EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Godfrey de Saint Adhemar

Godfrey de Saint Adhemar (myös Godfrey de Saint Omer, Godefroi de St Amour tai Geoffroy Saintomerilainen, 20. huhtikuuta 1065–n. 1135.) oli flaamilainen ritari, joka yhdessä Hugo Paynsilaisen sekä seitsemän muun ritarin kanssa perusti temppeliherrain ritarikunnan vuonna 1119. Saint-Adhemar oli Temppeliherrain toinen perustajaritari, perustaja Hugo Paynsilaisen alapuolella ja André de Montbardin yläpuolella. Tarinoiden mukaan Godfrey de Saint Adhemarilla ja Hugo Paynsilaisella oli ritarikunnan perustamisvaiheessa yhteinen hevonen, sillä kummallakaan ei ollut varaa omaan hevoseen. Ritarikunnan sinetti, jossa on kuva kahdesta ritarista hevosen selässä, lienee saanut innoituksensa näistä tarinoista. Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Temppeliherrain ritarikunta Luokka:Ritarit
Baphomet

Baphomet on pakanallinen tai gnostisen jumaluus, jota temppeliritareiden väitettiin palvoneen kokouksissaan ja jonka myöhemmin useat okkultistiset ja mystiset kirjoittajat omaksuivat oppeihinsa. Baphomet mainittiin ensimmäisen kerran käsikirjoituksissa 1300-luvulla. Joidenkin käsitysten mukaan ”Baphomet” olisi väännös nimestä ”Mahomet”, joka puolestaan oli keskiaikainen väännös Muhammedista, islamin profeetasta. Ranskalainen okkultistin Éliphas Lévin vuoden 1855 kirjassa oli sittemmin kuuluisaksi tullut piirros Baphometin hahmosta. Se on hermafrodiittinen siivekäs ihmishahmo, jolla on vuohen pää ja jalat. Vuohen otsalla on pentagrammi ja sarvien välissä palaa älykkyyden tuli. Lévi kertoi piirustuksen symboloivan vastakohtien tasapainoa. == Sanan historia == Ensimmäinen tunnettu maininta Baphometista oli Anselm II Ribemontilaisen vuonna 1098 kirjoittamassa kirjeessä, joka kuvaa Antiokian piiritystä ensimmäisen ristiretken aikana. Anselmin mukaan turkkilaiset ”kutsuivat äänekkäästi Baphometia” (. Useimpien tutkijoiden mielestä sana viittaa Muhammadiin, islamin perustajaan. Vuonna 1307 Ranskan kuningas Filip IV pidätti kaikki Ranskan temppeliritarit syyttäen heitä muun muassa Baphomet- nimisen parrallisen irtopään palvonnasta. Jotkut tunnustivat kidutuksen aikana palvelleensa tätä olentoa, ja jotkut kielsivät koko hahmon olemassaolon. 1800-luvulta alkaen vapaamuurarien on myös virheellisesti syytetty palvovan Baphometia. == Okkultismi == Ranskalainen okkultisti Éliphas Lévi esitteli kirjassaan Dogme et ritual de la haute magie (1855) Baphometin, josta tuli tunnettu okkultistinen tunnuskuva. Kirjassa on piirros Baphometista, joka Lévi kuvasi ”sapatin vuoheksi”. Se on hermafrodiittinen siivekäs ihmishahmo, jolla on vuohen pää ja jalat, ja se on koristeltu lukuisilla esoteerisilla symboleilla. Lévi kuvasi piirustuksen jokaisen elementin merkityksen ja kertoi piirustuksen symboloivan vastakohtien tasapainoa. Vuohen sarvien välissä palaa älykkyyden tuli. Brittiläinen okkultisti Aleister Crowley viittasi Baphometiin muun muassa ”gnostisessa messussaan”. Yhdysvaltalaisen poliittisen aktivistiryhmän The Satanic Templen Baphometin patsas paljastettiin vuonna 2015 protestina Raamatun kymmentä käskyä esitteleviä, julkisissa tiloissa olevia muistomerkkejä vastaan. == Katso myös == * Baphometin sinetti == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Demonit Luokka:Keinotekoinen kansanperinne Luokka:Satanistiset symbolit Luokka:Temppeliherrain ritarikunta Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Paikallinen kuuma kupla

Paikallinen kuuma kupla on kuuman ja harvan kaasun alue tähtienvälisessä avaruudessa, jonka sisällä myös Aurinko sijaitsee. Kupla on tietokonesimulaatioiden mukaan syntynyt 10–15 miljoonaa vuotta sitten 14–20 massiivisen tähden räjähdettyä supernovaräjähdyksissä noin miljoonan vuoden aikajänteellä . Paikallisen kuuman kuplan olemassaolo postuloitiin selittämään pehmeää, diffuusia röntgentaustasäteilyä, joka havaittiin Linnunradan kiekon tasossa. Koska pehmeä röntgensäteily absorboituu helposti tähtienvälisen aineen neutraalin vedyn kanssa, täytyy säteilyn syntyä väistämättä noin 100 parsekin etäisyydellä Auringosta. Säteilyn lähteenä pidetään kuumaa ja harvaa plasmaa. Plasman lämpötila on noin 106 kelviniä ja neutraalin vedyn tiheys noin 5 · 10−3 cm−3 . Tämän kuuman ja harvan kaasun sisällä sijaitsee monia sitä tiheämpiä (neutraalin vedyn tiheys noin 0,1 cm−3) ja kylmempiä (lämpötila noin 7 000 kelviniä) pilviä, joista eniten on tutkittu paikallista tähtienvälistä pilveä, jonka sisällä Auringon ajatellaan sijaitsevan.. Paikallisen kuuman kuplan muotoa on tutkittu kartoittamalla natriumin absorptiota kylmästä (lämpötila noin 1 000 kelviniä) ja neutraalista tähtienvälisestä kaasusta, joka ympäröi kuplaa. Kolmiulotteiset kartat kylmästä kaasusta ovat osoittaneet paikallisen kuuman kuplan muodostavan epäsäännöllisen muodon, jonka halkaisija vaihtelee 100–140 parsekin välillä Linnunradan kiekon tasossa . Karttojen mukaan paikallinen kuuma kupla on Linnunradan tasossa yhteydessä viereisiin matalan tiheyden tähtienvälisiin alueisiin (esimerkiksi Plejadien kupla ja Silmukka I) kapeiden tunneleiden kautta, ja se näyttäisi sisältävän tähden Beta Canis Majoris. Linnunradan tasosta poispäin mentäessä paikallinen kuuma kupla ulottuu noin 250 parsekin etäisyydelle Linnunradan haloon, ja kuuma kaasu näyttäisi muodostavan sylinterimäisen alueen Linnunradan kiekon molemmille puolille . Tästä syystä Paikallista kuumaa kuplaa kutsutaan joskus Paikalliseksi savupiipuksi. Paikallisen kuuman kuplan mallia vastaan on osoitettu myös kritiikkiä . Pehmeää, diffuusia röntgentaustasäteilyä on havaittu syntyvän myös aurinkotuulen vuorovaikuttaessa Maan läheisyydessä sijaitsevan ja planeettojen välisen aineen kanssa . Aurinkotuulen aiheuttama röntgensäteily voi selittää puolet tai jopa lähes kokonaan pehmeän röntgentaustasäteilyn määrän Linnunradan tasossa . Näin ollen Paikallinen kuuma kupla olisi aiempaa kylmempää kaasua sisältävä alue, joka olisi syntynyt yli miljoona vuotta sitten tähden räjähtäessä supernovana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *
Erland Stenberg

thumb|250px|Erland Stenbergin veistämä Frans Mikael Franzénin patsas vuodelta 1879. Johan Erland Stenberg (21. syyskuuta 1838 Anttila, Kuivanto, Orimattila – 13. tammikuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kuvanveistäjä, joka tunnetaan Ouluun Pariisissa tekemästään Frans Mikael Franzénin patsaasta. ==Elämäkerta== Stenbergin vanhemmat olivat suutari Salomon Stenberg ja Katarina Mikontytär. Hän oli ensimmäinen kotipitäjästään Orimattilasta opiskelemaan päässyt aateliin tai pappissäätyyn kuulumaton poika. Stenberg kävi Heinolan alkeiskoulun ja sitten kaksi luokkaa kolmiluokkaisesta Porvoon kymnaasista. Hän joutui eroamaan kymnaasista isänsä kuoltua vuonna 1861. Stenberg onnistui kuitenkin jatkamaan opiskelua Jyväskylän seminaarissa ja hän valmistui sieltä kansakoulunopettajaksi 1867. Hän muutti valmistuttuaan Ruotsiin ja toimi opettajana kuuromykkien ja sokeiden koulussa Tukholmassa. Opettajan työn ohessa Stenberg alkoi opiskella kuvanveistoa Tukholman Kuninkaallisessa vapaiden taiteiden akatemiassa. Hän saikin pian mainetta kuvanveistäjänä ja hän teki Ruotsin tiedeakatemian toimeksiannosta kemian professori Jöns Jacob Berzeliuksen, tähtitieteen professori Pehr Wilhelm Wargentinin sekä kasvitieteilijä Carl von Linnén muotokuvat. Vuonna 1872 Stenberg sai Suomen Taideyhdistyksen apurahan ja lähti sen turvin opiskelemaan ensin Kööpenhaminaan ja sitten Müncheniin, Roomaan ja Firenzeen. Matkoillaan hän sai vaikutteita antiikin taiteesta ja uusklassismista. Stenberg teki 1870-luvun lopulla Aleksis Kiven hautamuistomerkin Tuusulaan sekä Frans Mikael Franzénin patsaan Ouluun. Hän palasi samoihin aikoihin Suomeen, asuen suurimman osan ajastaan Helsingissä. Stenberg toimi kuitenkin vielä 1886–1890 Jyväskylän lyseon piirustuksenopettajana sekä 1887–1888 Jyväskylän tyttökoulun piirustuksenopettajana. Stenbergin puoliso vuodesta 1868 oli Alexandra Augusta Mathilda Bonsdorff (k. 1879). == Taideopinnot == * Kungliga Akademien för de Fria Konsterna, Tukholma 1869–73 * Det kongelige Akademiet for de Skønne Kunster, Kööpenhamina 1873–74 * Opintoja Italiassa == Teokset == * Aleksis Kiven hautamuistomerkki Tuusulassa, 1877 * Alexis Kiven muotokuva Suomen Kansallisteatterissa, 1879 * Frans Mikael Franzénin patsas Oulussa, 1879 * Apostoli Paavali, Jyväskylän kaupunginkirkko, 1880-luku == Lähteet == * Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli * Sivu 710. * Oulun taidemuseo: Frans Michael Franzénin patsas * Sirkka Holma: Aleksis Kiven hautamuistomerkki * Jyväskylän seurakunnan kotisivu == Aiheesta muualla == * Erland Stenbergin elämäkerta Kansallisbiografiassa Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1896 kuolleet
Retoriikka Aleksanterille

Retoriikka Aleksanterille (; ) on Aristoteleen nimiin pantu retoriikkaa käsittelevä teos. Sitä ei tule sekoittaa Aristoteleen tunnetumpaan Retoriikka -nimiseen teokseen. == Historia == Retoriikka Aleksanterille muistuttaa huomattavasti Aristoteleen teoksia, mutta sen tekijää ei tunneta. Retoriikka ja Retoriikka Aleksanterille voivat olla kirjoitettu suunnilleen samaan aikaan, mutta jälkimmäinen jatkaa vanhempaa retorista perinnettä kuin Aristoteleen esittelemä. Joidenkin mielestä teos olisi kuitenkin huomattavasti myöhäisempää tuotantoa. Yleisen näkemyksen mukaan teoksen on todennäköisesti kirjoittanut Anaksimenes Lampsakoslainen. Jotkut ovat kuitenkin esittäneet kirjoittajaksi Theodektestä tai Koraksia. == Sisältö == Teos käsittää tervehdyksen ja neljä kirjaa. Ensimmäinen kirja käsittelee puhetaidon eri lajeja. Toinen kirja käsittelee puheen topiikkaa, todistamista ja tyyliä. Topiikkaan kuuluvat poliittisen, oikeudellisen ja esittävän puheen tyylilajit ja niiden käsittelemät aiheet. Tämä vastaa suoraan Aristoteleen Retoriikassa esittelemää puheiden jaottelua. Samoin todistamisen välineet, kuten esimerkkien hyödyntäminen, vastaa Retoriikkaa. Teos käsittelee kuitenkin myös Aristoteleelle vieraita asioita, kuten todistamista kidutuksen alaisena. Tyyliä käsiteltäessä teos ottaa huomioon sellaisia asioita kuin ennakointi, postulaatti, toisto eli kertaaminen, ironia, sekä tekstin pituus ja selkeys. Kolmas kirja käsittelee puheen jaottelua ja järjestämistä. Teos päättyy huomautuksiin ihmisluonteista. == Lähteet == * Smith, William: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology * Zulick, Margaret D.: Two Rhetorical Handbooks == Kirjallisuutta == * Aristotle: Rhetorica ad Alexandrum. Teoksessa Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös. Luokka:Aristoteleen teokset
Munasarja

Munasarja eli ovaario eli munarauhanen () on naisella munasoluja tuottava mantelin kokoinen ja muotoinen parillinen sukupuolirauhanen. Munasarjat tuottavat myös estrogeeni- ja progesteroni-nimisiä naissukupuolihormoneja. Munasarjat ryhtyvät kehittymään kahdeksannella raskausviikolla. Syntyessään tyttölapsella on noin miljoona munarakkulaa, joista noin 400 000 on jäljellä murrosiän alussa. Noin 10–12 kertaa vuodessa tapahtuu ovulaatio, jolloin yleensä yksi munasolu (satunnaisesti kaksi tai useampia, jolloin on mahdollisuus saada kaksosia tai kolmosia) irtoaa munasarjasta ja kulkee munanjohdinta pitkin kohtuun. Mahdollinen hedelmöitys tapahtuu, jos siittiö ja munasolu kohtaavat munanjohtimessa. Kuukautiset alkavat noin 12–14 päivää ovulaation jälkeen mikäli munasolu ei hedelmöity. Aivolisäke säätelee munasarjojen toimintaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Naaraan sukupuolielimistö Luokka:Umpieritysrauhaset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Loire

Loire (ääntyy [​], suomalaisittain "luaar") on joki Ranskassa. Sen alkulähde on Ranskan keskiylängöllä Ardèchen departementissa, Rhône-Alpesin alueella, ja se laskee Atlanttiin Saint-Nazairen luona. Loire on pisin kokonaan Ranskassa virtaava joki, pituutta sillä on 1 020 kilometriä. Loire virtaa seuraavien kaupunkien läpi: Le Puy-en-Velay, Roanne, Nevers, Orléans, Blois, Tours, Saumur, Nantes ja Saint-Nazaire. Loiren sivujokia ovat Allier, Cher, Indre ja Vienne sekä Maine, joka muodostaa Sarthe- ja Mayenne-jokien yhteisen alajuoksun. Loirejoen laakso on tunnettu monista linnoistaan, ja osalta matkaa Loirejoen laakso kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Loirejoki on myös suosittu matkailukohde hienojen maisemien, kuten linnojen ja viinitilojen ansiosta. Pont-canal de Briare-146-2008-gje.jpg|Pont-canal de Briare Blois-142-Loire-2008-gje.jpg|Blois Loire bei Chaumont-116-Pferde-2008-gje.jpg|Chaumont Château de Saumur-114-Stadt-2008-gje.jpg|Saumur Loire bei Chênehutte-Trèves- Cunault-118-2008-gje.jpg|Chênehutte Ile de Nantes.JPG|Nantes == Lähteet == Luokka:Ranskan joet Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ranskassa Luokka:Ranskan viinialueet * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aurora (lentokone)

(SR-91) Aurora on oletetun uuden sukupolven tiedustelukoneen kutsumanimi. Jos kone on olemassa, se olisi korvannut SR-71 Blackbird -koneet. Virallisen selityksen mukaan SR-71 -operaatiot lopetettiin, koska koneen käyttö oli kallista, ja satelliittien avulla voidaan saada sama tiedusteluaineisto. Toisaalta SR-71 -ohjelman vuosikulut olivat noin 7 % verrattuna tiedustelusatelliittien kustannuksiin, ja ennalta arvattavat satelliitit eivät täysin korvaa tarvittaessa tehtävää tiedustelulentoa. Yhdysvallat kiistää "Auroran" olemassaolon. Tutkalle näkymätön, alhaalta katsellen kolmion mallinen lentokone olisi kuitenkin hyvä selitys UFO-havainnoille. Vuonna 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö kuitenkin julkaisi viitetietoja USAFin käytössä mahdollisesti olevasta uudesta huippunopeasta lentokoneesta. Tiedot ovat näköhavaintotietoja, ja brittiviranomaiset kiistävät tietävänsä koneesta. http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20121110115327/http://www.mod.uk/DefenceInternet/FreedomOfInformation/PublicationScheme/SearchPublicationScheme/UnidentifiedAerialPhenomenauapInTheUkAirDefenceRegion.htm Pohjanmeren yllä nähtiin jo vuonna 1989 kolmion muotoinen lentolaite ottamassa polttoainetta KC-135 Stratotanker -säiliökoneesta. Yhdysvaltain ilmavoimien mukaan kyseessä oli kuitenkin KC-135 ja kaksi lähekkäin lentävää F-111 -hävittäjäpommittajaa. Lisäksi Aviation Week & Space Technology -lehti uutisoi maaliskuussa 1990, että "mustan erikoiskoneen" rakentamiseen oli budjetoitu Yhdysvalloissa vuodelle 1987 455 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Saman budjetoinnin yhteydessä tuli esiin nimi Aurora, koska vuoden 1987 budjettia oli valmisteltu jo vuonna 1985. == Spekulaatioita koneesta == Huhujen mukaan Aurorasta olisi rakennettu 6 erilaista prototyyppiä, ja Blackbirdinkin takana ollut Lockheedin "skunk works"-osaston malli olisi voittanut tarjouskilpailun, ja 10–20 koneen laivasto olisi operatiivisessa käytössä. Arveluiden mukaan koneiden hinta olisi enemmän kuin 1 miljardi Yhdysvaltain dollaria kappaleelta. Eri lähteiden mukaan koneen matkanopeus olisi 4–6 machia.http://www.flightglobal.com/Articles/2006/06/15/207247/Video+Existence+of+secret+'Aurora'+hypersonic+sucessor+to+SR-71+Blackbird+'revealed'+in+UK+defence.html Aurora-koneiden väitetään käyttävän tukikohtanaan Groom Laken koealuetta Nevadassa. Koealue tunnetaan paremmin nimellä Area 51. Lisäksi Teksasin osavaltion alueen ihmiset ovat kertoneet poikkeuksellisia havaintoja lentokoneesta, jonka äänijälki on poikennut selvästi tavanomaisista lentoaluksista. Nämä havainnot ovat vuodelta 1992. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset tiedustelukoneet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
SNR

SNR voi tarkoittaa: * supernovajäännettä () * signaali-kohinasuhdetta ()
Jokisokeus

Jokisokeus (onkosersiaasia) on Onchocerca volvulus -sukkulamadon aiheuttama sairaus, joka aiheuttaa sokeutta. Jokisokeudelle on altistunut jopa 40 miljoonaa ihmistä Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Sairauden aiheuttava sukkulamato tarttuu ihmisiin mäkäröiden, hyttysten tai kärpästen välityksellä. Mäkärät elävät lähinnä jokien varsien kosteikoissa. Tästä tauti on saanut nimensä. Tauti alkaa ihottumana ja ihonalaisena kutinana. Sukkulamadot voivat säilyä loisina ihmisessä jopa 20 vuotta. Ne vahingoittavat ihoa ja silmän pintaa siten, että ihminen sokeutuu. Sukkulamatonaaras voi kasvaa jopa 50-senttiseksi, kun taas uros 4–5-senttiseksi. Sukkulamato aiheuttaa turvotusta muun muassa haarojen alueella, ja ihosta tulee kuiva ja paperinen. Sukkulamatoa voidaan torjua hyönteismyrkyillä. Jokisokeudelle on olemassa tehokas ja suhteellisen halpa lääke. Muun muassa jokisokeuden puhkeamisen estävän loismatolääkkeen kehittäjät japanilainen Satoshi Omura ja irlantilainen William C. Campbell palkittiin vuoden 2015 lääketieteen Nobel- palkinnolla. Länsi-Afrikassa tauti on lääkkeen avulla saatu voitettua lähes kokonaan, mutta esimerkiksi Keski-Afrikassa tilanne on yhä paha. Paikoitellen ihmiset välttävät viljavia alueita tartunnan pelossa, ja näin viljelykseen parhaiten soveltuvat alueet jäävät käyttämättä. Tämä pahentaa joidenkin alueiden nälkäongelmaa. Tehokkain tapa estää sairauden leviämistä on kuivattaa mäkäröiden lisääntymispaikkoja. Ihmisiä kehotetaan myös suojaamaan itsensä pitkähihaisilla vaatteilla ja kasvonsa verkkohatuilla sekä hakemaan vettä kuumimpaan aikaan keskipäivällä, jolloin mäkärät eivät liiku. Myös Ison- Britannian Dorsetissa elää mäkäräislaji Simulium posticatum, niin kutsuttu ”blandfordinkärpänen”, jonka purema aiheuttaa turvotusta, kutinaa ja pahoinvointia. Tämä ei kuitenkaan johtune ihmisessä menestyvästä loiseliöstä, toisin kuin jokisokeuden tapauksessa. == Lähteet == Luokka:Loistaudit
Batiikki

Batiikki (jaavaksi batik) on Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka. Siinä kangas värjätään vahavärjäysmenetelmällä tai solmujen avulla, josta kuvio kankaaseen syntyy. Solmubatiikki on suosittua Länsi- Afrikassa ja Intiassa. Afrikan batiikeissa on hyvin voimakkaita värejä ja kuviot ovat kooltaan isoja kun taas Intiassa kuviot ovat paljon pienempiä ja yksityiskohtaisempia. Niemistö, P. 2000. Askartelun pikkujättiläinen. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö. ==Solmubatikki== Solmubatikissa eli makaju-värjäyksessä kangas tai vaatekappale solmitaan esimerkiksi käyttämällä kuminauhoja tai narua. Solmimisen jälkeen kangas värjätään. Väri ei imeydy solmukohtiin yhtä hyvin kuin solmimattomaan kankaaseen ja lopputuloksena on erilaisia abstrakteja kuvioita. Tuttu esimerkki solmubatiikista on hippien t-paita, jonka kuviona on monivärinen ympyrä. Solmubatiikkia on menetelmänä mahdotonta hallita täysin, ja jokainen värjäyskerta tuo mukanaan erilaisen lopputuloksen. ==Vahabatikki== Vahabatikissa kangas kuvioidaan ensin vahalla. Värjääjä voi käyttää siveltimiä tai todella pientä, varrellista kannua. Kangas peitetään mallin mukaan muotoillulla ohuella vahakerroksella. Kuvioinnin jälkeen kangas värjätään. Väri ei imeydy vahan peittämälle alueelle. Kun kangas on kuivunut, vaha poistetaan sulattamalla se käyttämällä esimerkiksi silitysrautaa. Sula vaha imeytetään vaikkapa talouspaperiin. Kuvat voidaan tehdä monivärisiksi käyttämällä useita eri värjäyskertoja, joissa kullakin kerralla on peitetty ne alueet, joille ei haluta värin imeytyvän. Värjätessä vaha murtuu ja vahabatiikkivärjäämiselle tyypillistä onkin kuvioiden raidallisuus. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Tekstiilit Luokka:Värjäys
Oktoekhos

Oktoekhos (kreik. οκτοηχος, oktô, kahdeksan ja êkhos, ääni) on bysanttilaisen musiikin käyttämä moodijärjestelmä, joka pohjautuu antiikin Kreikan musiikinteoriaan. Oktoekhokseksi kutsutaan myös Kreikan ortodoksisessa kirkossa käytössä olevaa jumalanpalvelustekstejä sisältävää kirjaa, joka sisältää sunnuntaipäivien ylösnousemustekstit, jotka vaihtuvat kahdeksan viikon jaksoissa. Slaavilaisessa perinteessä oktoekhos sisältää kaikkien viikonpäivien jumalanpalvelustekstit ja vastaa kreikkalaisten parakletiki- kirjaa. == Aiheesta muualla == *Oktoehoksen tekstit suomeksi. Ortodoksi.net *Oktoehos. Ortodoksi.net Luokka:Liturgiset tekstit (ortodoksit) Luokka:Ortodoksinen kirkkomusiikki Luokka:Keskiajan musiikki
PSM

PSM voi tarkoittaa: *psykologian maisteri, PsM *Porschen ajonvakautusjärjestelmä, PSM
Sauria

Sauria on matelijoiden kladi joka sisältää kaikki nykyiset diapsidit sekä niiden yhteisen esi-isän ja kaikki sen hävinneet jälkeläiset. Saurian esi-isä eli permikaudella ja oli todennäköisesti pieni liskomainen matelija. Termillä "Sauria" viitataan perinteisesti liskojen alalahkoon. Nykyisen määritelmän antoi Gauthier 1984. Sauria luokitellaan kallon ja luurangon yksityiskohtien perusteella. Se käsittää kaksi suurta ryhmää, Lepidosauromorpha, joka sisältää liskot ja käärmeet, sekä Archosauromorpha, joka sisältää krokotiilieläimet, lentoliskot ja dinosaurukset (myös linnut). Jotkut tutkijat sisällyttävät Sauriaan myös kilpikonnat (Testudines), jotka perinteisesti luokitellaan anapsideihin. == Lähteet == Luokka:Esihistorialliset matelijat Luokka:Diapsidit
Rahola (täsmennyssivu)

Rahola voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ;paikkoja: * Rahola, Tampereen kaupunginosa * Raholan seisake, entinen rautatieliikennepaikka Tampere–Pori- radalla * Raholan koulu, koulu Raholan kaupunginosassa Tampereella * Raholan kartano, kartano Tampereen Raholassa * Raholanjärvi, metsäjärvi Juuassa ;henkilöitä * Eero Rahola (1897–1976), suomalainen kontra-amiraali * Ilmari Rahola (1899–1968), suomalainen opetusneuvos ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, Eero Raholan veli * Jaakko Rahola (1902–1973), suomalainen professori ja kansliapäällikkö, Eero Raholan veli * Jaakko Rahola (1936–2016), elintarvikkeisiin liittyvän Raholan syötäviä sanoja -sanaston kokooja * Kaija Rahola (1920–1962), suomalainen näyttelijä * Ulla Rahola (s. 1955), suomalainen arkkitehti. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Sylvesteri

Sylvesteri (myös Sylvester) on Looney Tunes -animaatioiden kissahahmo, joka usein ajaa takaa Tipi-lintua. Nimi on sanaleikki kissojen latinalaisesta suvun nimestä, silvestris. Sylvesterin loi Friz Freleng. Hahmo esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1945 lyhytanimaatiossa Life with Feathers. Vuonna 1947 Sylvesteri kohtasi Tipin piirretyssä Tweetie Pie, tosin Sylvesteri-hahmon nimi oli tuolloin kylläkin vielä Thomas. Sylvesterin tavaramerkki on veltto lespaaminen. Äänenä oli Mel Blanc. Blanc on paljastanut omaelämäkerrassaan, että Sylvesterin ja Repe Sorsan äänet olivat identtiset, Repen ääntä vain nopeutettiin jälkituotannossa. Sylvesterin lempitoteamus englanniksi on ”Suffering succotash!”. Suomessa Sylvesteriä ovat näytelleet Seppo Pääkkönen ja Heikki Sankari. Sylvesteri on tuttu myös sarjakuvalehti Nakke Nakuttajasta. Luokka:Looney Tunes -hahmot Luokka:Kuvitteelliset kissat
Umberto Giordano

Umberto Giordano (28. elokuuta 1867 Foggia – 12. marraskuuta 1948 Milano) oli italialainen säveltäjä, jonka tunnetuimmat teokset ovat oopperoita. Giordano opiskeli Napolin konservatoriossa. Hän kirjoitti ensimmäisen oopperansa, Marinan, sävellyskilpailuun. Tämän jälkeen Giordano kirjoitti Mala vitan, verismo-oopperan työläisestä, joka vannoo auttavansa prostituoidun uuden elämän alkuun, jos hänet parannetaan tuberkuloosistaan. Teos aiheutti skandaalinpoikasen esityksensä jälkeen Roomassa 1892. Giordano koetti seuraavassa teoksessaan, Regina diaz (1894), romanttisempaa lähestymistapaa, mutta ooppera oli floppi – sen esitykset jäivät kahteen. Säveltäjä siirtyi Milanoon ja palasi verismoon, johon kuuluu myös hänen tunnetuin teoksensa, ranskalaisen runoilijan André Chénier'n elämään pohjautuva Andrea Chénier. Vuoden 1898 Fedora oli niin ikään menestys ja sitä esitetään edelleen. Hänen myöhemmät teokset eivät ole yhtä tunnettuja, mutta niitäkin on silloin tällöin elvytetty uudelleen esitettäviksi. ==Teoksia== *Andrea Chénier (1896) *Fedora (1898) *Il Voto (1902) *Siberia (1903, uusi versio 1927) *Marcella (1907) *Mese mariano (1910) *Madame Sans-Gêne (1915) *La cena delle beffe (1924) *Il Re (1929) *La festa del Nilo (jäi kesken) Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Italialaiset oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Avarian kaanikunta

Avarian kaanikunta oli Dagestanin keskiosassa 1100-luvun lopusta 1800-luvulle saakka sijainnut feodaalivaltio. Sen keskuspaikkana toimi Hunzahin kylä. Avaarit kutsuivat valtiota Hunzahin kaanikunnaksi. Kaanikunta syntyi varhaiskeskiaikaisen Seririn kuningaskunnan tilalle. 1500-luvulta lähtien se oli yksi Dagestanin voimakkaimmista valtioista. Kuuluisin hallitsija oli vuonna 1634 kuollut Umma-kaani, jonka valta ulottui Carin ja Balakənin alueelle nykyisen Azerbaidžanin luoteisosaan. Hänen aikanaan laadittiin kaanikunnan lakikokoelma. Maassa ei ollut yhtenäistä hallintojärjestelmää, vaan kaani ratkaisi itse kaikki sisäiset ja ulkoiset kysymykset sekä toimi myös tuomarina. 1700-luvulla Avarian kaanit tekivät jatkuvia ryöstöretkiä Taka-Kaukasiaan. Vuosina 1776–1801 hallinneen Umma-kaani II:n aikana Širvanin, Şəkin, Quban, Bakun ja Derbentin kaanit, Georgian kuningas Erekle II sekä turkkilaisten asettama Akhaltsikhen pašša maksoivat hänelle veroa turvatakseen alueensa. Venäläiset löivät Umma II:n joukot Iorijoen rannalla vuonna 1800. Hänen seuraajansa Sultan-Ahmed vannoi vuonna 1803 uskollisuudenvalan Venäjän keisarikunnalle. Venäjän Kaukasian-armeijan komentajan Aleksei Jermolovin kovaotteinen politiikka nostatti vuonna 1818 Dagestanin hallitsijat Sultan- Ahmedin johtamaan kapinaan, joka kukistettiin verisesti. Jermolov asetti kaaniksi Sultan-Ahmedin serkun Surhain. Hunzahin vallannut imaami Gamzat-bek surmasi hänet perheineen Kaukasian sodan aikana vuonna 1834. Šamilin johtaman Dagestanin ja Tšetšenian imaamikunnan kukistuttua vuonna 1859 venäläiset perustivat kaanikunnan uudelleen ja nimittivät sen hallitsijaksi entisten kaanien sukulaisen Ibrahimin. Kaanikunta lakkautettiin vuonna 1864 ja sen alueesta muodostettiin Avarian piirikunta. Nykyään Avaria-nimitystä käytetään avaarien ja heidän sukukansojensa asuttamasta Dagestanin vuoristoseudusta.Esim. Vastaava avaarinkielinen nimitys on Avaristan (Аваристан). ==Lähteet== Luokka:Avaarit (Kaukasia) Luokka:Dagestan Luokka:Historialliset valtiot
Arbeit macht frei

thumb|300px|Sachsenhausenin pääportti Arbeit macht frei on saksankielinen fraasi, joka merkitsee ”työ vapauttaa” tai ”työ tuo vapauden” (kirjaimellisesti ”työ tekee vapaaksi”). Se on mahdollisesti johdettu Raamatusta: ”Totuus tekee teistä vapaita”. Protestanttisen työetiikan myötä lauseesta kehittyi saksalaisten ja sveitsiläisten talonpoikien sanonta. Nykyään se on tunnettu ennen kaikkea natsiaikaisten keskitysleirien sisäänkäyntien iskulauseena. Vuonna 1872 saksalainen kirjailija Lorenz Diefenbach käytti sanontaa romaanin nimenä, minkä vuoksi lause tuli tunnetuksi Saksan nationalistipiireissä. Weimarin hallitus käytti sitä työttömyysohjelmansa tunnuslauseena vuonna 1928. Sanonnan käyttöä jatkoi Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue noustuaan valtaan vuonna 1933. Suomessa Patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi toukokuussa 2021 yritysnimen ”Oy Arbeit Macht Frei Ltd.” Marraskuussa 2021 nimi tajuttiin hyvän tavan vastaiseksi, ja nimen poistamista aiotaan hakea korkeimmasta hallinto- oikeudesta.Språkmiss: Finskt företag fick namnet Arbeit Macht Frei. Hufvudstadsbladet 8.11.2021. ==Keskitysleirit== Lause ”Arbeit macht frei” on nykyään etupäässä tunnettu natsien keskitysleireistä, mistä johtuu sen saama erittäin kielteinen sävy. Iskulause sijoitettiin yleensä leirin pääportille, joko halveksunnan osoituksena juutalaista kulttuuria kohtaan, ironisena pilana tai vankien työmoraalin kohottajana. Historioitsija Harold Marcuse jäljittää käytännön Theodor Eickeen, Dachaun keskitysleirin komentajaan, joka tiettävästi ensimmäisenä määräsi moton näin käytettäväksi. Auschwitzin keskitysleirin ensimmäinen komendantti Rudolf Höss kuvaili vankilassa vuonna 1946 kirjoittamassaan omaelämäkerrassa Auschwitzin komendantti henkilökohtaista tulkintaansa lauseesta. Moton voi ymmärtää osana keskitysleirin ”kasvatustavoitetta” samalla tavalla kuin Heinrich Himmlerin ”kuuliaisuus, ahkeruus, rehellisyys, järjestys, siisteys, raittius, totuudenmukaisuus, uhrautuvaisuus ja rakkaus isänmaahan”. Nämä sanat oli kirjoitettu suurin kirjaimin ainakin Dachaun, Sachsenhausenin, Neuengammen ja mahdollisesti myös Buchenwaldin sekä Auschwitzin rakennusten seiniin tai katoille. Kirjoituksia ei ole säästynyt muuten kuin valokuvina. Iskulauseen ”Arbeit macht frei” voi yhä nähdä Dachaun, Gross-Rosenin, Sachsenhausenin ja Theresienstadtin keskitysleirien pääporteissa. Buchenwaldin keskitysleirissä käytettiin poikkeuksellisesti fraasia ”Jedem das Seine” (), joka on lainaus Raamatusta ( II Aikakirja 6:30, 1 Kun 8:39). Auschwitzin Arbeit macht frei -kyltti katosi joulukuussa 2009. Kyltti oli ruuvattu irti toisesta päästä ja revitty irti toisesta. Se löydettiin palasiksi katkottuna Pohjois-Puolasta kolme päivää myöhemmin. == Lähteet == Luokka:Holokausti Luokka:Lentävät lauseet Luokka:Saksankieliset sanat ja sanonnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Tunnuslauseet
THL

Lyhenne THL voi tarkoittaa seuraavia: *Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, valtion tutkimus- ja kehittämislaitos, joksi Stakes ja Kansanterveyslaitos yhdistyivät 1. tammikuuta 2009 *Terveydenhuollon lisensiaatti, vanha terveystieteellinen jatkotutkintonimike *Transhumanistiliitto, filosofinen ja kulttuurinen liike, joka pyrkii edistämään ihmisten oikeuksia kehittää itseään älyllisesti ja fyysisesti paremmiksi
Suomen Lehtiyhtymä

Suomen Lehtiyhtymä oli Keskisuomalaisen omistama sanomalehtitalo.Keskisuomalainen: "Selvitämme, millainen yhtiö ostettiin, Yle.fi uutiset, viitattu 26.3.2013 Sen perustaja ja aiempi omistaja on keravalainen yrittäjä ja kansanedustaja Eero Lehti. Lehtiyhtymä vaihtoi nimensä elokuussa 2005 Keski-Uusimaa konsernista Suomen Lehtiyhtymäksi ja yhtiöitti kaupunki- ja tilattavat lehtensä 2009 SLY-Kaupunkilehdet Oy:ksi ja SLY-Paikallislehdet Oy:ksi. Suomen Lehtiyhtymän omistuksessa oli lukuisia ilmaisjakelu- ja tilattavia lehtiä ympäri Suomen. Yhtymä omisti viisi lehtipainoa Tuusulassa, Riihimäellä, Lohjalla, Porvoossa ja Hämeenlinnassa. Suomen Lehtiyhtymä siirtyi Keskisuomalaisen omistukseen maaliskuussa 2013 noin 26,1 miljoonalla eurolla. Kaupassa Keskisuomalaiselle siirtyi 95 prosenttia Lehtiyhtymän osakkeista. Myös kolmella vähemmistöomistajalla olleista 3,5 prosentista osakkeita on tehty kaupat 26.3.2013.Keskisuomalainen ostaa Suomen Lehtiyhtymän, Yle.fi uutiset, viitattu 26.3.2013 ==Historiaa== Suomen Lehtiyhtymä alkoi muodostua, kun vuoden 1979 alussa Eero Lehti ja silloinen toimitusjohtaja Jukka Virta ostivat enemmistön Keski-Uusimaa-lehtiyhtiöstä ja alkoivat alalle silloin epätyypilliseen tapaan laajentua hankkimalla omistukseensa muita alueen pieniä tilattavia ja ilmaisjakelulehtiä. Syksyllä 2004 Keski-Uusimaa osti ulkomaisen sijoitusyhtiön käsiin päätyneen, Kai Mäkelän ja Kai Öhmanin 1992 perustaman Jantonin sen omistamaa City-lehteä lukuun ottamatta.Sisko Ojajärvi: Eero Lehti ja Suomen Lehtiyhtymä ovat media- alan haastajia, teoksessa Yhtiön toiminta päättyi vuoden 2014 lopussa, jolloin Suomen Lehtiyhtymä yhdistettiin Etelä-Suomen Mediaan. == Suomen Lehtiyhtymän tilattavat lehdet == *Aamuposti (Hausjärvi, Hyvinkää, Loppi, Nurmijärvi, Riihimäki) *Keski-Uusimaa (Järvenpää, Kerava, Tuusula) *Länsi- Uusimaa Lohjan ympäristö *Sipoon Sanomat *Uusimaa (Porvoo, Askola, Pukkila, Myrskylä, Loviisa) == Suomen Lehtiyhtymän ilmaisjakelulehtiä == *Helsingin Uutiset *Tuusulanjärven Viikkouutiset *Hyvinkään Viikkouutiset *Iltalohja (nyt: Länsi Uusimaa Ilta.) *Imatralainen *Karkkilalainen *Lappeenrannan Uutiset *Länsiväylä (Espoo, Kirkkonummi) *Mäntsälän Viikkouutiset *Nurmijärven Uutiset *Riihimäen seudun Viikkouutiset *Tamperelainen (Tampere) *Turkulainen (Turku) *Tuusulanjärven Viikkouutiset *Vantaan Sanomat *Vihdin Uutiset ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Suomen Lehtiyhtymän kotisivut *Martti Puronen: Haastaja: Keski-Uusimaa Oy:n kasvu Suomen Lehtiyhtymäksi. Suomen Lehtiyhtymä 2008. ISBN 9789529247080. Luokka:Entiset suomalaiset lehtitalot
Saimax

Saimax-nimitystä käytetään laivasta, joka mahtuu kulkemaan Saimaan kanavan suluista. Laivan suurin koko määräytyy sulkukammioiden koon ja kanavan syvyyden perusteella. Saimax-termin otti käyttöön Stora Enson logistiikkajohtaja Antti Vehviläinen. Tämän termin esikuvana on merenkulussa yleisesti käytetty Panamax-luokittelu, jolla tarkoitetaan laivaa, joka voi kulkea Panaman kanavassa. Vanhimmat Saimaan kanavan sulkujen mittojen mukaan rakennetut alukset ovat 1900-luvun alusta. Näistä Saimaan tervahöyryistä ei vain käytetty tyyliltään kansainvälistä Saimax-nimitystä. ==Mitat== Merenkulkulaitos antaa määräyksiä siitä millaiset vaatimukset Saimaan kanavaa käyttävien alusten ja puutavaralauttojen tulee täyttää. Alusten enimmäismitat ovat seuraavat: * Pituus 82,50 metriä. Sulkukammiossa hinaajan ja puutavaralautan kokonaispituus saa olla enintään 84 metriä. Avokanavassa yhteispituus saa olla enintään 240 metriä. Hinaajan ja hinattavan aluksen kokonaispituus saa olla sulkukammiossa enintään 82,50 metriä. Sama koskee työntökytkyettä. * Leveys 12,60 metriä. * Suurin korkeus veden pinnasta 24,50 metriä. * Syväys 4,35 metriä; hinattavan aluksen syväys saa olla 4,50 metriä. Jos aluksen mitat ylittävät sallitut mitat jonkin verran, niin alukselle voidaan myöntää lupa kanavassa kulkemiseen. Tällöin tutkitaan soveltuuko alus tai sen poikkeuksellinen kuorma muuten kanavaliikenteeseen. Myös alusten varusteista on annettu määräyksiä. Esimerkiksi lepuuttajia tulee olla riittävän monta. Kauppa-alusten valonheittimistä annetaan myös määräyksiä. Näissä aluksissa tulee olla myös AIS-laite ja kaksi VHF-puhelinta. ==Lähteet== * Merenkulkulaitoksen määräykset * Etelä-Saimaa 11.1.2004 * Vesitiet joulukuu 2004 sivu 16 Luokka:Laivatyypit
Seawaymax

Seawaymax-nimitystä käytetään laivoista, jotka mahtuvat kulkemaan St. Lawrence -laivareitillä olevista suluista. Laiva saa olla enintään 226 metrin pituinen, 24 metriä leveä ja syväykseltään 7,9 metriä. Suuremmat rahtilaivat voivat kulkea kyllä kulkea Pohjois-Amerikan Suurilla järvillä, mutta ne eivät pääse Atlantin valtamerelle. Useimmat alueella käytettävistä uusista aluksista rakennetaan näiden mittojen mukaan, jotta niitä voidaan käyttää monipuolisesti. Luokka:Laivatyypit
Suezmax

thumb|200px|Laivoja Suezin kanavassa Suezmax-nimitystä käytetään laivoista, jotka mahtuvat kulkemaan Suezin kanavassa. Kanavan läpi voivat kulkea vain alukset, joiden syväys on alle 20,1 metriä ja korkeus enintään 68 metriä. Monet öljyä kuljettavat supertankkerit joutuvat suuren syväyksensä vuoksi kiertämään siksi Afrikan ympäri. Kanavassa kulkevien alusten korkeutta rajoittava silta valmistui vuonna 2001. Kulkusyvyys kasvoi nykyiseen vuonna 2009 aikaisemmasta 18 metristä. Luokka:Laivatyypit
Victoria de los Ángeles

Victoria de los Ángeles (katalaaniksi Victòria dels Àngels, 1. marraskuuta 1923 – 15. tammikuuta 2005) oli katalonialainen sopraano ja oopperalaulaja. Hänen lyyrinen sopraanonsa oli tunnettu kauneudestaan. De los Angelesin tunnetuimpia rooleja olivat Rossinin Sevillan parturin Rosina ja Puccinin La bohèmen Mimi. De los Angelesilla oli vahva lavakarisma. Eräs de los Ángelesin tunnetuimpia levytyksiä on vuonna 1958 äänitetty Heitor Villa-Lobosin itsensä johtama Bachianas Brasileiras L'Orchestre National de la Radiodiffusion Francaisen kanssa. De los Ángeles opiskeli Barcelonan konservatoriossa laulua ja pianonsoittoa. Hän esiintyi Ars Musicae -muusikkoryhmän kanssa ja teki tammikuussa 1945 oopperadebyyttinsä Barcelonan Liceu-oopperassa Mozartin Figaron häiden kreivittären roolissa. Vuonna 1947 hän voitti ensimmäisen palkinnon Geneven kansainvälisessä laulukilpailussa. Vuonna 1948 hänellä oli rooli BBC:n tuottamassa Manuel de Fallan La vida breve -oopperassa. Vuonna 1949 hän debytoi Pariisin oopperassa Charles Gounod'n Faust-oopperan Margueritena, ja samaa teosta hän pääsi laulamaan New Yorkin Metropolitan- oopperassa kaksi vuotta myöhemmin. Milanon La Scalassa hänen ensimmäinen oopperaesiintymisensä oli Richard Straussin oopperassa Ariadne auf Naxos. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset oopperalaulajat Katalonialaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Pumppauslemma

Pumppauslemma on keino osoittaa jokin formaali kieli epäsäännölliseksi. Koska kaikki säännölliset kielet ovat tunnistettavissa äärellisillä automaateilla, on kyseisten automaattien pakko sisältää jokin itseään toistava osa. Pumppauslemma perustuu tähän ajatukseen, mutta sillä ei kuitenkaan voida todistaa mitään kieltä säännölliseksi. Pumppauslemma voidaan formalisoida seuraavasti: Jos kieli L on säännöllinen, on olemassa p > 0 siten, että mikä tahansa x, joka kuuluu kieleen L, missä |x| \geq p, voidaan kirjoittaa muotoon x = uvw siten, että |uv| \leq p, |v| \geq 1 ja u v^i w kuuluu kieleen L kaikilla i. Esimerkiksi kieli L = \\{ a^n b^n \, | \, n \geq 0 \\} voidaan todistaa epäsäännölliseksi olettamalla, että kieli on säännöllinen, eli pumppauslemma on voimassa. Valitaan x = a^p b^p, jolloin |x| = 2p \geq p, koska p > 0, joten x voidaan jakaa osiin (kun x = uvw), siten että |uv| \leq p, |v| \geq 1. Valitaan u = a^m, v = a^n ja w = a^{p-(m+n)} b^p, missä m \leq n - 1, n \geq 1 ja pumpataan 0 kertaa, eli i = 0. Tällöin saadaan merkkijono a^m a^{p-(m+n)} b^p = a^{p-n} b^p ja koska n \geq 1, tämä merkkijono ei selvästikään kuulu kieleen L. Päädyttiin ristiriitaan, joten oletus oli virheellinen. Siispä kieli L on saatu osoitettua epäsäännölliseksi. Luokka:Formaalit kielet he:למת הניפוח לשפות חופשיות הקשר
Memnon Rhodoslainen

Memnon Rhodoslainen (, noin 380–333 eaa.) oli rhodoslainen sotilas, joka johti kreikkalaisia palkkasotilaita, jotka olivat Persian kuninkaan Dareios III:n alaisena. Hän johti joukkojaan, kun Aleksanteri Suuri hyökkäsi Persiaan vuonna 334 eaa. == Elämä == Memnonin ura alkoi hänen veljensä Mentorin alaisena. Mentorista oli tullut persialaisten joukkojen ylipäällikkö lännessä ja hän oli mennyt naimisiin satraappi Artabazoksen tyttären Barsinen kanssa. Artabazos meni myös naimisiin veljesten erään siskon kanssa. Kun Artabazos alkoi kapinoida Artakserkses III:ta vastaan, asettuivat veljekset hänen puolelleen. Artabazos kuitenkin kukistettiin ja Memnon pakeni Makedoniaan kuningas Filippos II:n hoviin. Artakserkses kuitenkin armahti Mentorin ja pian myös Memnon sai palata. Kun Mentor kuoli vuonna 340 eaa., meni Memnon naimisiin Barsinen kanssa. Artakserkses ei kuitenkaan uskaltanut nimittää Memnonia ylipäälliköksi. Vuonna 336 eaa. Filippos lähetti Parmenionin Vähään-Aasiaan tekemään esivalmisteluja Filippoksen suurelle hyökkäykselle Persian valtakuntaa vastaan. Memnon kukisti kuitenkin Parmenionin Magnesian lähettyvillä. Vuonna 334 eaa. Filippoksen poika Aleksanteri aloitti sotaretkensä Persian valtakuntaa vastaan. Memnon uskoi, etteivät persialaiset pystyisi voittamaan makedonialaisia taistelussa ja yrittikin suostutella toisia persialaisia päällikköjä käyttämään mieluummin poltetun maan taktiikkaa. Näin ei kuitenkaan käynyt ja Aleksanteri kukisti persialaiset satraapit Granikosjoen taistelussa. Granikoksen jälkeen Dareios III nimitti Memnonin ylipäälliköksi ja lähetti Persian laivaston Aigeianmerelle. Aleksanteri valloitti Vähän-Aasian länsirannan, mutta Memnon piti hyvin linnoitetun Halikarnassoksen hallussaan. Aleksanteri päätti alkaa piirittää kaupunkia. Halikarnassoksen piirityksessä makedonialaiset menettivät monia sotilaita, ja kun he lopulta saivat kaupungin vallattua, pääsivät persialaiset pakenemaan meritse ilman merkittäviä tappioita. Halikarnassoksen menetyksen jälkeen Memnonin tarkoitus oli vallata Aigeianmeren saaristo ja edetä Hellespontille asti. Hän yritti myös saada Spartan kuninkaan Agiksen hyökkäämään Makedoniaa vastaan. Jos hän olisi onnistunut, olisi Aleksanterin ollut pakko luopua hyökkäyksestään ja palata Makedoniaan. Aleksanterin onneksi Memnon kuitenkin menehtyi elokuussa 333 eaa. Memnonin vaimosta Barsinesta tuli myöhemmin Aleksanteri Suuren rakastajatar ja he saivat vuonna 327 eaa. pojan, Herakleen. Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat
Mehmed VI

Mehmed VI, oikealta nimeltään Mehmed Vahdettin tai Mehmed Vahideddin, (14. tammikuuta 1861 – 16. toukokuuta 1926) oli Turkin viimeinen sulttaani, joka hallitsi vuosina 1918–1922. == Sulttaanina == Mehmed nousi sulttaaniksi 4. heinäkuuta 1918 ja pyrki käyttämään valtaa henkilökohtaisesti edeltäjänsä tavoin. Ensimmäinen maailmansota merkitsi tuhoa Turkin sulttaanikunnalle. Britannian joukot miehittivät sodan aikana Bagdadin ja Jerusalemin, ja useita Turkin maa-alueita Euroopassa joutui Britannian liittolaisten alaisuuteen. San Remon konferenssissa huhtikuussa vuonna 1920 Syyria annettiin Ranskan mandaattialueeksi ja Britannia sai Palestiinan ja Mesopotamian (nykyinen Irak) omiksi mandaattialueikseen. Mehmed allekirjoitti Sèvresin sopimuksen, jossa Turkki luopui Palestiinasta, Mesopotamiasta, Anatoliasta ja İzmirista 10. elokuuta 1920. Sopimuksessa Hijazin kuningaskunnasta (nykyisessä Saudi- Arabiassa) tuli itsenäinen valtio. Turkkilaiset nationalistit olivat tyytymättömiä sulttaanin hallintoon, joten uusi Turkin hallitus kokoontui Mustafa Kemalin johdolla vuonna 1920 Ankarassa. Uusi hallitus ilmoitti 23. huhtikuuta, että väliaikainen perustuslaki oli luotu ja valta oli siirretty sulttaanilta Turkin hallitukselle. == Maanpako ja viimeiset vuodet == Tasavaltalaiset tarjosivat Mehmedille mahdollisuutta toimia kalifina ilman sulttaanin titteliä, mutta Mehmed kieltäytyi suojellakseen kunniaansa. Mehmed VI luopui kruunustaan 1.11.1922 ja 18. marraskuuta astui brittiläiseen taistelulaivaan, joka vei hänet Maltan saarelle. Hän yritti myöhemmin vielä nousta Hijazin kalifiksi, mutta tämä epäonnistui. Sulttaani asui jonkin aikaa maanpaossa Maltalla, kunnes muutti myöhemmin Italian Rivieralle, jonne Italian kuningas, ja sulttaanin vanha tuttu, Vittorio Emanuele III oli tämän kutsunut. Pitääkseen entistä sulttaania silmällä Turkin tasavalta avasi konsulaatin Genovaan. Hän uskoi monarkian palauttamiseen, mutta Turkin tasavallan lakkautettua kalifaatin loputkin sulttaaniperheen jäsenet ajettiin maanpakoon. Mehmed masentui ja rahojen loputtua hän päätyi myymään mitalinsa. Sulttaani kuoli 15. elokuuta vuonna 1926 Sanremossa, Italiassa. Hänen tyynynsä alta löytyi reseptejä lääkkeisiin, joita hän ei rahan puutteen vuoksi voinut hankkia. Mehmedin hauta-arkku haettiin takaisin maksamattomien velkojen takia, mutta lopulta paikalliset keräsivät rahaa arkkuvelan maksamiseen. Hänen vanhimmasta serkustaan kruununprinssi Abdul Mejidista tuli Turkin kalifi, joka otti nimekseen Abdul Mejid II 9. marraskuuta 1922. Kalifi oli vallassa vuodesta 1922 vuoteen 1924, mutta todellinen valta oli Turkin uudella hallituksella. == Kunnianosoituksia == * Osmanin kuningashuoneen ritarikunta (Osmanien valtakunta) * Loiston ritarikunta (Osmanien valtakunta) * 55x55px Imtiaz-mitali (Osmanien valtakunta) * Osmanin ritarikunta (Osmanien valtakunta) * Medjidie-ritarikunta (Osmanien valtakunta) * Mustan kotkan ritarikunta (Saksan keisarikunta, 1917) Lähde: == Lähteet == Luokka:Osmanien hallitsijat Luokka:Vuonna 1861 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Sakariini

Sakariini on vanhin keinotekoinen makeutusaine. Sen kehittivät Ira Remsen ja Constantin Fahlberg vuonna 1879 Johns Hopkinsin yliopistossa Baltimoressa tutkittuaan kivihiilitervan johdannaisia. Löytö oli sattumaa, sillä Fahlberg huomasi makeuden vasta siirryttyään kiireessä aterioimaan laboratoriotyöskentelynsä päätteeksi, unohtaen pestä kätensä.Constantin Fahlberg - The Inventor of Saccharine Kemialliselta rakenteeltaan sakariini on aromaattinen kaksoisrengas, joka sisältää rikkiä ja typpeä. Makeudeltaan sakariini on noin 300–500-kertainen sakkaroosiin nähden. Sakariini ei sinänsä ole erityisen vesiliukoinen, ja siksi sitä käytetään lähinnä natriumsuolana eli natriumsakariinina. Sakariinia käytetään makeutusaineena urheilijoille tarkoitetuissa proteiinivalmisteissa. Nimi sakariini juontuu kreikan kielen sokeria tarkoittavasta sanasta σακχαρον (sakharon). Sakariinista käytetään myös nimiä sakkariini, bentsosulfimidi, 3-okso-2,3-dihydrobentso(d)isotiatsoli-1,1-dioksidi ja 1,2-bentsoisotiatsoli-3(2H)-oni-1,1-diaksidi. Sen kemiallinen kaava on C7H5NO3S, moolimassa 183,1845 g/mol, sulamispiste 226–230 °C ja CAS-numero 81-07-2. Sakariinin E-koodi on E954. Samalla E-koodilla ovat myös sakariinin suolat natriumsakariini, kaliumsakariini ja kalsiumsakariini. Näiden aineiden päivittäinen enimmäismäärärajoitus eli ADI-arvo on 5 mg/kg/vrk. == Lähteet == *Rauno Tirri, Juhani Lehtonen, Risto Lemmetyinen, Seppo Pihakaski, Petter Portin: Biologian sanakirja, Uudistetun laitoksen toinen painos, Helsinki, Otava, 2003, ISBN 951-1-17618-8 *Euroopan unionin virallinen lehti 9.12.2006 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Terveysportti: Sakariini *PubChem SID: Saccharin *KEGG: Saccharin *ChemBlink: Saccharin Luokka:Makeutusaineet Luokka:Ketonit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Abdul Mejid II

Abdul Mejid II (29. toukokuuta 1868 – 23. elokuuta 1944) oli Turkin viimeinen kalifi (19. marraskuuta 1922 – 2. maaliskuuta 1924). Abdul Mejid II:lla oli vain muodollinen valta. Abdul Mejid syntyi Dolmabahçe-palatsissa Istanbulissa sulttaani Abd-ul-Azizin poikana. Abdul Mejid sai yksityistä koulutusta. Abdul Mejidin vanhimmasta serkusta Mehmed VI:sta tuli Turkin sulttaani 4. heinäkuuta 1918. Samaan aikaan Abdul Mejidista tuli kruununprinssi. Kun Turkin sulttaani Mehmed VI luopui kruunusta 1. marraskuuta 1922, Turkin sulttaanikunta lakkasi virallisesti olemasta. 19. marraskuuta 1922 Abul Mejidista tuli kalifi, joka oli ollut sulttaaneiden uskonnollinen arvonimi. Abul Mejid syrjäytettiin ja hänen perheensä karkotettiin Turkista 3. maaliskuuta 1924. Abul Mejid oli naimisissa monta kertaa ja hänellä oli kaksi lasta: * Abul Mejidin ensimmäinen vaimo oli Shahsuvar Bash Kadin Effendi (s. 2. maaliskuuta 1881, Istanbul - k. 1945, Pariisi). Naimisissa 23. joulukuuta vuonna 1896. Heillä oli yksi poika prinssi Shehzade Ömer Faruk Effendi (s. 27. helmikuuta 1898 – k. 1969/1971). * Abul Mejidin toinen vaimo oli Hair un-nisa Kadin Effendi (s. 2. maaliskuuta Panderma - k. 3. syyskuuta 1936, Nizza). Naimisissa vuodesta 1902. Heillä oli yksi tytär prinsessa Hadice Hayriye Ayshe Dürrühsehvar (s. 26. tammikuuta 1914 - k. 7. helmikuuta 2006). * Abul Mejidin kolmas vaimo oli Atiya Mihisti Kadin Effendi (s. 27. tammikuuta 1892, Adapazarı -k. 1964, Lontoo). Naimisissa 16. huhtikuuta 1912. * Abul Mejdin neljäs vaimo oli Bihruz Kadin Effendi (s. 24. maaliskuuta, 1903, İzmir). Naimisissa 24. maaliskuuta 1924. Abdul Mejid II kuoli asunnossaan Boulevard Suchetilla Pariisissa. Hänet on haudattu Haram-i- Sharifiin, Medinaan, Saudi-Arabiaan.. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Osmanien hallitsijat Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Mediatiede

Mediatiede on aikalaiskriittinen tiede simulaatiokulttuurin aikakaudella. Mediatiedettä sovelletaan muun muassa mediasuunnittelussa. Suomessa mediatiedettä opetetaan omana oppiaineenaan Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan audiovisuaalisen mediakulttuurin koulutusohjelmassa. Mediatiede on kokeileva oppiala tieteen, taiteen ja teknologian välimaastossa. Se pyrkii ymmärtämään ja selittämään mediateknologioiden roolia nyky-yhteiskunnassa. Siihen kuuluu myös historiallinen näkökulma, jonka kautta voidaan ymmärtää tyylien, välineiden ja muotojen perinteen nykypäivän median taustalla. Ensi sijassa mediatiede on kuitenkin kiinnostunut tulevaisuudesta ja tietokoneperustaisen uusmedian eri sovellutuksista. Mediatiede on oppiala, josta käsin jäsennetään muutosta, luodaan uusia ammattikäytäntöjä ja menetelmiä. Mediatieteessä kehitetään välineen sisältöä. Keskeisimpiä tämänhetkisiä haasteita on luoda multimediaalisia tietosisältöjä verkkoympäristöön yhteydessä palveluihin ja sähköiseen asiointiin. Taiteen ja uusimman mediateknologian suhde muodostaa sekä mediatieteen tutkimuskohteen että sen tutkimuksellisen toimintaympäristön. Mediateknologiaa käytetään tutkimuksen apuna ja tutkimusta taiteellisten sovellutusten tukena.Ylä-Kotola, Mauri (1999). Mediatieteen kysymyksiä 1. Mitä on mediatiede?. Rovaniemi: Lapin yliopisto ==Lähteet== Luokka:Viestintätieteet