EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bassaminkaijamahonki

Bassaminkaijamahonki (Khaya ivorensis) on Afrikassa kasvava kaijamahonkien sukuun ja mahonkikasvien heimoon kuuluva puu. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut sen vaarantuneeksi. == Ominaisuuksia == Bassaminkaijamahonki on suuri ja nopeakasvuinen puu, joka kasvaa 40–50 metriä korkeaksi ja jopa 200 cm:n paksuiseksi. Puu on oksaton jopa 30 metrin korkeuteen saakka, ja sillä on 1,5 metrin korkuiset lankkujuuret. Kuori on tummanruskeaa, harmaata tai mustaa ja siinä on kuoriutuneita uurteita. Kuori irtoaa suomuina, joiden kohdalle jää punertavia läikkiä. === Puuaines === Bassaminkaijamahongin puuaines muistuttaa aitoja mahonkeja, kuten karibianaitomahonkia ja amerikanaitomahonkia. Puuaines on keskikovaa, melko kevyttä ja tasarakenteista mutta vain heikosti vastasyistä. Sydän ja -pintapuu on helppo erottaa toisistaan. Pintapuu on ohut ja kermanvärinen. Sydänpuu on vaalean punaisenruskea, mutta tummuu ilman vaikutuksesta voimakkaasti. Putkilot ja ydinsäteet ovat selvästi nähtävissä. Sydänpuu on kestävää hyönteis- ja sienituhoja vastaan. == Levinneisyys == Bassaminkaijamahonki kasvaa Länsi-Afrikan ainavihreissä sademetsissä Liberiassa, Norsunluurannikossa, Ghanassa, Togossa, Nigeriassa ja Kamerunissa yksinään tai ryhmissä. == Käsittely == Bassaminkaijamahongin puuaines on helposti ja hyvin työstettävissä. Sitä on helppo halkaista, sahata ja höylätä. Myös sorvaus ja kiillotus onnistuvat. Liima-, naula- ja ruuviliitokset onnistuvat erinomaisesti ja ovat hyvin pitäviä. == Käyttö == Bassaminkaijamahonkia käytetään huonekaluihin, veneisiin, sorvaustuotteisiin, viilutuksiin ja sisustamiseen. == Lähteet == Luokka:Kaijamahongit Luokka:Uhanalaiset kasvit
Lentäjän koira

Lentäjän koira on suomalaisen rap-artisti Edu Kehäkettusen debyyttialbumi, jonka julkaisi Numbers Entertainment 7. joulukuuta 2005. Aiemmin samana vuonna julkaistiin myös omakustannevinyyli Lentäjän koira vol. 2. Molemmat albumit ovat loppuunmyytyjä ja keräilyharvinaisuuksia. == Taustatietoa == Albumin kappale "Edu meni sekaisin" julkaistiin alun perin 2004 3rd Rail Musicin mixtapekokoelmalla Monelt ne tulee nimellä "Edu meni sekasin". Kappaleella oli mixtapella pidempi aloitus ja lopetus. Kappaleen "Edu ja PeePee" alkuperäinen versio sekä kappaleen "Moottoriturvat" remix-versio ovat julkaistu DJPP:n Tuottajalevyllä. Kappale "Ihan mitä vaan" ilmestyi Edun aikaisemmalla albumilla Räppäävä Älykääpiö vol. 1 nimellä "Ihan mitä vaan...". Albumi sisältää myös MC Taakibörstan kappaleet "Varo, tai mä tuun kyljestä sisään", sekä "Koiratarha radalla (orginaali versio)", josta oli aikaisemmin julkaistu remix-versio Tuomion & Koneen EP:llä 2003. Lentäjän Koira Vol. 2 on julkaistu vain vinyylinä, ja se sisältää viisi CD:n kappaleista sekä kolme instrumentaaliversiota. Albumi sisältää yhden uuden kappaleen, joka on levyn intro. == Kappaleet == # Intro # Hellyyden ehdoilla # Edu ja PeePee (Remix) # Härskiyden huipentuma (mukana Raimo) # Edu meni sekaisin # Ihan mitä vaan (mukana Legis, Kone & Setä) # Moottoriturvat (mukana Udonipanpoika Petos) # Hellyyden ehdoilla (mukana Udonipanpoika Petos) (Anaalitreffit remix) # Mitä Edumpi, sitä Davempi [Illan Viimeinen Hidas] (mukana Davo) # MC Taakibörsta: Varo, tai mä tuun kyljestä sisään # MC Taakibörstä: Koiratarha radalla (mukana Tuomio & Kone) (Alkuperäinen versio) # Hellyyden ehdoilla (Video) ===Vinyyliversion kappaleet=== # Intro # Hellyyden ehdoilla # Hellyyden ehdoilla (Bonus Beat) # Moottoriturvat (mukana Petos) # Moottoriturvat (Instrumental) # Edu meni sekaisin # Hellyyden ehdoilla (Anaalitreffit Remix) (mukana Petos) # Anaalitreffit (Bonus Beat) # MC Taakibörsta - Varo, tai mä tuun kyljestä sisään == Biitit == * Edu: 1, 2 * Edu & DJPP: 3, 7 * DJPP & Vilunki 3000: 4 * Prao-D: 6 * Edu & Legis: 8 * Dee & El Mono: 9 * MC Taakibörsta: 10, 11 == Lähteet == * http://meteli.net/levy/9309 Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Vuoden 2005 esikoisalbumit Luokka:Edu Kehäkettusen albumit
Minnie Driver

Amelia Fiona Jessica ”Minnie” Driver (s. 31. tammikuuta 1970 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on Emmy-, BAFTA- ja Oscar-ehdokkaana ollut englantilainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli ehdolla Parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 1997 elokuvasta Will Hunting – syntynyt neroksi. Hän on myös näytellyt muutaman jakson verran sarjassa Will & Grace. Syyskuussa 2008 Minnie Driver synnytti pojan. Hän ei ole naimisissa lapsen isän kanssa ja People-lehden mukaan Driver ei ole ilmoittanut isän nimeä eikä edes aio hänen kanssaan naimisiin, mutta sanoi isän osallistuvan lapsensa elämään.Minnie Driver Welcomes a Son!. People 8. syyskuuta 2008. Viitattu 7.2.2009. == Valikoitu filmografia == *Ystävyyden aikaan (Circle of Friends, 1995) *007 ja kultainen silmä (GoldenEye, 1995) *Big Night (1996) *Sleepers – katuvarpuset (Sleepers, 1996) *Grosse Pointe Blank – Palkkamurhaaja pikkukaupungista (1997) *Will Hunting (Good Will Hunting, 1997) *Kova sade (Hard Rain, 1998) *Kotiopettajatar (The Governess, 1998) *Ihanneaviomies (An Ideal Husband, 1999) *Prinsessa Mononoke (Princess Mononoke, 1999) (englanninkielisen version ääninäyttelijä) *Tarzan (1999) (ääninäyttelijä) *South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton (South Park: Bigger, Longer & Uncut, 1999) (ääninäyttelijä) *Return to Me (2000) *Will & Grace (2003) (televisiosarja) *Lumottu Ella (Ella Enchanted, 2004) *Oopperan kummitus (The Phantom of the Opera, 2004) (Margaret Preece Minnie Driverin lauluäänenä) *Petolliset (The Riches, 2007–2008) (televisiosarja) *Motherhood (2009) *Conviction (2010) *Barney's Version (2010) == Diskografia == === Albumit === Vuosi Albumi US Heat Levymerkki 2004 Everything I've Got in My Pocket 43 Zoë 2007 Seastories 25 === Singlet === Vuosi Single Albumi 2004 "Invisible Girl" Everything I've Got in My Pocket 2005 "Everything I've Got in My Pocket" == Lähteet == __NOTOC__ Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Svelvik

Svelvik on entinen kunta ja kaupunki Drammensvuonon rannalla Vestfoldin läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Svelvikin kunnassa oli 6 570 asukasta. Pinta-alaa Svelvikillä oli 57,6 neliökilometriä. Kunnan keskus oli samanniminen kuin kuntakin. Svelvik erotettiin vuonna 1845 Strømmin kunnasta omaksi kunnakseen. Kunnat yhdistyivät 1. tammikuuta 1964. Svelvikin naapurikunnat olivat pohjoisessa Drammen, lännessä Sande sekä idässä Drammensvuonon toisella rannalla Røyken ja Hurum. Svelvikin ystävyyskaupunkeja olivat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Ruotsissa Vadstena ja Islannissa Patreksfjörður. Vuonna 2020 Svelvik ja Nedre Eiker liitettiin Drammeniin. Samalla ne siirtyivät osaksi Vikenin lääniä. == Media == Paikallislehti Svelviksposten ilmestyy torstaisin. == Kuuluisia asukkaita == *Lalla Carlsen, (1889–1967), näyttelijä *Elias Kræmmer, (1855–1936), kirjailija *Betzy Kjelsberg, (1866–1950), poliitikko *Børge Sandnes, (1970), poliitikko *Ivar Hagen, (1938), jazzkitaristi *Frode Hagen, (1974), käsipalloilija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kunnan kotisivut Luokka:Norjan kaupungit Luokka:Norjan taajamat Luokka:Norjan entiset kunnat Luokka:Vestfoldin läänin kunnat Luokka:Drammen
Igor Setšin

Igor Ivanovitš Setšin (, 7. syyskuuta 1960 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen liikemies ja poliitikko, jota pidetään yhtenä presidentti Vladimir Putinin lähimmistä miehistä. Hän on toiminut muun muassa Putinin hallituksen varapääministerinä ja öljy-yhtiö Rosneftin johdossa. Setšin jakaa Putinin kanssa yhteisen menneisyyden KGB:ssä ja Pietarin kaupunginhallinnossa. Setšin toimi 1980-luvulla portugalin kielen tulkkina Mosambikissa ja Angolassa. Pietarin kaupunginhallintoon hän siirtyi 1991 ja lähti sieltä Putinin kanssa Moskovaan 1996. Setšin kuuluu Kremlin niin sanottuihin silovikkeihin, johon kuuluu kovan linjan nationalisteja. Hän toimi kuitenkin pitkään lähinnä poliittisena taustavoimana, mutta vuonna 2008 Dmitri Medvedev teki hänestä varapääministerin. Setšin toimi varapääministerinä vuoteen 2012, jolloin Putin palasi Venäjän presidentiksi. Toukokuusta 2012 hän on toiminut öljy-yhtiö Rosneftin presidenttinä. Setšin oli 2003 vaikuttamassa Jukosin hajottamiseen ja myös sen arvokkaimman osan myymiseen pilkkahinnalla Rosneftille. Jukosin entinen johtaja Mihail Hodorkovski on syyttänyt Setšiniä häntä vastaan nostettujen rikossyytteiden ajamisesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Prioria balsamifera

Prioria balsamifera (syn. Gossweilerodendron balsamiferum) on Afrikassa kasvava hernekasvien heimoon kuuluva puulaji, jonka puuainesta pidetään arvokkaana. Laji ja erityisesti sen puuaines tunnetaan kauppanimellä agba tai tola. == Puun ominaisuuksia == Prioria balsamifera on kooltaan yksi Afrikan suurimmista puista; se voi saavuttaa parhaimmillaan jopa 60 metrin korkeuden ja 150 senttimetrin läpimitan. Runko on hyvin muodostunut ja oksaton 20 metriin saakka. Kuori on noin viisi senttimetriä paksu ja halkeillut. Se irtoaa kaistaleina. === Puuaines === Prioria balsamifera -lajin puuaines on homogeenista, suorasyistä ja koristeellista. Sydän- ja pintapuu eivät erotu toisistaan selvästi. Pintapuu on leveä ja väriltään harmaasta kalpeanruskeaan. Sydänpuu on väriltään kellahtavasta vaaleanruskeaan, hieman punertavaa ja heikosti silkkimäisen hohtavaa. Sydänpuulla on tuoreena setrimäinen tuoksu. Agban sydänpuu muistuttaa mahonkia, mutta se on vaaleampaa eikä yhtä lujaa. == Levinneisyys == Prioria balsamifera kasvaa Länsi-Afrikan sademetsissä, erityisesti Nigeriassa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa. == Käyttö == Agba sopii kaikenlaiseen sisä- ja ulkokäyttöön, tavanomaisiin ja parempiin puusepäntöihin, viiluiksi ja vanerin valmistukseen. Helpon värjättävyytensä vuoksi agbaa käytetään paljon arvokkaissa kalusteissa tiikin ja pähkinäpuun korvikkeena. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut Luokka:Uhanalaiset kasvit
Kaijamahongit

Kaijamahongit (Khaya) on mahonkikasveihin kuuluva puusuku, jossa on viisi lajia. Lajeista neljä kasvaa pääasiassa trooppisessa Afrikassa ja yksi Madagaskarissa. Kaijamahongeista saadaan arvokasta puutavaraa, jota myydään kaupassa nimillä mahonki tai afrikkalainen mahonki.Khaya, afrikkalainen mahonki Tietoa tropiikin puulajeista, Sademetsä.fi Puutuotannollisesti tärkeimmät lajit ovat bassaminkaijamahonki (Khaya ivorensis) ja ghanankaijamahonki (Khaya anthotheca). Niiden puuaines on kovaa ja punertavaa. Siihen eivät edes hyönteiset pysty tekemään tuhojaan.Kasvien maailma 1:40 == Lajeja == * Khaya anthotheca – ghanankaijamahonki * Khaya grandifoliola * Khaya ivorensis – bassaminkaijamahonki * Khaya madagascariensis * Khaya senegalensis – senegalinkaijamahonki == Lähteet == * Kasvien maailma. Otavan iso tietosanakirja, osa 1. Keuruu 1979. ISBN 951-1-05098-2 === Viitteet === *
Länsväg 206

206 Länsväg 206 on Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Mjölbyn Mantorpista. Mjölbyn Skänningessä tie ylittää riksväg 32 -tien. Länsväg 206 päättyy Vadstenan taajaman kohdalla riksväg 50 -tiehen. Tie on lähes koko matkan 6–7 metriä leveä. Skänningeä ohitettaessa tie on leveämpi. Tien varrella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Mobilia-ostoskeskus Mantorpissa, Mantorp Park -moottorirata, vanha kivisilta Svartajoen yli Öjebron kylässä sekä keskiaikainen Vadstenan keskusta. == Lähteet == Luokka:Ruotsin tiet Luokka:Mjölbyn kunta Luokka:Vadstenan kunta
Santiagon maanjäristys 1985

Santiagon maanjäristys sattui Valparaíson alueella Chilessä 3. maaliskuuta 1985 kello 19:47 paikallista aikaa. Järistys sattui Chilen eteläisellä rannikolla lähellä Algarrobon rantoja. Järistyksen voimaksi mitattiin 8,0 Richterin asteikkoa. Järistyksessä menehtyi 177 ihmistä, 2 575 loukkaantui ja 142 489 taloa tuhoutui. Arviolta miljoona ihmistä jäi kodittomaksi. Järistyksestä koitui noin 1 046 miljoonan dollarin tuhot. Tiedosto:Calle destruida por el terremoto de 1985.jpg|Järistyksen tuhoama katu. Tiedosto:Casas afectadas por el terremoto en San Antonio.jpg|Vaurioituneita taloja San Antoniossa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1985 luonnonmullistukset Luokka:Maanjäristykset Chilessä Luokka:1900-luvun maanjäristykset
Los Angelesin olympialaiset

Los Angelesissa on pidetty olympiakisat kahdesti, kolmannet järjestetään 2028: * Kesäolympialaiset 1932 * Kesäolympialaiset 1984 * Kesäolympialaiset 2028
Innsbruckin olympialaiset

Innsbruck on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti: * talviolympialaiset 1964 * talviolympialaiset 1976
Lake Placidin olympialaiset

Lake Placid on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti: * talviolympialaiset 1932 * talviolympialaiset 1980
Riksväg 50

Riksväg 50 (myös Bergslagsdiagonalen) on Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Itä- Götanmaan läänissä sijaitsevasta Ödeshögistä ja päättyy Gävleborgin läänissä, Pohjanlahden rannalla sijaitsevaan Söderhamniin. Riksväg 50 kulkee Ödeshögin ja Söderhamnin lisäksi matkalla seuraavien taajamien läpi: Vadstena, Motala, Askersund, Kumla, Örebro, Lindesberg, Kopparberg (Ljusnarsbergin kunta), Grängesberg (Ludvikan kunta), Ludvika, Borlänge, Falun, Alfta (Ovanåkerin kunta) ja Bollnäs. Pituutta tiellä on 486 kilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Bergslagsdiagonalen.com Luokka:Ruotsin tiet
Kellosinilatva

Kellosinilatva (Polemonium acutiflorum) on sinikukkainen monivuotinen kasvi. Se voi kasvaa jopa 80 cm korkeaksi. Lehdissä on tavallisesti kahdeksan paria soikeita lehdyköitä. Se muistuttaa sukulaistaan lehtosinilatvaa, mutta kukat ovat suuremmat, ja alalehdissä on vähemmän lehdyköitä. Kellosinilatvaa tavataan luonnonvaraisena Lapissa, paikoin Siperiassa ja Alaskassa. Kellosinilatvaa kasvatetaan myös koristekasvina ja leikkokukaksi.Suomen Niittysiemen Oy (vanhentunut linkki) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * LuontoPortti: Kellosinilatva (Polemonium acutiflorum) * United States Department of Agriculture (USDA): Polemonium acutiflorum Luokka:Sinilatvat
Bjørg Eva Jensen

Bjørg Eva Jensen (s. 15. helmikuuta 1960 Larvik) on norjalainen entinen pikaluistelija, joka on menestynyt myös pyöräilijänä. ==Luistelu-ura== Jensenin uran kansainvälisesti menestyksekkäin kausi sattui keväälle 1980. Tuolloin hän vielä juniori-ikäisenä voitti juniorien MM-kultaa yleisluistelusta ja sijoittui aikuisten MM-kisoissa pronssille. Lake Placidin olympialaisissa hän voitti kultaa 3 000 metriltä. Menestysvuotensa jälkeen Jensen ei enää saavuttanut suurta kansainvälistä arvokisamenestystä. Norjan mestaruuden hän voitti yleiskilpailussa kahdeksan kertaa (1979–1983, 1986–1988). Sprinttimestaruuksia hän on voittanut neljästi (1979, 1981–1983) sekä saavuttanut kaksi hopeaa ja pronssin. Yksittäismatkoilta hän on saavuttanut viisi mitalia, joista kolme kultaista. Viimeisimmän mitalin, hopeisen väriltään, hän saavutti vuonna 2002 5 000 metriltä. Luistelu-uransa ohella Jensen on harrastanut pyöräilyä. Vuonna 1979 hän voitti Norjan mestaruuden maantiepyöräilyssä sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa.http://www.cyclingwebsite.net/coureuruitslagenfiche.php?coureurid=36449 Kesällä 2008 hänet valittiin Norjan maajoukkueeseen ratapyöräilyssäUutinen Jensenin nimittämisestä Norjan pyöräilymaajoukkueeseen , ja elokuussa, 48-vuotiaana, hän saavutti maansa mestaruuskisoista kultaa ja pronssiaUutinen Norjan-mestaruudesta . ==Lähteet== Jensen, Björg Eva Jensen, Björg Eva Jensen, Björg Eva Jensen, Björg Eva
Heartworn

Heartworn on suomalainen country-yhtye, jonka solistina toimii Esa Eloranta. Yhtye esittää country-, roots-, folk- ja americana-musiikkia sekä tunnettujen ulkomaisten laulaja-lauluntekijöiden kappaleita. Heartworn on julkaissut yhden, yhtyeen nimeä kantaneen, albumin vuonna 2006.http://poikakuoro.blogspot.com/2006/05/heartworn.htmlhttp://www.esaeloranta.com/bio/bio2.htm == Julkaisut == === Albumit === * Heartworn (2006) == Lähteet == * Heartworn -CD:n kansilehti Luokka:Suomalaiset folkyhtyeet Luokka:Suomalaiset country- yhtyeet
Amy Macdonald

Amy Elizabeth Macdonald (s. 25. elokuuta 1987 Bishopbriggs, Itä- DunbartonshireMSN Entertainment UK: Amy MacDonald ) on skotlantilainen laulaja-lauluntekijä. Macdonald alkoi soittaa kitaraa 12-vuotiaana ja esiintyi ensi kerran 15-vuotiaana säestäen itseään akustisella kitaralla. Hän nousi kuuluisuuten kappaleellaan ”This Is the Life”. == Julkaisut == === Albumit === * This Is The Life (2007) * A Curious Thing (2010) * Life in a Beautiful Light (2012) * Under Stars (2017) * The Human Demands (2020) === Singlet === *"Poison Prince" (2007) *"Mr. Rock and Roll" (2007) *"L.A." (2007) *"This Is the Life" (2007) *"Run" (2008) *"Don't Tell Me That Is Over" (2010) *"Spark" (2010) *"This Pretty Face" (2010) *"Love Love" (2010) *"Your Time Will Come" (2010) *"Slow It Down" (2012) *"Pride" (2012) *"4th of July" (2012) *"Dream On" (2017) *"Automatic" (2017) *"Down By the Water" (2017) *"This Christmas Day" (2017) *"Woman of the World" (2018) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Amy Macdonald Official Site **Myspace Official **YouTube Official Luokka:Skotlantilaiset laulajat Luokka:Brittiläiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yksi pyyntö – tuhat tarinaa (kirja)

Yksi pyyntö – tuhat tarinaa on muusikkona tunnetuksi tulleen Esa Elorannan novellikokoelma ja ensimmäinen teos kirjailijana. Pilot-kustannus julkaisi sen vuonna 2007. Kirja sisältää Elorannan samannimisen albumin laulujen pohjalta kirjoitettuja kertomuksia. == Lähteet == * Pilot-kustannuksen esittely Luokka:Suomalaiset novellikokoelmat Luokka:Vuoden 2007 kirjat Luokka:Kirjat musiikista
Volvo Amazon

Volvo Amazon on Volvon vuosina 1956–1970 valmistama automalli. Lokakuun 1956 ja heinäkuun 1970 välillä Amazonin eri malleja valmistettiin yhteensä 667 791 kappaletta. 3. heinäkuuta 1970 valmistettu viimeinen Volvo Amazon on esillä Volvon museossa Arendalissa Göteborgissa.Amazonklubben viitattu 1.2.2012 == Korimallit == *4-ovinen sedan, P120, 1956–1966 *2-ovinen sedan, P130, 1961–1970 *5-ovinen farmari, P220, 1962–1969 == Tekniset tiedot == *Pituus: 4 450 mm *Leveys: 1 620 mm *Akseliväli: 2 600 mm === Moottorit === *1,6 B16A (1 583 cm3) - 44 kW (60 hv) @ 4 500 r/min (1957-1961) *1,6 B16B (1 583 cm3) - 55 kW (75 hv) @ 5 500 r/min (1957-1961) *1,8 B18A (1 778 cm3) - 55 kW (75 hv) @ 4 500 r/min (1961-1966) *1,8 S (1 778 cm3) - 66 kW (90 hv) @ 5 500 r/min (1961-1965) *1,8 S (1 778 cm3) - 70 kW (95 hv) @ 5 500 r/min (1965-1970) *2,0 B20A (1 968 cm3) - 66 kW (90 hv) @ 4 800 r/min (1968-1970) === Vaihteistot === *Manuaalivaihteistot: **H6 3-vaihteinen, synkronoimaton 1. vaihde (1957–1958) **M4 4-vaihteinen (1958–1960) **M30 3-vaihteinen (1961–1968) **M31 3-vaihteinen ylivaihteella (tyyppi D) (1961) **M40 4-vaihteinen (1961–1970) **M41 4-vaihteinen ylivaihteella (tyyppi D) (1961–1968) ja (tyyppi J) (1969–1970) *Automaattivaihteisto: **BW35 3-vaihteinen automaatti (1964–1968) == Kuvia == Tiedosto:Volvo Amazon wagon, front right (Berlin).jpg|Farmarikorinen Volvo Amazon. Tiedosto:Volvo 133351 M 1967.jpg|Kaksiovinen Volvo Amazon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Volvo Amazon Picture Gallery * Autowiki - Volvo Amazon Amazon Luokka:D-segmentin autot Luokka:1950-luvun autot Luokka:1960-luvun autot Luokka:1970-luvun autot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rohtovirmajuuri

Rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis) on monivuotinen kukkiva kasvi, jota on pitkään käytetty rohdoskasvina. Siitä saadaan perinteistä unilääkettä, ”valeriaanaa”. Sen sanotaan myös laukaisevan lihaskouristuksia, poistavan ilmavaivoja sekä lisäävän valkosolujen määrää ja näin parantavan immuniteettia.Raipala-Cormier, Virpi: Luontoäidin kotiapteekki. Porvoo, WSOY 1998 Rohtovirmajuuri kasvaa 80–150 cm korkeaksi. Sen viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat vaaleanpunaiset ja tuoksuvat voimakkaasti. Lehdissä on 6–15 paria lehdyköitä. Kasvi muistuttaa lehtovirmajuurta (Valeriana sambucifolia), mutta on pienikukkaisempi ja isolehtisempi. Rohtovirmajuuren tuoksu muistuttaa jalkahien hajua ja villitsee kissoja.Yrttitarha Haju johtuu rohtovirmajuuren sisältämästä 3-metyylivoihaposta C5H10O2 eli toiselta nimeltään isovaleriaanahaposta. Rohtovirmajuurta tavataan Siperiassa ja lähes koko Euroopassa Espanjaa ja eteläisintä Italiaa lukuun ottamatta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis) *Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis) *Eliaksen yrttitarha: Rohtovirmajuuri, valeriaana (Internet Archive) *ITIS: Valeriana officinalis *United States Department of Agriculture (USDA): Valeriana officinalis *Flora of China: Valeriana officinalis Luokka:Virmajuuret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lehtovirmajuuri

Lehtovirmajuuri (Valeriana excelsa) on virmajuurten (Valeriana) sukuun ja kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon kuuluva monivuotinen kukkiva kasvi. Aiemmin laji kuului virmajuurikasveihin. Lehtovirmajuuri kasvaa 40–170 cm korkeaksi. Varsi on särmikäs ja uurteinen sekä väriltään vihertävä tai ruskehtava. Se voi olla myös punertava. Kasvin viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat valkoiset tai vaaleanpunaiset. Kukat kukkivat kesä–heinäkuussa. Vastakkain kasvavissa lehdissä on 3–6 lehdykkäparia. Päätölehdykkä on yleensä sivulehdyköitä leveämpi. Laji muistuttaa rohtovirmajuurta (Valeriana officinalis), jonka lehdissä on 3–6 lehdykkäparin sijasta 7–13 lehdykkäparia. Lehtovirmajuuri leviää rönsyistä, kun taas rohtovirmajuuri ei. Lisäksi lehtovirmajuurella on hiukan isommat kukat. Rohtovirmajuuren levinneisyys on Suomessa lehtovirmajuurta eteläisempi. Lehtovirmajuurta kasvaa Pohjoismaissa, Alpeilla ja Skotlannissa. Suomessa lajia tavataan yleisenä etelä- ja länsirannikolla. Se kasvaa rantaniityillä, puronvarsilla, lehtokorvissa, lehdoissa sekä peltojen ja ojien varsilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Lehtovirmajuuren (Valeriana excelsa) levinneisyys Suomessa. * Luopioisten kasvisto: Lehtovirmajuuri (Valeriana sambucifolia) Luokka:Virmajuuret
Iiriläiset

Iiriläiset (, ) ovat Irlannin saarelta lähtöisin oleva kelttiläisperäinen kansa ja etninen ryhmä. iiriläiset 1. subst. Iiriläiset Irlannin kelttiläisperäinen väestö. MOT Kielitoimiston sanakirja 2.0. Historiallisesti iiriläisten pääkieli on ollut kelttiläinen iirin kieli, mutta nykyisin valtaosa puhuu äidinkielenään englantia. Vuoden 2022 väestönlaskennassa Irlannin tasavallan vakinaisista asukkaista noin 3,9 miljoonaa eli 76,6 prosenttia oli iiriläisiä, kun taas vastaavasti Pohjois-Irlannissa vuoden 2021 väestölaskennassa pääasiallisesti iiriläiseksi identifioitui noin 635 000 ihmistä eli noin 33,3 prosenttia väestöstä. Valtaosa maailman etnisistä iiriläisistä asuu diasporassa lähinnä englanninkielisissä maissa, vähemmissä määrin myös Latinalaisessa Amerikassa. Pelkästään Yhdysvalloissa iiriläiseen sukutaustaan samaistuu yli 30 miljoonaa ihmistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Irlannin etniset ryhmät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan etniset ryhmät
Uhri (elokuva)

Uhri on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut ohjaaja Andrei Tarkovskin viimeinen elokuva. Hän kuoli pian saatuaan jälkityöt päätökseen. Elokuvassa on vain 115 ottoa ja monet kamera-ajot kestävät useita minuutteja. Suurin osa elokuvasta tapahtuu varta vasten tämän filmin tekoa varten rakennetussa puutalossa tai sen lähistöllä. == Bergman-yhteydet == Filmissä heijastuu Tarkovskin kunnioitus ruotsalaista ohjaajakollegaa Ingmar Bergmania kohtaan. Tapahtumapaikka on Gotlanti, jossa myös monet Bergmanin teokset on filmattu. Bergmanin suosikkikuvaaja Sven Nykvist vastasi myös Uhrin kameratyöstä. Edelleen Bergmanin luottonäyttelijä Erland Josephson esittää pääroolin. Lavastuksesta vastaa Anna Asp, joka loi myös Fanny ja Alexander -elokuvan interiöörit. Luokka:Vuoden 1986 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Andrei Tarkovskin ohjaamat elokuvat Luokka:Monikieliset elokuvat
Lynn Patrick

Joseph Lynn Patrick (3. helmikuuta 1912 Brittiläinen Kolumbia – 26. tammikuuta 1980) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä New York Rangersissa National Hockey Leaguessa. Patrick pelasi 10 NHL-kautta vuosien 1934 ja 1946 välillä. Runkosarjassa Patrick teki 455 ottelussa 145 maalia ja antoi 190 syöttöä (=335 tehopistettä) sekä 44 playoff-ottelussa hän teki tehopisteet 10+6. Hän kuului Patrickin maineikkaaseen kiekkoperheeseen. ==Palkintoja ja saavutuksia== * Stanley Cup 1940 * NHL:n ykköstähdistöön 1942 * paras maalintekijä 1942 (myöhemmin saavutuksesta myönnettiin pelaajille Maurice "Rocket" Richard Trophy) * NHL:n kakkostähdistöön 1943 * Hockey Hall of Fameen 1980 * Lester Patrick Trophy 1989 == Katso myös == * Luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä == Aiheesta muualla == * http://www.legendsofhockey.net/LegendsOfHockey/jsp/LegendsMember.jsp?type=Player&mem;=P198002&list;=ByName#photo Lynn Patrick Legends of Hockeyssa Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Hockey Hall of Fame Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Lf

Lf tarkoittaa seuraavia: * * LF, taajuusalue (low frequency) * ASCII- ohjausmerkki LF, Line Feed eli rivinvaihto
Lq

Lq tarkoittaa seuraavia: * * . * Vaarallisten aineiden kuljetus rajoitetussa määrin, pakkausmerkintä
Rick Warren

Richard D. "Rick" Warren (s. 28. tammikuuta 1954) on kalifornialaisen protestanttisen herätyskristillisen Saddleback Churchin perustaja ja johtaja. Warrenin sanoman perustaksi on muodostunut termi "Purpose Driven" (), joka viittaa viiteen Jumalan tarkoitukseen, joiksi Warren on määritellyt palvonnan, Jumalan läheisyyden, oppimisen, uskon julkituonnin ja lähetystyön (Worship, Fellowship, Discipleship, Ministry and Mission). Hän on kirjoittanut mm. kirjat The Purpose Driven Church, joka on julkaistu suomeksi nimellä Päämäärätietoinen seurakunta ja The Purpose Driven Life, joka on julkaistu suomeksi nimellä Tavoitteena elämä. Warren on hyvin vaikutusvaltainen. U.S. News & World Report nimesi hänet 2005 kahdenkymmenenviiden vaikutusvaltaisimman amerikkalaisen joukkoon, hän oli Time-lehden 15 vaikutusvaltaisimman maailman johtajan listalla ja Newsweek nimesi hänet viidentoista amerikkalaisen henkilön joukkoon, jotka tekevät maasta suuren. Warren johti 16. elokuuta 2008 Yhdysvaltain vuoden 2008 presidentinvaaleihin liittyvää vaalitilaisuutta, jossa molemmat pääehdokkaat John McCain ja Barack Obama olivat läsnä. Obama kutsui hänet puhumaan virkaanastujaisiinsa. Warren on pysynyt puoluepolitiikan suhteen neutraalina, toisin kuin eräät kristilliseen oikeistoon luettavat uskonnolliset julistajat, jotka ovat avoimesti tukeneet republikaaneja, ja kiinnittänyt huomiota "syntikysymysten", kuten abortin ja homoavioliittojen, lisäksi myös köyhyyteen, HIV/AIDSiin, ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksiin. Siitäkin huolimatta monet hänen mielipiteensä ovat yhtenäisiä näiden kanssa. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset papit Luokka:Kreationistit Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset kristilliset kirjailijat
Huuvari

Huuvari () on kylä Askolassa Särkijärven ja Juornaankylän välissä. Kylässä on kaksi karjatilaa sekä Prestbackan pitokartano. Alue on Porvoon työssäkäyntialuetta. Kylän läpi kulkee mutkikas Myrskyläntie, joka on kesäisin suosittu motoristien keskuudessa. Askolan suurin järvi Tiiläänjärvi, jonka pinta-ala on 2,13 km², sijaitsee osittain Huuvarissa. Järvi on tunnettu suurista kuhistaan. ==Kirjallisuutta== *Kekkonen, Ilmo (toim.): Huuvarin- Särkijärven kyläkirja. Huuvari-Särkijärven nuorisoseura, 2002. 303 sivua. ISBN 952-91-4439-3. == Aiheesta muualla == * Huuvarin kylän kotisivut Luokka:Askolan kylät Luokka:Vuoden itäuusmaalaiset kylät
Samettitatti

Samettitatti (Xerocomus subtomentosus, syn. Boletus subtomentosus) on samettilakkinen tattilaji. Se on syötävä, mutta ruokasienenä mitätön sitkeytensä takia. Samettitatti muistuttaa ruskotattia ja kangastattia, jotka ovat samettitatin tavoin syötäviä ja jopa sitä maukkaampia. Samettitattia voidaan käyttää myös värjäykseen, jolloin siitä saadaan oranssia sekä keltaista väriä. == Tuntomerkit == Samettitatin jalka on pitkä ja tasapaksu, 3–10 sentin pituinen. Väriltään jalka on kellanruskea ja sen pinnalla näkyy epäselvästi punaruskea verkkokuvio. Samettitatin lakki on 5-15 cm leveä, puolipallomainen-kupera. Lakin pinta on samettinen, himmeä ja kuiva. Samettitatin pillistö on nuorena sitruunankeltainen ja vanhana vihertävä. Pillien suut ovat kulmikkaita. Samettitatin malto on valkeaa, leikkuukohdista sinertyvää ja vanhana pehmeää. Itiöpölyn väri on okranrusehtava. Samettitatin haju on heikosti hedelmäinen. == Kasvupaikka == Samettitatti kasvaa lehti- ja havumetsissä, puistojen nurmikoilla sekä tunturikoivikoilla. Samettitatti on useiden puiden juurisieni ja todennäköisesti myös lahottaja. Samettitatti kasvaa koko Suomessa.Luontoportti.com: Samettitatti == Lähteet == Luokka:Boletaceae Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Tammenpunikkitatti

Tammenpunikkitatti (Leccinum quercinum) on oranssinruskea, tiilen tai taatelinpunainen punikkitattilaji. Jalka on ylhäältä vaaleanruskea, alhaalta vaalea ja siinä on tummia tupsuja. Pillistö on valkoinen ja ruskettuva. Sienen maku on mieto ja se on hyvä ruokasieni. Sieni on Suomessa melko harvinainen ja kasvaa tammien seurassa. == Lähteet == Luokka:Lehmäntatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet pl:Koźlarz dębowy
M/S Viken

M/S Viken on suomalainen yhteysalus. Viken toimii Saaristomerellä Paraisten reittialueella. Alus liikennöi vuoden 2012 loppuun asti Granvikistä muun muassa Pensariin ja Heisalaan. Tämän jälkeen se makuutettiin. ELY-keskuksen järjestämän liikenteen kilpailutuksen voitti Nordic Duck, joka on yli 20 vuotta Vikeniä vanhempi alus. Vuonna 2015 Viken palasi vanhalle reitilleen uuden kilpailutuksen päätyttyä aluksen nykyisen omistajan Suomen Lauttaliikenteen eli FinFerriesin voittoon. Vikenin omisti aiemmin Suomen valtion liikelaitoksen Finstashipin Saaristovarustamo. Alus on rakennettu vuonna 1987 Lun-Mekin telakalla Maarianhaminassa ja se pidennettiin nykyisiin mittoihinsa vuonna 2004. Vikenin pituus on 31,6 metriä ja sille mahtuu 73 matkustajaa ja 14 henkilöautoa. ==Aiheesta muualla== * Vikenin reitti- ja aikataulutiedot sekä tekniset tiedot Varsinais-Suomen Ely-keskuksen sivuilla * Luokka:Yhteysalukset
Kovalehmäntatti

Kovalehmäntatti (Leccinum oxydabile) on harmaan- tai okranruskea huopakarvainen lehmäntattilaji. Jalka on ruskean nukkatupsuinen. Malto on valkoista. Pillistö on sienessä valkoista ja vanhemmiten rusehtavaa. Sieni kasvaa Suomessa kuusivaltaisissa sekametsissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rogers Mushrooms (valokuvia) Luokka:Lehmäntatit
Tummatatti

Tummatatti (Porphyrellus porphyrosporus) on laakea harmaanruskea ja samettimainen tattilaji. Sen pillistö on harmaankellertävä tai harmaanruskea. Jalka on lieriömäinen eikä siinä ole verkkokuviolta. Malto on valkoista. Sieni kasvaa lehtimetsissä. Se on Suomessa erittäin harvinainen, tunnetaan vain kaksi löytöä. == Lähteet == Luokka:Boletaceae
Kantotatti

Kantotatti (Pulveroboletus gentilis) on okransävyinen, persikanvärinen tai likaisenpunainen tattilaji. Sen jalka on tahmea, ylhäältä kellertävä ja alhaalta nahanruskea. Pillistö on krominvärinen. Sieni kasvaa tammimetsissä Keski- ja Etelä-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Buchwaldoboletus lignicola, kantotatti @ Natural Fungi in Finland * struthiopteris.1g.fi: Kantotatin kuvia Luokka:Boletaceae
Erkki Verkkonen

Erkki Einar Verkkonen (24. tammikuuta 1927 Rutalahti, Korpilahti – 5. elokuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen kirkkovaikuttaja ja kirjailija. ==Teologi ja kirjailija== Erkki Verkkosen isä oli laivuri, tunnettu Päijänteen-kulkija Einar Evert Verkkonen (1899-1961) ja äiti Katri Verkkonen. Myös hänen isänisänsä, Juho Vihtor Verkkonen (1868-1937), oli laivuri Päijänteellä. Äidinpuolen sukulaiset olivat korpilahtelaisia maanviljelijöitä. Verkkonen aloitti teologisen uransa pyhäkoulu- ja kerhotoiminnassa Rutalahden kylässä ja seurakunnassaan Jyväskylässä. Hän opiskeli Vapaakirkon teologisessa koulutuksessa (entinen Lähetysopisto, nykyinen Suomen teologinen opisto) vuodesta 1949 vuoteen 1952, jonka jälkeen hän toimi seurakunnan pastorina Vaasassa 1952-1954 ja edelleen Jyväskylässä 1954-1974\. Hänet valittiin vuonna 1961 Suomen Vapaakirkon hallituksen jäseneksi. Verkkonen työskenteli Suomen Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajana vuodesta 1975 vuoteen 1990, jolloin hän jäi sairauseläkkeelle. Suomen tasavallan presidentti Martti Ahtisaari myönsi hänelle asessorin arvonimen 2. kesäkuuta 1995. Verkkonen kirjoitti eläkevuosinaan kolme sukuromaania. Hilma kertoo hänen äidinäitinsä elämästä. Juho ja hänen poikansa Einar -romaanin aiheena puolestaan on hänen isänsä ja isänisänsä työ Päijänteen laivureina sekä heidän perheidensä ja sukunsa tarina. Saaren Maria kertoo Verkkosen pohjalaisanopin vaiheista. ==Sukuromaanit== *Hilma, Päivä Osakeyhtiö 2001, ISBN 951622881X *Juho ja hänen poikansa Einar, Päivä Osakeyhtiö 2002, ISBN 9516229530 *Saaren Maria, Päivä Osakeyhtiö 2004, ISBN 9524750597 ==Lähteet== *Svk.fi *Rutalahti.fi *Suurikuu.fi *Verkkonen.net ==Aiheesta muualla== *Erkki Verkkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Häräntatti

Häräntatti (Suillellus queletii, syn. Boletus queletii) on punaruskea tai tiilenpunainen tattilaji. Sen jalka on tatiksi harvinaisen sileäpintainen, ylhäältä keltainen ja tyvestä punainen. Pillistö on likaisen okranvärinen ja kosketuksesta sinertyvä. Tatti kelpaa ruokasieneksi. Se on Suomessa hyvin harvinainen ja tunnetaan vain etelärannikolta. Suomessa häräntatti on luokiteltu vuonna 2019 vaarantuneeksi (VU). Sieni on kalkinvaatija, eli se kasvaa ainoastaan kalkkipitoisessa maaperässä. Ensisijaiset kasvuympäristöt ovat metsälaitumet, lehdesniityt ja hakamaat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Medicinal Mushrooms: Boletus queletii Luokka:Boletaceae
Ruusutatti

Ruusutatti (Rubroboletus rhodoxanthus, syn. Boletus rhodoxanthus) on nukkakarvainen päältä harmaanvalkea tattilaji. Lakissa on vanhemmissa sienissä viininpunaisia läiskiä. Pillistö on keltainen tai vihreänkeltainen. Jalka on keltainen ja ylhäältä verkkokuvioinen, alempaa viininpunainen. Kosketettaessa jalka muuttuu tummansiniseksi. Malto on kirkkaankeltaista tai viininpunaista. Sieni kasvaa tammen seuralaisena kalkkipitoisissa lehtimetsissä Keski- ja Etelä-Euroopassa. Sitä ei esiinny Suomessa. == Lähteet == Luokka:Boletaceae
Kalvastatti

Kalvastatti (Hemileccinum impolitum) on hienonukkainen ja vaaleanharmaankeltainen tattilaji. Lajin sijoittamisesta sukuihin on ollut erilaisia käsityksiä. Lajin kuvasi ensimmäisenä Elias Magnus Fries nimellä Boletus impolitus. Se siirrettiin vuonna 2008 morfologisten piirteiden perusteella uuteen Hemileccinum-sukuun. Eräs molekyylifylogeneettinen tutkimus vahvisti vuonna 2014, ettei kalvastatti kuulu sukuihin Boletus, Xerocomus tai Leccinum. Kalvastatin pillistö on keltainen. Jalka on kellertävä ja tyvi saattaa olla punainen. Malto on valkoista tai kellertävää. Sieni kasvaa savimaalla kalkkipitoisissa paikoissa tammien seurassa. Se esiintyy Keski- Euroopassa ja Etelä-Ruotsissa asti. Suomessa kalvastatti on merkitty tavatuksi vasta viime vuosina, mutta sitä pidetään äärimmäisen uhanalaisena (CR).https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1997/19970160 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kalvastatti (Xerocomus impolitus) Luokka:Boletaceae
Mustetatti

Mustetatti (Cyanoboletus pulverulentus, syn. Boletus pulverulentus) on likaisenkeltainen, harmaanruskea tai maitokahvin- tai punasävyinen tattilaji. Jalka on ylhäältä krominvärinen tai sitruunankellertävä, alhaalta ruskean punajuovainen. Jalka sinertyy heti leikkauspinnoilta. Sieni maistuu ja tuoksuu hyvältä. Sen pillistö on kirkkaankeltainen. Sieni kasvaa lehtimetsissä Keski- ja Etelä-Euroopassa. Suomesta sitä on mahdollisesti löydetty Turun Hirvensalosta. == Lähteet == Luokka:Boletaceae
Keltajalkatatti

Keltajalkatatti (Butyriboletus appendiculatus, syn. Boletus appendiculatus) on kuperalakkinen kellanruskea tai ruskea tattilaji. Sen pillistö on keltainen. Jalka on sitruunankeltainen ja verkkokuvioinen. Malto on vaaleankeltaista. Sieni maistuu miedolta. Sieni kasvaa Keski-Euroopan lehtimetsissä tammen seuralaisena. Sitä ei esiintyne Suomessa, mutta Varsinais-Suomesta on saatu lajinmääritykseltään epävarma museonäyte. == Lähteet == Luokka:Boletaceae
Kalvaspunikkitatti

Kalvaspunikkitatti (Leccinum percandidum), aiemmin myös Leccinum roseotinctum, on likaisenvalkoinen punikkitattilaji. Lajin taksonomista asemaa voi pitää epäselvänä. Se muistuttaa valkolehmäntattia, mutta on rakenteeltaan kovempi. Toisaalta voi sanoa, että se muistuttaa koivunpunikkitattia, mutta on väriltään niin lakin pintakelmun kuin jalan nukkatupsujen osalta lähinnä valkoinen. Malto tummenee toisinaan vahingoittuneista kohdista. Sieni kasvaa seka- ja lehtimetsissä koivun seuralaisena. Se kasvaa usein yksittäisenä itiöemänä, muttei ole mitenkään harvinainen ja siitä on runsaasti museonäytteitä eri puolilta Suomea. Toisaalta esimerkiksi Venäjällä lajia pidetään harvinaisena ja se on merkitty siellä uhanalaisten punaiseen kirjaan. Se on hyvä ruokasieni. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Leccinum versipelle var., kalvaspunikkitatti @ Natural Fungi in Finland Kuvia. *Pekka Helo: Kainuun luontokuvat Luokka:Lehmäntatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Raapaisuja

Raapaisuja on näyttelijä-muusikko Tapio Liinojan novellikokoelma ja esikoiskirja. Johnny Kniga julkaisi sen vuonna 2006. Kirja sisältää tragikoomisia tarinoita eri hahmoista, joita kaikkia vaivaa kuiva iho. == Kirjan tarinat == === I === * Tupakkahuone I * Kampa * Tatuoitu * Tilateos * Sininen mies * Tupakkahuone II * Leinosen viesti ** Sairaalaihminen ** Kohta olet kummallinen ** Junat ** Mies vailla ihoa ** Omistuskirjoitus ** Torstaina puoleltapäivin ** Kettu ja jänis * Kaarina ja Leena === II === * Balettitossut * Täplä * Houdini * Parantaja * Tuulilasin ja seinän samankaltaisuus ** 1. Tuulilasi ** 2. Seinä === III === * Faarao * Rajalassa * 25 000 mikrokohotusta * Teltta * Odottaja * Kädet * Tupakkahuone III * Taivaalliset kutinat == Lähteet == * Raapaisuja -kirja * Johnny Knigan esittely Luokka:Suomalaiset novellikokoelmat Luokka:Vuoden 2006 kirjat
M/S Tekla I

M/S Tekla I () on suomalainen yhteysalus. Tekla I on toiminut Suomenlahdella Kotkan saaristoreitillä ja liikennöinyt Kotkasta Kaunissaareen, Kuutsaloon ja Haapasaareen. Teklan omistaa Kymen Saaristoliikenne Oy. Alus on rakennettu vuonna 1983 Rauma-Repolan Savonlinnan telakalla ja liikennöi ennen Kotkan reitille siirtymistään vuonna 1996 muun muassa Korppoon–Houtskarin ja Hiittisten reittialueilla Saaristomerellä nimellä M/S Skarpen. Sen pituus on 23,30 metriä ja sille mahtuu 98 matkustajaa. ==Aiheesta muualla== * Tekla I:n reitti- ja aikataulutiedot Kymen Saaristoliikenteen sivuilla Tekla I Luokka:Rauma-Repolan valmistamat alukset
Tulipunahapero

Tulipunahapero tai kirpeä punahapero (Russula emetica) on haperolaji. Sen lakki on kupera, vanhemmiten laakea. Väriltään se on tulipunainen tai verenpunainen. Lakin leveys on 3–9 senttimetriä. Sen heltat ovat valkeat. Jalka on valkea ja 5–10 senttimetriä pitkä. Myös malto on valkoista. Sieni maistuu polttavan kirpeälle eikä siksi ole ruokasieni. Se saattaa aiheuttaa myös vatsan väänteitä. Tulipunahapero kasvaa havu- ja sekametsissä varsinkin soiden laitamilla. Se on Suomessa melko yleinen. Lapissa sitä ei tavata. Suomessa se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Tulipunahapero Luokka:Haperot
Kalvashapero

Kalvashapero (Russula betularum) on laakea ruusun- tai vaaleanpunainen ja lopulta vaalealakkinen haperolaji. Lakki on 2–8 senttimetriä leveä. Sienen heltat ovat valkoiset. Jalka on valkoinen ja 3–6 senttimetriä pitkä ja noin yhden senttimetrin paksu. Malto on valkoista ja haurasta. Sieni maistuu polttavan kirpeälle eikä ole ruokasieni. Se kasvaa kosteissa metsissä koivujen juurisienenä. Se on Suomessa yleinen. == Lähteet == Luokka:Haperot
Haurashapero

Haurashapero (Russula fragilis) on kupera tai laakealakkinen violetti, purppuranpunainen tai oliivinvihreä haperolaji. Jalka on valkoinen. Malto on valkeaa ja haurasta, tuoksu hedelmäinen. Heltat ovat kermanvalkoiset. Haurashapero maistuu hyvin kirpeältä eikä ole ruokasieni. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä harvinaisena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Haurashapero Luokka:Haperot
Norjanhapero

Norjanhapero (Russula laccata syn. R. norvegica) on pallomainen, laakea ja purppunramusta haperolaji. Sen jalka on valkoinen. Malto on valkoista. Sieni maistuu polttavan kirpeälle eikä se ole ruokasieni. Heltat ovat valkoiset. Sieni kasvaa vaivaispajujen seurassa tuntureilla. Se on Lapissa harvinainen. == Lähteet == Luokka:Haperot
Tummalakihapero

Tummalakihapero (Russula atrorubens syn. R. atropurpurea) on kupera tai laakealakkinen purppuranvärinen haperolaji. Lakin leveys on 4–8 senttimetriä. Sen 3–7 senttimetriä pitkä jalka on valkea ja vanhemmiten harmaantuva. Malto on valkoista. Sieni kelpaa ruoaksi, sillä maku on mieto tai vähän kirpeä. Heltat ovat kermanvalkoiset. Sieni kasvaa tammimetsissä melko harvinaisena. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Tummalakihapero Luokka:Haperot
Häivehapero

Häivehapero (Russula nauseosa) on kupera tai laakealakkinen viininpunainen, vaaleanpunainen tai vihertävä haperolaji. Sen jalka on valkoinen ja siinä on ruskeanvivahteista sävyä. Heltat ovat tummankeltaiset, suhteellisen harvassa ja tasatyviset. Malto on valkoista. Jalka on usein ontto. Sieni kasvaa kuusimetsissä ja mäntymetsissä mykorritsasienenä pieninä ryhminä melko yleisenä. Lajia tavataan sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Sieni maistuu miedolta tai raakana hieman kirpeältä ja on syötävä. Monimuotoisena lajina häivehaperon taksonomisesta asemasta ja variaatioista ei ole varmuutta (2014). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luontonetti: Häivehapero (Russula nauseosa) *Laji.fi: Häivehapero Luokka:Haperot
Aarre Saarenpää

Aarre Emanuel Saarenpää (sukunimi vuoteen 1906 Herckman; 14. marraskuuta 1886 Liperi – 24. maaliskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen runoilija. Saarenpään jo omana aikanaan vanhahtavia ja sovinnaisia runoja ilmestyi Ultrassa. Olavi Paavolainen arvosteli hänen runojaan kriittisesti Ylioppilaslehdessä (12.12.1922): Sittemmin Saarenpää on jäänyt unohduksiin. == Teoksia == * Runoja: lyyrillinen sarja. Daimon, Helsinki 1922 * Kootut runot I. Imprimatur- kustannus, Lahti 1997 * Kootut runot II. Imprimatur-kustannus, Lahti 1998 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta * Latvavesiltä - pohjoiskarjalaisia kirjailijoita: Aarre Saarenpää (Archive.org) ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Niilo Patinen

Niklas (Niilo) Patinen (14. tammikuuta 1886 Jyväskylän mlk − 13. syyskuuta 1947 Jämsä) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922. == Elämä == Jyväskylän maalaiskunnan Heiskassa syntyneen Niilo Patisen vanhemmat olivat loinen Niklas Moosenpoika Patinen (1852-1902) ja Anna Leena Palonen (1859-1941). Hän oli jonkin aikaa merillä ja työskenteli Jyväskylän käsityöläiskoulun käytyään puuseppänä Tampereella, Helsingissä ja Jämsässä. Vuodesta 1912 lähtien Patisella oli Jämsässä oma puusepänliike, jota hän hoiti kuolemaansa saakka. Patinen toimi Jämsän työväenyhdistyksen sekä sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtajana ja vaikutti urheiluseura Jämsän Tarmossa. Hän oli myös Jämsän kunnallislautakunnan ja myöhemmin kunnanvaltuuston jäsen. Patinen valittiin eduskuntaan vuonna 1919. Helmikuussa 1922 hän anoi vapautusta edustajantoimestaan heikentyneen terveyden perusteella. Kieltolakia kannattanut Patinen oli hieman aiemmin tavattu Helsingissä vahvasti juopuneena ja korjattu poliisin pahnoille selviämään. Hänet tuomittiin juopumuksestaan 30 päiväsakkooon. Patisen tilalle kansanedustajaksi nousi Nestori Nättinen. Patinen kuoli kotonaan Jämsässä syyskuussa 1947. Hänet on haudattu Jämsän vanhalle hautausmaalle. == Perhe == Niilo Patisen puoliso oli jämsäläinen Hilma Lydia Lehtonen (1891-1941), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1911. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Jämsän kaupunginvaltuutetut Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Nestori Nättinen

Nestor (Nestori) Nättinen (24. syyskuuta 1857 Korpilahti – 16. maaliskuuta 1932 Jyväskylä) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuonna 1922. == Elämä == Korpilahdella Nättilän torpassa syntyneen Nestori Nättisen vanhemmat olivat torppari Kalle Matinpoika Nättinen (1837-1870) ja Heta Stiina Lindstedt (1834-1920). Nättinen oli jonkin aikaa puusepän opissa, kunnes perusti Korpilahden kirkonkylään oman verstaan, jota hän hoiti kuolemaansa saakka. Nättinen lähti työväenliikkeeseen vuonna 1904, jolloin hän oli perustamassa Korpilahden työväenyhdistystä. Hän oli työväenyhdistyksen taloudenhoitaja ja toimi Korpilahden sosialidemokraattisen kunnallistoimikunnan varapuheenjohtajana. Nättinen kuului myös Pienviljelijäin Liiton Korpilahden osaston hallitukseen. Kunnalliselämässä hän vaikutti muun muassa kunnallis- ja taksoituslautakuntien jäsenenä. Vuonna 1914 Nättinen oli perustamassa Korpilahden Osuuskauppaa, jonka hallituksessa hän istui toistakymmentä vuotta. Vuonna 1922 Nättinen toimi puolen vuoden ajan kansanedustajana. Hän nousi eduskuntaan sairauden vuoksi tehtävästään luopuneen Niilo Patisen tilalle. Nättinen kuoli Jyväskylän sairaalassa lyhyen sairauden jälkeen maaliskuussa 1932. == Perhe == Nestori Nättisen puoliso oli Ruusa Adolfiina Järvinen (s. 1866), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1884. Ruusa Nättinen oli Korpilahden kunnanvaltuuston jäsen. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Edvard Pesonen

Edvard Pesonen (15. elokuuta 1904 Sysmä – 17. tammikuuta 1977 Sysmä) oli suomalainen asioitsija, talonomistaja ja pitkäaikainen sosialidemokraattien kansanedustaja. Pesosen vanhemmat olivat pienviljelijä Mikko Pesonen ja Ida Maria Toivonen. Pesosen puoliso vuosina 1936–1945 oli Lilli Kaarin Heponen ja vuodesta 1946 Anja Maini Marjatta Pärnänen. Ensimmäinen liitto päättyi eroon. Hän teki aluksi maatalous-, metsä- ja uittotöitä sekä toimi puuseppänä. Vuodesta 1922 Pesonen toimi vakuutusyhtiö Kansan matka-asiamiehenä ja aluetarkastajana. Hän oli sotavuosina 1941–1943 Suomen Huollon ja Vapaan Huollon Mikkelin lääninkeskuksen matkapuhujana ja toimi myös Tuberkuloosiliiton liiketoiminnan johtajana. Pesonen oli kansanedustajana 1933–1939 ja 1943–1966 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan 1943 sosialidemokraattien Alex Hämäläisen tilalle. Pesonen oli presidentin valitsijamies vuosien 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän oli Sysmän kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja kuului Sysmän kunnanhallitukseen. Pesonen oli muun muassa Tuberkuloosiliiton puheenjohtaja ja kuului Mikkelin läänin maakuntaliiton johtokuntaan ja liittovaltuustoon. == Lähteet == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Sysmän kunnanvaltuutetut Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Alex Hämäläinen

Aleksander (Alex) Hämäläinen (20. heinäkuuta 1894 Mikkelin maalaiskunta – 28. elokuuta 1943 Savonlinna) oli suomalainen luennoitsija ja pitkäaikainen sosialidemokraattien kansanedustaja. Hämäläisen vanhemmat olivat torppari Abel Hämäläinen ja Amalia Justina Hokkanen. Hän teki aluksi maatalous-, metsä- ja sekatöitä. Vuodesta 1926 Hämäläinen oli Työväen Akatemian kurssin suoritettuaan Mikkelin sosialidemokraattisen piirin puhujana ja luennoitsijana. Hämäläinen oli kansanedustajana 1930–1943 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli myös presidentin valitisijamiehenä. Hämäläinen kuoli kesken edustajakautensa aivohalvaukseen Savonlinnan yleisessä sairaalassa 48-vuotiaana. Hämäläisen tilalle eduskuntaan nousi Edvard Pesonen. Hämäläinen kuului Mikkelin sos.dem. piiritoimikuntaan ja oli myös sanomalehti Vapauden johtokunnassa. Alex Hämäläinen oli naimisissa vuodesta 1935 Vieno Ilta Marttilan kanssa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet