EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Idlewild (elokuva)

Idlewild on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Bryan Barberin ohjaama ja käsikirjoittama elokuvamusikaali. Elokuvan musiikki on rapduo OutKastin tuotantoa. == Juoni == Elokuva sijoittuu vuoteen 1935, jossa suosittua klubia pyörittävä Rooster joutuu kamppailemaan paikkaa havittelevia gangstereita vastaan. Samalla pianisti Percival rimpuilee elämänsä rakkauden ja isäänsä kohtaan tuntemien velvollisuuksien välillä. == Rooleissa == == Musiikki == Elokuvan musiikin on kirjoittanut ja esittänyt OutKast. Hip-hop-, funk- ja soul-tyylit ovat tahallaan anakronistisia, tosin blues ja jazz-musiikkia on käytetty myöskin. Suurin osa elokuvan kappaleista on otettu albumeilta Big Boi and Dre Present... Outkast ja Speakerboxxx/The Love Below tehden siitä ns. jukebox-musikaalin. Hinton Battle teki koreografiat tanssikohtauksiin. === Musikaalinumerot === # "Greatest Show On Earth" - Taffy # "Makes No Sense At All" - Percival # "Bowtie" - Rooster # "Chronomentrophobia" - Percival # "The Rooster" - Rooster # "Movin' Cool (The After Party)" - Percival ja Angel # "Church" - Rooster # "She Lives in My Lap" - Percival # "Vibrate" - Percival # "When I Look in Your Eyes" - Percival # "PJ & Rooster" - Percival Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvamusikaalit Luokka:Vuoden 2006 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat
Ruohometsäkerttunen

Ruohometsäkerttunen (Locustella tacsanowskia) on kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Ruohometsäkerttusta tavataan pesivänä Itä- Aasiassa ja talvehtivana etelämpänä Kaakkois-Aasiassa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sen on raportoitu olevan paikallisesti yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Härän merkki

Härän merkki on Turun Härkämäessä sijaitseva Johan Verkerkin valotaideteos, joka paljastettiin Turun kulttuuripääkaupunkivuoden alussa 16. tammikuuta 2011. Valoteos on kiinnitetty asunto-osakeyhtiö Pyytin tornitalon päätyyn. Kauas näkyvä, Härän tähtikuviota mukaileva teos muodostuu 505 sinisestä ja 370 valkoisesta led-valosta. Teoksen pystytystalkoihin osallistunut Härkämäkiseura lahjoitti teoksen Turun kaupungin taidekokoelmiin. == Lähteet == Luokka:Turun patsaat ja veistokset Luokka:Turku 2011
Himalajanmetsäkerttunen

Himalajanmetsäkerttunen (Locustella major) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Himalajanmetsäkerttusta tavataan Kiinassa, Intiassa, Pakistanissa ja Tadžikistanissa. Lajin on raportoitu olevan melko harvinainen ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Sitä uhkaavat elinympäristömuutokset. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Vaarallista peliä

Vaarallista peliä () on vuonna 1931 ensi-iltansa saanut Frank Tuttlen ohjaama ja B. P. Schulbergin tuottama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Clara Bow, Norman Foster ja Stuart Erwin. Paramount Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana. Vaarallista peliä -elokuvan käsikirjoittivat Salisbury Field, George Marion Jr. ja Viola Brothers Shore. Elokuva kuvattiin työnimellä Usherette syys-lokakuussa vuonna 1930. Vaarallista peliä sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 16. tammikuuta vuonna 1931. Suomessa elokuva julkaistiin 22. marraskuuta vuonna 1931. Vaarallista peliä oli vuoden 1931 menestyneimpiä elokuvia Yhdysvalloissa. Vaarallista peliä on julkaistu VHS:lle ja DVD:lle. ==Juoni== Vaarallista peliä kertoo teatterissa työskentelevästä paikannäyttäjätytöstä Helen "Bunny" O’Daysta (Clara Bow), josta vahingossa tulee yksityisen peliluolan emäntä. Hänelle syttyy romanssi hulttion uhkapelurin kanssa. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Vuoden 1931 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Uhkapelielokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat
Fibonacci Sequence 1–55

Fibonacci Sequence 1–55 on Turku Energia Oy:n voimalaitoksen savupiipun kylkeen ripustettu italialaisen Mario Merzin valoteos, joka paljastettiin Turun Linnankatu 65:ssä toukokuussa 1994. 35 metriä korkea, neonvaloputkista muodostuva teos koostuu Fibonaccin lukujonon kymmenestä ensimmäisestä luvusta 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34 ja 55. Fibonaccin lukujonossa sarjan kukin luku on kahden edellisen luvun summa. Teos oli ensimmäinen ”Turku – eurooppalainen kuvanveistokaupunki” -ympäristötaideprojektin puitteissa paljastettu taideteos. Merz loi vastaavanlaisia teoksia myös New Yorkin Guggenheim-museoon vuonna 1990, Pariisin Pompidou-keskukseen 1981 ja Kölnin Ludwig-museoon 1986. Turun numerosarja on Merzin kookkain julkinen taideteos. ==Lähteet== Luokka:Turun patsaat ja veistokset Luokka:IX kaupunginosa
Peter Meinert Nielsen

Peter Meinert Nielsen (s. 24. toukokuuta 1966 Grenaa) on tanskalainen entinen maantiepyöräilijä. Hän ajoi ammattilaisena vuosina 1990-2000 edustaen muun muassa alankomaalaista TVM-tallia ja yhdysvaltalaista US Postal Service Teamia. Nielsen voitti maansa mestaruuden amatöörien aika-ajossa kolmesti peräkkäin vuosina 1987-1989\. Hän osallistui lajissa myös vuoden 1988 olympialaisiin, joissa hän jäi 74. sijalle. Nielsen siirtyi ammattilaiseksi 1990 ja kilpaili viidesti Ranskan ympäriajossa, jossa hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa oli 45. tila. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sound of Guitar – Kari Hillo soittaa Kuoppamäkeä

Sound of Guitar – Kari Hillo soittaa Kuoppamäkeä (BLU-LP 148) on Kari Hillon vuonna 1972 ilmestynyt ensimmäinen sooloalbumi. Sen julkaisi Blue Master. Albumi sisältää Jukka Kuoppamäen kappaleita instrumentaalisesti sähkökitaralla tulkittuina versioina. Säestäjänä albumilla toimi Castanja -yhtyeKari Hillo: Sound of Guitar – Kari Hillo soittaa Kuoppamäkeä -vinyyli (BLU-LP 148). == Kappaleet == Kaikki kappaleet on säveltänyt Jukka Kuoppamäki. A-puoli # Minä muistan mennyttä aikaa (sov. Ilja Saastamoinen) # Etkö osaa olla onnellinen (sov. Jörgen Petersen) # Yksinäinen mies (sov. Pentti Lasanen) # Vihreä ruoho (sov. Saastamoinen) # Takaisin kotiin (sov. Kari Hillo) # Niin kaikki on kuin ennenkin (sov. Seppo Paakkunainen) B-puoli # * Näin sinulle laulan (sov. Petersen) # Tehdä voit mitä vain (sov. Hillo) # Kauaksi jäit (sov. Petersen) # Harmaat miehet (sov. Hillo) # Kesäyö (sov. Paakkunainen) # Rakkautta vain (sov. Hillo) == Tekijät == * Castanja – säestys (A5, B2, B4, B6) * Pekka Nurmikallio – äänitys (Microvox, huhti–toukokuu 1972) * Kari Pulkkinen – valokuvat * Mikko Kuoppamäki – kannen suunnittelu == Lähteet == Luokka:Vuoden 1972 esikoisalbumit Luokka:Kari Hillon albumit Luokka:Tribuuttialbumit
Rinnemetsäkerttunen

Rinnemetsäkerttunen (Locustella seebohmi) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Rinnemetsäkerttusta tavataan vain Luzonin saarella Filippiineillä. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan harvinainen, mutta sitä on kuvattu vaikeasti havaittavaksi ja se on muutenkin huonosti tunnettu. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Henrik Jakob Wrede

Henrik Jakob Wrede (1696–1758) oli suomalainen maaherra. Hän oli holsteinilaisten palveluksessa ja toimi aktiivisesti holsteinilaisessa puolueessa ja myöhemmin hattupuolueessa. Hän otti vuonna 1742 aatelistossa esiin kysymyksen kruununperijän vaalista ja totesi: "Me suomalaiset vapaana kansana antaudumme mieluummin Venäjän kuin Tanskan ikeen alle", ja ilmaisi näin samalla identifioituvansa suomalaisiin. Hän sai vuoden 1746 valtiopäivillä aikaan valtaneuvosvaalin, jolla hattujen valta vahvistui. Seuraavana vuonna hänet nimitettiin Kyminkartanon läänin maaherraksi.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, palsta Hänen veljensä oli valtaneuvos Fabian Wrede (1694–1768). ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Suomen maaherrat Luokka:Vuonna 1696 syntyneet Luokka:Vuonna 1758 kuolleet
Fabian Wrede (1694–1768)

Fabian Wrede (1694–1768) oli ruotsalainen valtaneuvos, kenraalimajuri, everstiluutnantti. Hän oli valtaneuvoston jäsen vuosina 1746–1756. Wrede oli aktiivinen hattupuoluelainen ja hänet nimitettiin hattujen sodan syttyesä Suomeen sotakomissaariksi. Vuosien 1742–1743 valtiopäivillä hän pyrki edistämään Holsteinin herttuan pyrkimystä Ruotsin kruununperijäksi. Samalla hän vastusti veljensä Henrik Wreden kanssa ankarasti Tanskan kruununprinssin valitsemista kruununperijäksi ja vakuutti, että suomalaiset liittyisivät mieluummin Venäjään kuin jättäisivät maan alttiiksi vaalin seurauksena aiheutuvalle hävitykselle.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, palsta 116 ==Lähteet== Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1694 syntyneet Luokka:Vuonna 1768 kuolleet
Turku työllä rakennetaan

Turku työllä rakennetaan on kuvanveistäjä Kari Juvan vuonna 1987 paljastettu pronssiveistos Turun Barkerinpuistossa osoitteessa Linnankatu 46. Barkerinpuiston paikalla sijaitsi John Barkerin 1843 perustama puuvillakehräämö, joka tarjosi töitä lähes tuhannelle kaupunkilaiselle. Kari Juvan työ valittiin voittajaksi kahdensadan ehdotuksen joukosta vuonna 1984 julistetussa kilpailussa. Veistoksen paljastustilaisuus 25. lokakuuta 1987 oli osa Turun Työväenyhdistyksen satavuotisjuhlaa, ja teoksen paljasti silloinen tasavallan presidentti Mauno Koivisto. Turku työllä rakennetaan on Suomen suurin ja painavin ulkoveistos. Sen pronssivalun pinta-ala on lähes 80 neliömetriä, ja punagraniittisine jalustoineen veistos painaa noin 36 tonnia. Patsaassa työväen eri ammattikuntia edustavat seitsemän mieshahmoa seisovat rintamassa. Ajattomiksi tyylitellyt hahmot näyttävät kasvavan teoksen pohjasta, ja niiden yläpuolella olevan massiivisen elementin voidaan tulkita kuvaavan työväenliikkeen perinteisiin kuuluvia lippuja. Kuvanveistäjä Kari Juva on itse kuvannut teostaan: "Johtoajatuksena oli, että teoksen massa on isompi kuin henkilöhahmot. Useinhan työ kasvaa suuremmaksi kuin tekijänsä". Patsaskilpailun lopullinen ratkaisu tehtiin Juvan ehdotuksen ja Erkki Mykrän kahta eri suuntiin katsovaa työläismiestä esittävän ehdotuksen Nuoruus ja vanhuus välillä. Juvan ehdotusta pidettiin maneristisena, pinnallisena ja kalliina verrattuna Mykrän epämonumentaalisempaan ehdotukseen. Äänestyksessä äänet menivät tasan, mutta puheenjohtajan ääni toi voiton tälle Kari Juvan ehdotukselle. (Vain tilaajille.) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Veistoksen esittely Turun kaupungin sivustolla Luokka:Turun patsaat ja veistokset Luokka:VIII kaupunginosa
Mediaset

Mediaset S.p.A. (tunnetaan myös nimellä Gruppo Mediaset) on italialainen mediayhtiö, joka keskittyy televisiolähetyksiin ja elokuvien tuottamiseen. Se on maan suurin yksityinen televisioyhtiö. Milanossa kotipaikkaansa pitävä yhtiö on listattu Italian pörssiin. Yhtiön perusti vuonna 1978 nimellä TeleMilano Italian entinen pääministeri Silvio Berlusconi. Mediaset omistaa Italiassa toimivat kanavat Canale 5, Italia 1 ja Rete 4 sekä Espanjassa toimivat Telecincon ja Cuatron. Se omistaa myös maksullisia kanavia sekä elokuvatuotantoyhtiö Medusa Filmin ja televisio-ohjelmia tuottavan Endemolin. == Lähteet== *
Hanki itsellesi mies

Hanki itsellesi mies () on Dorothy Arznerin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen komedia vuodelta 1926. Elokuvan pääosissa ovat Clara Bow ja Charles "Buddy" Rogers. Elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana toimi Paramount Pictures. Hanki itsellesi mies perustuu Louis Verneuilin näytelmään Tu m'épouseras, jonka pohjalta Agnes Brand Leahy ja Hope Loring laativat käsikirjoituksen. George Marion Jr. teki elokuvaan välitekstit. Elokuvan tuottivat Jesse L. Lasky, Adolph Zukor ja B.P. Schulberg. Elokuvan kuvaukset alkoivat 16. syyskuuta 1927 ja päättyivät 13. lokakuuta. Hanki itsellesi mies sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 4. joulukuuta 1927 New Yorkissa, ja maanlaajuiseen teatterilevitykseen elokuva pääsi 7. joulukuuta 1927. Suomessa elokuva sai ensi-illan 4. maaliskuuta vuonna 1929. Yhdysvaltain kongressin kirjasto säilyttää elokuvan puutteellista kopiota. Elokuvasta puuttuu kaksi kelaa kuudesta. ==Juoni== Hanki itsellesi mies kertoo nuoresta amerikkalaisesta Nancy-nimisestä tytöstä (Clara Bow), joka rakastuu Pariisissa komeaan Robert-nimiseen aatelismieheen (Buddy Rogers). Robertille on kuitenkin järjestetty avioliitto ja menisi pian naimisiin. Nancy kehittelee suunnitelman poistaakseen tämän esteen ja lopuksi saisi Robertin... ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Hanki itsellesi mies SilentErassa Luokka:Vuoden 1927 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset näytelmiin perustuvat elokuvat
Réver

Réver Humberto Alves Araújo, joka tunnetaan paremmin nimellä Réver (s. 4. tammikuuta 1985 Ariranha, São Paulon osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Brasilian Série A:ssa pelaavaa Flamengoa lainalla Internacionalista. Pelipaikaltaan Réver on keskuspuolustaja. == Seurajoukkueura == 28\. tammikuuta 2010 Réver teki viisivuotisen sopimuksen saksalaisseura VfL Wolfsburgin kanssa. Visiitti joukkueessa jäi kuitenkin lyhyeksi, kun 31. heinäkuuta 2010 minimaaliselle peliajalle jäänyt Réver palasi takaisin kotimaahansa ja siirtyi Atlético Mineiroon. Siirtokorvausta hänestä maksettiin 3 miljoonaa euroa. == Aiheesta muualla == * Réverin tilastot National Football Teams -sivustolla Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikku Närhi

Pikku Närhi on Lauri Ahosen ja Jaakko Ahosen vuonna 2012 ilmestynyt sarjakuvaromaani. Sen päähenkilönä on nuori närhi, joka elää äitinsä kanssa isossa talossa. Pikku Närhi ei ole koskaan käynyt ulkona. Yhdysvalloissa sarjakuva on julkaistu nimellä Jaybird. Sarjakuvaromaani palkittiin Luccan kansainvälisillä sarjakuvafestivaaleilla 2014.SuperG: A Jaybird il Gran Guinigi 2014 | afnews.info == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Jari Tamminen: Pelkoa lintukodossa . Voima 10/2012. * Toni Jerrman: Pikku Närhi. Tähtivaeltaja 4/2012. Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Sarjakuvaromaanit Luokka:Vuoden 2012 kirjat
Hän, joka suudella saa

Hän, joka suudella saa () on Frank Tuttlen ohjaama ja B.P. Schulbergin tuottama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Eddie Cantor ja Clara Bow. Hän, joka suudella saa julkaistiin vuonna 1926. Elokuva on Cantorin elokuvadebyytti. Paramount Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana. Hän, joka suudella saa perustuu William Anthony McGuiren ja Otto Harbachin samannimiseen musikaaliin vuodelta 1923. Musikaalin pohjalta Luther Reed ja Tom Gibson laativat käsikirjoituksen. George Marion Jr. teki elokuvaan välitekstit. Alkuperäinen Broadway-musikaali avattiin Earl Carroll Theaterissa (myöhemmin siirrettiin Selwyn Theateriin) 31. joulukuuta vuonna 1923. Musikaalia esitettiin yhteensä 489 esitystä. Musikaalissa esiintynyt Cantor uusii roolinsa elokuvaversiossa. Hän, joka suudella saa -elokuvan tuotanto alkoi 14. kesäkuuta 1926 ja päättyi 26. heinäkuuta 1926. Elokuva kuvattiin Kalifornian Los Angelesissa. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 4. lokakuuta 1926 ja Suomessa 5. maaliskuuta 1928. Yhdysvaltain kongressin kirjasto säilyttää elokuvan kopiota. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Hän, joka suudella saa SilentErassa Luokka:Vuoden 1926 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset näytelmiin perustuvat elokuvat
Loimaan leipätyttö

Loimaan leipätyttö on taiteilija Alpo Jaakolan pronssiin valettu veistos Loimaan keskuspuistossa Loimaalla. Veistos on vuodelta 1982, ja taiteilija on lahjoittanut sen Loimaan kaupungille. Paikalliseksi perinteeksi on muodostunut leipätyttö-patsaan pesu vappuna. ==Lähteet== Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Keskusta (Loimaa)
Liisanpuisto

Liisanpuisto voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Liisanpuisto, vuosina 2000–2004 toiminut helsinkiläinen rap-yhtye * Liisanpuisto, Liisanpuiston esikoisalbumi vuodelta 2001 * Liisanpuisto, puisto Tampereella Liisankallion kaupunginosassa * Liisanpuistikko, puisto Helsingissä Kruununhaan kaupunginosassa.
Arvid Tollet

Väinö Carl Arvid Tollet (31. toukokuuta 1892 EuraSuomen korkeakouluinsinöörit ja arkkitehdit 1956, s. 870. STS ja TFiF, Helsinki 1956. – 18. tammikuuta 1958Diplomi-insinöörit ja arkkitehdit 1965, s. 700. Insinöörijärjestöjen kustannus, Helsinki 1965.) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Helsingin kaupungin rakennusviraston talonrakennusosaston arkkitehtina vuodesta 1949. == Töitä == *Vapaussodan 1918 sankarihaudan muistomerkki Eura, paljastettu 13.7.1919. *Kepolan kartanon päärakennus, Köyliö (1922) *A. Ahlström Oy:n esimiesten asunnot, Kauttuan ruukinpuisto (1922) Museovirasto, Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt *Vuolteen kartanon päärakennus, Kokemäki (1928) * Köyliön kirkon sankarihautausmaan muistomerkki (1950) === Kuvia muistomerkeistä === Tiedosto:Eura 1918 muistomerkki 1.jpg|Vapaussodan v. 1918 valkoisten muistomerkki, 1919, Eura. Tiedosto:Köyliö sankarimuistomerkki.JPG|Köyliön sankarimuistomerkki, 1950, Säkylä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Kyösti Angervo

Kyösti Ragnar Angervo (18. elokuuta 1907 Mikkeli – 6. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli Oulun yliopiston statiikan ja sillanrakennuksen professori 1960–1970. Hän oli myös Oulun yliopiston vararehtori 1963–1965.Facta 2001, osa 1, p. 510. WSOY 1981. ISBN 951-0-10222-9 Angervon puoliso oli lausuntataiteilija Piippa Heliö-Angervo. Oopperalaulaja Heljä Angervo ja viulutaiteilija Hannele Segerstam ovat heidän tyttäriään. == Lähteet == Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Koiviston kartano

Koiviston kartano () oli Ulvilassa sijainnut kartano. Nykyisin sen entisillä mailla ovat Porin kaupunginosat Harmaalinna, Honkaluoto, Impola, Kartano, Koivistonluoto, Koivula, Metallinkylä, Uusikoivisto ja Vanhakoivisto, sekä noin 2/3 Väinölästä. == Historia == Koiviston kartanon perusti Kustaa Vaasa vuonna 1557 kuninkaankartanoksi. Se sijaitsi tuolloin Kokemäenjoen suussa merenlahden rannalla vastapäätä Ulvilan keskiaikaista kaupunkia. Maankohoamisen ja joen kuljettaman lietteen johdosta meri on vuosisatojen kuluessa paennut kartanon edustalta jo lähes 15 kilometrin päähän. Koiviston kartanon omistajia olivat muun muassa Ruotsin kuningatar Gunilla Bielke, valtioneuvos Jöns Kurck, kreivi Kustaa Horn sekä Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen Johan Kraftman. 1800-luvun lopulla kartano alkoi myydä maitaan porilaisten teollisuustyöläisten asuintonteiksi. Näin syntynyt Uusikoivisto liitettiin Porin kaupunkiin vuonna 1941.Teollisuustyön jäljillä Porin kaupunki. Viitattu 25.5.2013. Jäljellä olevat maat jaettiin vuonna 1910 kolmeen osaan; Kartanoon, Harmaalinnaan ja Koiviston kylään (nyk. Vanhakoivisto), jotka siirrettiin myös myöhemmin osaksi Poria. Suurin osa kartanon maista on nykyään rakennettu pientaloalueeksi. Maaliskuussa 1839Von Willebrand nr 1834 / TAB 8 Adelsvapen. Viitattu 25.4.2014. kartanossa tapahtui itsemurha tai henkirikos, kun silloisen omistajan Gustaf Jakob von Willebrandin 23-vuotias tytär Gustava Sofia löydettiin roikkumasta hirttoköydestä. Epäselväksi jäänyt tapaus toimi myöhemmin innoittajana kirjailija Axel Gabriel Ingeliuksen romaanille Harmaa linna. Vuonna 1851 ilmestynyttä kirjaa pidetään ensimmäisenä suomalaisena kauhuromaanina. Sen nimi viittaa Koiviston kartanon kansanomaiseen nimitykseen.Laine, Helena: "Suomalainen kauhuromaani syntyi Koiviston kartanon murhatarinasta". Satakunnan Kansa, 16.3.2010. Viitattu 25.4.2014. == Kraftmanin härkätallit ja muut rakennukset == Koiviston kartanon puistoisella mäellä sijaitsevat rakennukset kuuluvat nykyään Porin kaupungin omistukseen. Vanha päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1869, jonka jälkeen tilalle rakennettiin uusi. Alueella on lisäksi muun muassa tiilirakenteinen viljasiilo sekä vanha holvikellari. Kartanon pihapiirissä sijaitsevat myös ns. Kraftmanin härkätallit, jotka ovat nykyisen Porin vanhimpia säilyneitä rakennuksia. Johan Kraftmanin 1770-luvulla rakennuttamat harmaakivestä muuratut karjarakennukset ovat Museoviraston suojelemia. Ne olivat aikanaan maan nykyaikaisimpia navetta- ja tallirakennuksia, joiden teknisistä ratkaisuista Kraftman kirjoitti mittavan selostuksen ruotsalaiseen taloustieteen aikakauskirjaan. == Lähteet == *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt, Kraftmanin härkätalli ja navetta ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Porin kartanot Luokka:Ulvila Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kuninkaankartanot
Ruostemetsäkerttunen

Ruostemetsäkerttunen (Bradypterus cinnamomeus) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Ruostemetsäkerttusta tavataan Afrikan itä- ja keskiosissa. Lajia on kuvattu pääasiassa yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Taiwaninmetsäkerttunen

Taiwaninmetsäkerttunen (Locustella alishanensis) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. Se kuvattiin tieteelle vasta vuonna 2000. ==Levinneisyys== Taiwaninmetsäkerttusta tavataan vain Taiwanissa, jossa sen populaatioksi arvioidaan 10 000–100 000 pesivää paria. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Ruskometsäkerttunen

Ruskometsäkerttunen (Locustella luteoventris) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Ruskometsäkerttusta tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Myanmarssa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Lajin maailmanlaajuisen kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi. Kiinan kannaksi arvioidaan 100–10 000 pesivää paria. Lajin on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Sirkkalinnut
Itä–Länsi-ottelu 1947

Vuoden 1947 pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Lahdessa 21. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kolmastoista Itä–Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4 000\. Virallisen Itä–Länsi-ottelun lisäksi Helsingin Olympiastadionilla pelattiin 2. heinäkuuta ottelu Suomen Suurkisojen pesäpalloturnauksen yhteydessä. Tuossa kamppailussa Länsi voitti ylivoimaisesti 1–18.Hukat 1947 PuMun historiaa ==Osallistujat== # ITÄ Seura Pelipaikka LÄNSI Seura # 5 Pentti Paavola HP Lukkari Matti Rauko TPV 8 1 Pertti Ahonen LMV Ykkösvahti Eero Salisma TPV 5 4 Osmo Leino HP Sieppari Osmo Kaipia RPL 1 2 Lauri Ritvola Hukat Kolmosvahti Pentti Kämäräinen TPV 4 9 Pentti Hattari HP Polttaja Pekka Pennanen TPV 3 7 Martti Lavi MyKV Kakkosvahti Eino Raivio RPL 2 3 Birger Antin LMV Kolmosvara Eero Haukiala HPL 7 8 Toivo Jokinen KVeto Koppari Toivo Sariola KooPee 9 6 Arvo Laitinen KotkPo Kakkosvara Elmer Meilahti TP 6 Vilho Kokkonen LMV Vaihtopelaaja Reino Kaukainen NoU Sakari Saressalo HP Vaihtopelaaja Onni Vainio HPL Yrjö Reiko Kiri Vaihtopelaaja Erkki Latvala ViVe Olavi Sihvonen LMV Vaihtopelaaja Tuomarit Pelituomari: Aalto, Lahden Taimen Syötönvalvoja: ei tiedossa ===Vaihdot=== * ei vaihtoja. ==Juoksulista== Länsi aloitti sisällä. Joukkue Yht. ITÄ 0 5 3 0 5 0 0 0 1 14 LÄNSI 0 0 0 0 2 0 1 0 6 9 ==Lähteet== * mrasilainen.com/ ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 1947 pesäpallo Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Lahden urheilutapahtumat
Paimentyttö (veistos)

Paimentyttö on Seinäjoen keskustan Keskuspuistossa sijaitseva Jussi Koivusalon veistämä patsas ja vesiallas. Sen lahjoittivat kaupungille 1963 Seinäjoen Yksityisyrittäjät ja Yrittäjänaiset. Luonnollisen kokoinen, vettä kohti kumartava tyttöhahmo kuvastaa karjanhoitoa ja maaseutua, josta Seinäjoen elinkeinojen juuret ovat lähtöisin. ==Lähteet== Luokka:Seinäjoen patsaat ja veistokset
Heimotulet

Heimotulet on kuvanveistäjä Terho Sakin veistos Seinäjoen Kirkkopuistossa. Se paljastettiin karjalaisjuhlien yhteydessä 1965. Myös Karjalanmuistojen kivenä tunnettu patsas kuvaa sitä, kuinka viime sodissa kotinsa menettäneet karjalaiset ovat onnistuneet sopeutumaan yhteiskuntaan uusilla asuinalueillaan, mutta toisaalta kyenneet säilyttämään siteet menneisyyteensä. Veistoksen jalustaan on kaiverrettu teksti: :Ja urohot astuvat kumpuin yöstä :ja kertovat muinaiskansan työstä :ja neuvovat polvea nousevaa :oi, Karjala, muistojen maa ::– Arvi Jännes :Tämän Karjalan muistojen kiven pystyttivät yhdessä :eteläpohjalaiset ja maakunnan karjalaiset ==Lähteet== Luokka:Seinäjoen patsaat ja veistokset
Pirstotut puut

Pirstotut puut on Seinäjoen keskustan Olavi Pihan puistossa (ent. Veteraanipuisto) sijaitseva veistos, joka on muistomerkki Taipaleen ja Vuosalmen taisteluille talvisodassa. Vuonna 1975 paljastetun patsaan on luonut kuvanveistäjä Maija NuotioSeinäjoen puistot ja viheralueet, Seinäjoen kaupunki 2015 (PDF).. Veistoksen jalustaan on kaiverrettu teksti: > Taipaleen ja Vuosalmen raivoisissa taisteluissa 1939–1940 torjuivat Etelä- > Pohjanmaan miehet osaltaan vihollisen ankarat hyökkäykset raskain > menetyksin. Hinta oli kallis, mutta uhrin ansiosta isänmaa on vapaa. > Pystyttivät aseveljet. ==Lähteet== Luokka:Seinäjoen patsaat ja veistokset
Tuolta se tulee, tuolta se tulee

Tuolta se tulee, tuolta se tulee (joskus myös Tuolta se tuloo ja tuonne se menöö) on kuvanveistäjä Heikki Varjan vuonna 1979 paljastettu veistos Seinäjoen rautatieaseman edessä.Sivu 29 esitteessä Se on muistomerkki Seinäjoen kehitykseen voimakkaasti vaikuttaneiden rautatieläisten työlle. Teosta kutsutaankin usein nimillä rautatieläisten muistomerkki tai rautatieläispatsas. Seinäjoen opiskelijoilla on perinteenä pestä veistos vappuaattoisin. Teos siirrettiin Seinäjoen uudelle asema-aukiolle 22.-23.8.2024 välisenä yönä. == Kuvia teoksen yksityiskohdista == Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 2.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 3.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 4.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 6.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 7c.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 8.jpg Tiedosto:Heikki Varja Tuolta se tulee tuolta se tulee 1979 osa 9.jpg ==Lähteet== Luokka:Seinäjoen patsaat ja veistokset
Punatukka (vuoden 1928 elokuva)

Punatukka () on vuonna 1928 ensi-iltansa saanut Clarence G. Badgerin ohjaama yhdysvaltalainen mykkäkomedia, jonka pääosissa ovat Clara Bow ja Lane Chandler. Paramount Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana. Punatukka perustuu Elinor Glynin romaaniin The Vicissitudes of Evangeline (1905). Elokuvan kuvaukset alkoivat 13. joulukuuta 1927 ja päättyivät seuraavana vuonna 9. tammikuuta. Punatukka kuvattiin Kaliforniassa, Santa Monican Ocean Parkissa ja Santa Catalina Islandilla. Elokuva on muuten kuvattu kokonaan mustavalkoisena, mutta yksi kohtaus on kuvattu värilliseksi Technicolor-elokuvausmenetelmällä. Punatukka sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 10. maaliskuuta vuonna 1928 ja Suomessa 21. tammikuuta vuonna 1929. Elokuva on listattu kadonneeksi elokuvaksi, vaikka Punatukasta on vielä kelan osia tallella. Kuuluisin näistä säilyneistä kohtauksista on Technicolor-kohtaus, jossa Bow esiintyy. Elokuvan osia säilytetään UCLA Film and Television Archive -arkistossa. ==Juoni== Vapaahenkisellä nuorella Bubbles-nimisellä tytöllä (Clara Bow) on kolme keski-ikäistä ihailijaa, joista jokainen näkee tytön täysin eri tavalla. Tyttö ei tiedäkään, että nämä kolme ihailijaa sattuvat olemaan myös henkivartijoita varakkaalle miehelle, johon tyttö on ihastunut. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Punatukka SilentErassa Luokka:Vuoden 1928 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kadonneet elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat
Salomėja Zaksaitė

Salomėja Zaksaitė (s. 1985 Kaunas) on liettualaissyntyinen shakinpelaaja, shakin kansainvälinen mestari (WIM)Salomėja Zaksaitė . Zaksaitė oikeustieteen maisteri (LLM) Vilnan yliopisto, PhD-tutkinnonPromotion, 2012 (Vilnius) (kriminologia, rikosoikeus). ==Lähteet== Luokka:Juristit Luokka:Kriminologit Luokka:Liettualaiset shakinpelaajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Klemetti-Kuulan patsas

Klemetti-Kuulan patsasSivu 31 esitteessä eli Etelä-Pohjanmaan musiikin monumentti on Seinäjoelle vuonna 1963 pystytetty Kalervo Kallion tekemä veistos, joka kunnioittaa lähiseudulla syntyneitä säveltäjiä Heikki Klemettiä (1876–1953) ja Toivo Kuulaa (1883–1918). Teoksessa naishahmo soittaa viisikielistä harppua, josta on näkyvissä vain kielet. Jalustan vastakkaisilla puolilla on reliefit säveltäjien kasvojen profiileista. Veistos sijaitsee Marttilan kaupunginosan kaakkoiskulman Vapaudenpuistossa Vapaudentien ja Kirkkokadun risteyksessä. Veistoksen ohuet harpunkielet ovat 2010-luvulla saaneet jatkuvasti osakseen ilkivaltaa, ja patsaan siirtämistä pois puistosta on harkittu. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuva veistoksesta Luokka:Seinäjoen patsaat ja veistokset
Jurassic Park (No. 1 1993)

Jurassic Park: Hirmuliskot Valloillaan! on ensimmäinen julkaistu Jurassic Park -sarjakuva. Tarina julkaistiin kahdessa osassa vuonna 1993 ja sitä seurasi myöhemmin oma sarjansa Kadonnut maailma – Jurassic Park. Sarja perustuu Jurassic Park -elokuvaan. == Juoni == Ryhmä tiedemiehiä (paleontologit Alan Grant, Ellie Sattler ja kaaosteoriamatemaatikko Ian Malcolm) sekä lakimies Donald Gennaro kutsutaan antamaan mielipiteensä Jurassic Park -puistosta, jonka perusti miljardööri John Hammond Isla Nublarin saarelle lähelle Costa Ricaa. Hammond haluaa kuulla heidän mielipiteensä ennen kuin hän aukaisee puiston vuoden kuluttua. Puiston vetonaulana ovat esihistorialliset dinosaurukset, jotka on kloonattu vahingoittuneesta dinosauruksen DNA:sta. Veri, joka sisälsi DNA:ta, oli saatu hyttysistä, jotka olivat imeneet dinosaurusten verta ja jääneet kiinni meripihkaan. He olivat kuitenkin joutuneet paikkaamaan joitain kohtia DNA:sta sammakoiden geeneillä saadakseen DNA:n kokonaiseksi. He halusivat myös varmistua siitä, että dinosaurukset eivät lisääntyisi, joten he olivat tehneet kaikista eläimistä naaraita. Kaikki ei kuitenkaan suju suunnitelmien mukaan. Puiston pääohjelmoija Dennis Nedry varastaa dinosaurusten alkioita. Hän oli tehnyt sopimuksen Biosyn-yhtiölle työskentelevän Lewis Dogsonin kanssa. Samaan aikaan Grant, Ellie, Ian, Gennaro sekä Hammondin lapsenlapset Tim ja Lex lähtevät kiertoajelulle puistoon tiettyä reittiä pitkin kulkevilla sähköautoilla. Ellie jää tutkimaan sairasta Triceratopsia. Luokka:Jurassic Park Luokka:Yhdysvaltalainen sarjakuva
Norjan ilmasto

Norjan rannikolla vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Atlantilta vyöryvät keskileveysasteiden liikkuvat matalapaineet tuovat sateita ja kovia tuulia. Etelässä sademäärät ovat suurempia kuin pohjoisessa. Sisämaan vuoristossa on arktinen ilmasto, talvella lunta, pakkasta ja kovaa tuulta. Oslon seudulla on maan ainoa alankoalue, ja siellä on talvisin kylmempää, mutta kesäisin lämpimämpää ja kuivempaa kuin rannikolla.Country Guide Norway BBC Weather Köppenin ilmastoluokitusta käyttäen Norjan länsirannikolla on Cfb luokan ilmasto, eli lauhkea meri-ilmasto, muussa Norjassa on luokan Df ilmasto, eli kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto, jossa sataa tasaisesti ympäri vuoden sekä jossain vuoristo alueilla tundrailmasto. Golfvirran ansiosta Norjan ilmasto on leudompi kuin maan sijainti edellyttäisi. Norja on yhtä kaukana pohjoisessa kuin Alaska, Grönlanti ja Siperia, mutta sen ilmasto on lämpimämpi kuin näiden.http://www.norja.fi/Travel/seasons-and-climate/ == Lämpötila ja sateet Oslossa ja Tromssassa == == Aurinkotunnit ja auringonkierto == == Vuodenajat == Norjassa erotetaan vuorokauden keskilämpötilan perusteella neljä vuodenaikaa: talvella keskilämpötila on pysyvästi nollan alapuolella ja kesällä +10 asteen yläpuolella. Kevät ja syksy asettuvat sille välille. == Myrskyjä vuosina 1992-2010 == Päivämäärä Nimi 1.1.1992 ? 08.12.1994 ? 08.12.1994 ? 19.01.1995 ? 30.01.1995 ? 31.01.1995 ? 27.05.1995 ? 31.05.1995 ? 07.06.1995 ? 12.10.1995 Andar 11.11.1995 Bera 31.01.1996 Dag 28.02.1996 Erika 12.10.1996 Frode 28.10.1996 Gerd 14.01.1997 Hauk 31.01.1997 Idun 06.02.1997 Joar 07.02.1997 Joar 17.02.1997 Kari 16.11.1997 Leif 09.11.1998 Mari 26.11.1999 Njål 28.11.1999 Olrun 24.12.1999 Peter 28.01.2000 Reidun 27.03.2000 Sølve 28.10.2000 Tora 15.01.2001 Ulf 15.12.2001 Valdis 17.12.2002 Yrjan 14.01.2003 Agda 28.10.2003 Bengt 03.12.2003 Clara 06.12.2003 Dyre 10.12.2003 Edda 21.12.2004 Finn 08.01.2005 Gudrun 10.01.2005 Hårek 11.01.2005 Inga elokuu 2005 Varsel 14.09.2005 Kristin 14.11.2005 Loke 11.12.2005 Mona 18.01.2006 Narve 04.12.2006 Oda 13.01.2007 Per 19.12.2007 Rita 25.01.2008 Sondre 31.01.2008 Tuva 25.10.2008 Ulrik 20.11.2008 Vera 31.12.2008 Yngve 26.01.2010 Ask *Lähde: ==Lähteet== Luokka:Norjan maantiede Luokka:Ilmasto maittain
Punatut huulet

Punatut huulet () on vuonna 1927 ensi-iltansa saanut Frank R. Strayerin ohjaama yhdysvaltalainen mykkäkomedia, jonka pääosissa ovat Clara Bow ja Reed Howes. Sivurooleissa ovat muun muassa Arthur Housman ja Doris Hill. Punatut huulet kertoo köyhästä, mutta kunnianhimoisesta nuoresta Rosie-nimisestä tytöstä (Bow), joka on päättänyt soluttautua seurapiireihin. Hän ei ole kuitenkaan varautunut vastaanottoon, minkä hän saa. Elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana toimi Paramount Pictures. Punatut huulet perustuu Nunnally Johnsonin tarinaan, jonka pohjalta Ethel Doherty ja Louise Long laativat käsikirjoituksen. George Marion Jr. teki välitekstit elokuvaan. Elokuvan tuottivat Jesse L. Lasky, Adolph Zukor ja B. P. Schulberg. Elokuvan tuotanto alkoi 24. tammikuuta 1927 ja päättyi 11. maaliskuuta. Punatut huulet sai ensi- iltansa Yhdysvalloissa 14. toukokuuta vuonna 1927. Suomessa elokuva sai ensi- illan 2. tammikuuta vuonna 1928. Punatut huulet on listattu kadonneeksi elokuvaksi, mutta elokuvan 54 sekuntia kestävä traileri on säilynyt. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Punatut huulet SilentErassa * Elokuvan traileri YouTubessa Luokka:Vuoden 1927 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Nyrkkeilyelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kadonneet elokuvat
Unto Monosen muistomerkki

thumb|Jorma Nordman, Unto Monosen muistomerkki (1996), graniitti. Someron kaupungintalon puistossa. Unto Monosen muistomerkki Someron kaupungintalon puistossa taidetalo Aholan edustalla on omistettu tangosäveltäjä Unto Monosen muistolle. Graniittisen muistomerkin on suunnitellut Monosen ystävä, somerolainen Jorma Nordman. Muistomerkki pystytettiin vuonna 1996. Aloitteentekijänä sen pystyttämisessä oli Somerolla toimiva Unto Mononen -yhdistys. Muistomerkin kuva-aiheina ovat kitara, kuu ja tähdet. Muistomerkissä oleva teksti on lainaus säveltäjältä: "Lauluni tulevat jostakin tuolta siniseltä taivaalta." ==Lähteet== Luokka:Someron patsaat ja veistokset
Itä–Länsi-ottelu 1948

Vuoden 1948 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Helsingissä Pallokentällä 26. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan neljästoista Itä-Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 2000. ==Osallistujat== # ITÄ Seura Pelipaikka LÄNSI Seura # 4 Pentti Paavola HP Lukkari Tapani Häti RPL 8 1 Taisto Lehto LMV Ykkösvahti Erik Ehrstedt RPL 1 3 Yrjö Reiko Kiri Sieppari Esko Salminen PT 9 7 Pertti Ahonen LMV Kolmosvahti Eero Salisma TPV 4 9 Pentti Hattari HP Polttaja Eino Raivio RPL 2 8 Olli Hanski TU Kakkosvahti Eero Haukiala HPL 7 5 Eero Vuorio HP Kolmosvara Pentti Kämäräinen TPV 3 2 Keijo Talvisto Kiri Koppari Kalevi Ihalainen PT 5 6 Erkki Alhava LMV Kakkosvara Elmer Meilahti TP 6 Eino Kaakkolahti Kiri Vaihtopelaaja Ismail Neuman Haukat Mauri Mäkelä HP Vaihtopelaaja Veikko Virtanen SMJ Erkki Heikkilä Hukat Vaihtopelaaja Lauri Ritvola TP Juha Broman LMV Poissa Broman reväytti jalkansa eikä voinut osallistua. Tuomarit Pelituomari: Ahti Hakalainen, KVeto Syötönvalvoja: Ilmari Mattila, Kerava ===Vaihdot=== * ei vaihtoja. ==Juoksulista== Itä aloitti sisällä. Joukkue Yht. ITÄ 0 0 2 0 1 0 1 0 2 6 LÄNSI 0 1 1 0 0 3 0 0 0 5 ==Lähteet== * mrasilainen.com/ Luokka:Vuoden 1948 pesäpallo Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Valtiotieteen historia

Valtiotiede kantaa kahta tutkimusperustaa, saksalaistaustaista Staatslehre- perinnettä ja anglosaksista politiikan tutkimusta (political science). Saksalainen tutkimus oli luonteeltaan filosofista, juridista ja historiallista. Se painottui selvästi enemmän rationalistiseen päättelyyn kuin havaintojen keruuseen, joka on ollut politiikan tutkimukselle ominainen työote. Suomen valtiotieteessä on alun perin vallinnut saksalainen suuntaus. Suomen kielessä sana valtio viittaa paikkaan, jossa käytetään valtaa. Sanan on kehittänyt Paavo Tikkanen vuonna 1846. Monien eurooppalaisten kielten stat/state-tyyppiset sanat taas viittaavat arvojärjestykseen ja pysyvyyteen. Suomen valtio on merkitykseltään aktiivisempi ja positiivisempi kuin stat, myös sellaisina sanaliittoina kuin itsenäinen valtio, hyvinvointivaltio. Niinpä suomen kielen Valtiollinen-sana tarkoitti 1950-luvulle saakka osittain samaa kuin poliittinen. Vasta 1950-luvulla alettiin puhua poliittisista puolueista ja poliittisesta elämästä eikä käytetty niissä valtiollinen-sanaa kuten siihen saakka. Tutkijat pyrkivät nykyisin korvaamaan valtiotiede-termin politiikan tutkimuksella. Länsimaisen politiikantutkimuksen keskeisiä tutkimuskohteita ovat olleet vapauden ja oikeudenmukaisuuden ihanteet. Platonista alkaen tutkijat ovat etsineet sellaista yhteiskuntaa, joka parhaiten toteuttaisi nämä ihanteet. Keskiajan jälkeen rationalismin piirissä pohdittiin niin sanottua vapauden ja välttämättömyyden ongelmaa. Ihminen on toisaalta vapaata harkintaa käyttävä aktiivinen toimija, toisaalta hän kohtaa välttämättömyyden ympäristön ja luonnonlakien muodossa. == Lähteet == Luokka:Yhteiskuntafilosofia Luokka:Tieteenhistoria
Tuntemattomat sotilaat

Tuntemattomat sotilaat on toimittaja Ilkka Malmbergin Helsingin Sanomissa ja sen verkkosivuilla julkaistuihin kirjoituksiin perustuva, vuonna 2007 julkaistu kirja, jossa kirjoittaja esittelee ja taustoittaa Väinö Linnan romaanin Tuntematon sotilas (1954) henkilöhahmoja itse romaanin, tutkimuskirjallisuuden ja asiantuntijahaastattelujen perusteella. Esittelyn kirjassa saavat romaanin henkilöhahmoista Kaarna, Kariluoto, Riitaoja, Määttä, Lammio, Lehto, Rahikainen, Vanhala, Lahtinen, Koskela, Honkajoki, Rokka, Mäkilä, Hietanen, Viirilä ja Asumaniemi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Tuntematon sotilas Luokka:Suomalaiset sotahistorian tietokirjat Luokka:Vuoden 2007 kirjat Luokka:Kirjat kirjallisuudesta
Kadonnut maailma – Jurassic Park (sarjakuva)

Kadonnut maailma – Jurassic Park on kolmas Suomessa julkaistu Jurassic Park -sarjakuva. Tarina perustuu Kadonnut maailma – Jurassic Park -elokuvaan, joka julkaistiin vuonna 1997. Alun perin lehti julkaistiin neljässä eri osassa, mutta Suomessa tarina on julkaistu yksissä kansissa. == Juoni == Neljä vuotta on kulunut Jurassic Parkin onnettomuudesta. Kansainvälisen yrityksen InGenin johtokunta on vienyt John Hammondilta yhtiön hallinnan, ja nyt sen omistaa tämän veljenpoika Peter Ludlow. Hammond kutsuu Ian Malcolmin luokseen ja kertoo, että varsinaisen puistosaaren, Isla Nublarin, lisäksi on toinenkin saari, Isla Sorna, eli Alue B. Siellä suurin osa hirmuliskoista luotiin ja kasvatettiin, ja vietiin sitten Isla Nublarille, joka toimi varsinaisena näyttämönä yleisölle. Onnettomuuden jälkeen pyörremyrsky tuhosi Alue B:n laitokset ja aidat, joten dinosaurukset elävät nyt täysin vapaina ja muodostavat täydellisen ekologisen systeemin. Nyt saaren rauhaa uhkaa Ludlowin lähettämä retkikunta, jonka aikomuksena on vangita dinosauruksia ja tuoda ne mantereelle uuteen dinosauruspuistoon San Diegoon. Hammond pyytää Malcolmia ja kolmea muuta henkilöä lähtemään saarelle dokumentoimaan dinosauruksia omassa elinympäristössään vaikuttaakseen yleiseen mielipiteeseen pitää saari koskemattomana. Malcolm kieltäytyy mutta lähtee pikimmiten kuultuaan, että Hammond on jo lähettänyt tämän tyttöystävän Sarah Hardingin saarelle. Löydettyään tyttöystävänsä saarelta, Malcom auttaa häntä vapauttamaan retkikunnan vangitsemia dinosauruksia.Tämän jälkeen sekä kuvausryhmää, että aseistautunut retkikunta joutuvat dinosaurusten(pääasiassa Velociraptorien ja Tyrannosaurusten)hyökkäyksen kohteeksi. Lopulta selviytyjät pääsevät pakenemaan saarelta. Eräs retkikunnan jäsen on onnistunut nukuttamaan täysikasvuisen tyrannosauruksen ja sen poikasen. Kummatkin lähetetään San Diegoon esittelyä varten. Kaikki ei kuitenkaan suju niin kuin olisi pitänyt, tyrannosaurus herää kesken laivamatkan ja tappaa kaikki laivalla. Pian tyrannosaurus juoksee vapaana San Diegossa. Luokka:Jurassic Park Luokka:Yhdysvaltalainen sarjakuva
Carlo Boiardi

Carlo Boiardi (14. heinäkuuta 1899 Rocchetta di Lugugnano – 24. helmikuuta 1970) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 7. maaliskuuta 1925 ja nimitettiin Apuanian hiippakunnan johtoon 30. lokakuuta 1945. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. tammikuuta 1946. Pääkonsekraattorina toimi Ersilio Menzani, jota avustivat Evasio Colli ja Umberto Malchiodi.Catholic-Hierarchy.org: Bishop Carlo Boiardi Boiardi osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän kuoli 70-vuotiaana virassa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset piispat Luokka:Katoliset piispat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Myrsky (Giorgione)

__NOTOC__ Myrsky () on renessanssin maalarin Giorgionen maalaus vuosien 1506 ja 1508 väliltä. Maalauksen tilasi venetsialainen Gabriele Vendramin. Maalaus on sijoitettu Gallerie dell’Accademiaan Venetsiaan. Teos on saanut Myrsky- nimen myöhemmin. Maalaus kuvaa idyllistä maisemaa, näkyvissä on joki, puita, raunioita ja kaupunkia. Taivaalla on tummia pilviä ja salamanisku. Maalauksen oikeassa reunassa on lasta imettävä nainen. Naisen imetysasento on tavallisesta poikkeava, lapsi ei ole äitinsä sylissä vaan hänen vieressään. Alastomalla naisella on hartioidensa päällä valkoinen vaate, joka saattaa viitata puhtauteen ja viattomuuteen. Toisaalta naisen rehevät rinnat ja vatsa, samoin kuin imettäminen todennäköisesti edustavat hedelmällisyyttä. Naisen kuvaus viittaa myös neitsyt Mariaan. Vasemmalla seisoo kontrapostossa mies, jonka kädessä on pitkä sauva. Mies hymyilee ja katsoo oikealle, muttei näytä katsovan naista. Mies saattaa olla sotilas, paimen tai mustalainen. Röntgentutkimusten mukaan miehen tilalla oli alun perin alaston naishahmo. Miehen takana on pylväitä, jotka viittaavat voimaan ja pysyvyyteen, mutta pylväät ovat keskeltä poikki, mikä tavallisesti on kuoleman symboli. Oikealla katon päällä seisoo haikara, joka toisinaan kuvaa vanhempien rakkautta lapseensa. Maalauksen taustamaisemassa on myrskyn enteitä. Värit ovat hillittyjä ja valaistus on pehmeä. Väreistä vihreät ja siniset sävyt hallitsevat kuvaa. Maisema ei ole pelkkä tausta, sillä on ollut osansa varhaisen maisemamaalaustaiteen kehityksessä. Maalauksen tunnelma on hiljainen. Maalauksen on tulkittu kuvaavan pakoa Egyptiin. Se on nähty myös klassisen mytologian kohtauksena, joka kuvaa Parista ja hänen ensimmäistä vaimoaan tai antiikin Kreikan pastoraalikohtausta. Italialaisen Salvatore Settisin mukaan taustalla oleva kaupunki kuvaisi paratiisia, ja henkilöt ovat Aatami ja Eeva. Lapsi on Kain. Salamointi edustaa jumalaa, joka on juuri karkottanut pariskunnan Eedenistä. Katkenneet pylväät edustaisivat tällöin alkusyntiä. Erään tulkinnan mukaan maalaus voi olla jopa alkemistisen kullan valmistuksen allegoria. Myrskyn katsotaan vaikuttaneen Manet’n maalaukseen Aamiainen ruohikolla.Rewald, John,The History of Impressionism, The Museum of Modern Art, 4. korjattu p. 1973, s. 85. ISBN 0-87070-369-2. Tiedosto:Giorgione, the tempest 07.jpg|Yksityiskohta, haikara ja salamointia. Tiedosto:Giorgione 021.jpg|Äiti ja lapsi. Tiedosto:Giorgione 020.jpg|Mies lähikuvassa. ==Myrsky kirjallisuudessa ja elokuvissa == * Mary Shelley, Frankenstein 1818, romaani * Mark Helprin, A Soldier of the Great War 1991, romaani * Juan Manuel de Prada, Myrsky 1997, romaani * Tempesta, Pradan romaaniin pohjautuva Tim Disneyn ohjaama elokuva vuodelta 2004 == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Settis, Salvatore: La tempesta interpretata. Giorgione, i committenti il soggetto, Einaudi, 1978. * Belting, Hans: Exil in Arkadien. Giorgiones Tempestà in neuerer Sicht - Meisterwerke der Malerei. Leipzig: Reclam, 2001. ISBN 3-379-20013-1. * ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset maalaukset Luokka:Renessanssin maalaukset
Epifyysi

Epifyysi (epiphysis) on toiseen luuhun niveltyvä luun pää. Epifyysi on kasvulevyn (fyysin) välityksellä yhteydessä metafyysiin. Epifyysin ydin koostuu luuytimestä ja itse epifyysi on lasirustoa eli hyaliinirustoa. ==Lähteet== Luokka:Luut
Itä–Länsi-ottelu 1949

Vuoden 1949 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Jyväskylässä 11. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan viidestoista Itä-Länsi-ottelu. Rankkasateessa pelattua ottelua seurasi 4000 katsojaa. Eero Haukialasta tuli ottelun myötä ensimmäinen pelaaja, joka pelasi 10. Itä-Länsi-ottelunsa. ==Osallistujat== # ITÄ Seura Pelipaikka LÄNSI Seura # 4 Pentti Paavola HP Lukkari Tapani Häti RPL 6 5 Eino Kaakkolahti Kiri Ykkösvahti Kalevi Ihalainen PT 4 3 Pertti Jantunen LMV Sieppari Martti Kokkonen TP 1 1 Juha Broman LMV Kolmosvahti Eino Raivio RPL 3 8 Pentti Hattari HP Polttaja Eero Haukiala HPL 7 7 Olli Hanski TU Kakkosvahti Mikko Halme TPV 8 6 Olli Fredrikson Kiri Kolmosvara Pentti Kämäräinen TPV 9 9 Keijo Talvisto Kiri Koppari Tapio Rauanto RPL 2 2 Pertti Ahonen LMV Kakkosvara Elmer Meilahti TP 5 Veijo-Lassi Holopainen Kiri Vaihtopelaaja Eero Vilevaara LP Jaakko Lovén Kiri Vaihtopelaaja Toivo Ilola ViVe Antti Elomaa LMV Vaihtopelaaja Eero Vuorio LMV Poissa Matti Rauko TPV Eero Vuorio oli loukkaantunut eikä voinut pelata, tilalla Fredrikson. Rauko ei pelannut henkilökohtaisista syistä, tilalla Häti. Tuomarit Pelituomari: L. Bergroth Syötönvalvoja: M. Huttunen ===Vaihdot=== * ei vaihtoja. ==Juoksulista== Itä aloitti sisällä. Joukkue Yht. ITÄ 1 0 0 2 1 0 0 2 3 9 LÄNSI 0 0 1 0 5 2 0 1 0 9 ==Lähteet== * mrasilainen.com/ Luokka:Vuoden 1949 pesäpallo Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Jyväskylän urheilutapahtumat
Diego Reyes

Diego Antonio Reyes Rosales (s. 19. syyskuuta 1992 México, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Espanyolia ja on pelipaikaltaan joko laitapuolustaja tai keskuspuolustaja. == Seurajoukkueura == Reyes on Club Américan junioriakatemian kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa vuonna 2010 ottelussa Santos Lagunaa vastaan. 17\. joulukuuta 2012 ilmoitettiin Reyesin siirtyvän portugalilaisseura Portoon kesällä 2013. Hänestä maksettiin 7,2 miljoonan euron siirtokorvaus.Diego Reyes announces Porto move for the summer Goal. Viitattu 25.5.2013. == Maajoukkueura == Reyes teki ensiesiintymisensä Meksikon maajoukkueessa 4. heinäkuuta 2011 Copa Américassa lohkovaiheen ottelussa Chileä vastaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Diego Reyesin esittely ja tilastot Footballdatabase-sivustolla Luokka:Meksikolaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lähi-öissä

Lähi-öissä on rap-artisti Mäk Gäliksen debyyttialbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2013 PME Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen single "Mäk is bäk" julkaistiin musiikkivideon kanssa kesäkuussa 2012. Albumin toinen single "Tsekkaa mun kiesii" julkaistiin huhtikuussa 2013 musiikkivideon kera. Kolmas albumilta julkaistu musiikkivideo "Älä koske mun bisneksii" julkaistiin toukokuussa 2013, ja neljäs video "Big Mäk" elokuussa samana vuonna. Albumin kappale "Saa föraa" löytyy myös Leijonat 2013 -kokoelmalta. Lähi-öissä nousi Suomen virallisen albumilistan 32. sijalle. == Kappaleet == http://www.fono.fi/Dokumentti.aspx?id=6a8eaf50-393b-4910-b70b-1e093f4a7de1&culture;=fi == Biitit == * Sakke Aalto: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 * MGI, N. Madonia, Perhosveitsi-Heikki & Lika-Aki: 12 == Arvostelut == * Keskisuomalainen: ristiriitainenKeskisuomalainen * Soundi: Soundi == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit Luokka:Sakke Aallon tuottamat albumit Luokka:Vuoden 2013 esikoisalbumit