassa päättyi. Fredrik Augustin tyttäristä Maria Amalia nai Espanjan kuningas Kaarle III:n, Maria Anna Baijerin vaaliruhtinas Maksimilian III JoosefinHellmut Kretzschmar: Friedrich August II. Neue Deutsche Biographie (1961) Deutsche Biographie. Viitattu 1.10.2017. ja Maria Josefina Karolina (1731–1767) Ranskan kruununprinssi Ludvigin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan kuninkaat Luokka:Saksin vaaliruhtinaat Luokka:Vuonna 1696 syntyneet Luokka:Vuonna 1763 kuolleet