EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
HeroQuest (roolipeli)

HeroQuest on tarinavetoinen fantasiaroolipeli, jota nykyään julkaisee Greg Staffordin perustama roolipelikustantamo Chaosium. Pelin on suunnitellut Robin D. Laws. HeroQuestin ensimmäinen versio Hero Wars julkaistiin vuonna 2000. Sääntöjen pohjana on erityisesti fantasiamaailma Glorantha, mutta ne toimivat yhtä hyvin minkä tahansa roolipeligenren kanssa. HeroQuest-roolipelillä ja HeroQuest-lautapeleillä ei ole mitään yhteistä keskenään. HeroQuestin säännöt ovat kevyet ja hyödyntävät tarinankerronnan oppeja. Pelaajahahmot kohtaavat haasteita, jotka ratkaistaan noppaa heittämällä. Noppana käytetään kaksikymmensivuista noppaa (d20). Peil ei tee eroa taistelun ja muiden haasteiden välillä. Hahmonluonti on hyvin vapaamuotoinen. Pelihahmot eli sankarit (heroes) muodostuvat taidoista (abilities) ja laajemmista taitoja ryhmittelevistä avainsanoista (keyword). Taidot voivat olla mitä tahansa fyysisistä ja mentaalisista ominaisuuksista luonteenpiirteisiin tai iskulauseisiin. Ensimmäiset versiot HeroQuestista olivat nimeltään Hero Wars (2000). Ensimmäinen HeroQuest-nimellä oleva versio julkaistiin 2003 ja se on hyvin yhteensopiva Hero Warsin kanssa. Uusimmassa HeroQuest-versiossa tarinankerrontaa on painotettu (haasteiden vaikeusaste määrittyy tarinan, ei vastustajan ominaisuuksien, mukaan) ja muutamia sääntövaihtoehtoja on poistettu. HeroQuestiin ja Hero Warsiin on ilmestynyt toistakymmentä lisäosaa Issariesin julkaisemina ja vielä enemmän fanien kirjoittamina. Osassa kirjoista on hyvin vähän sääntötekniikkaa, toisissa taas enemmän. Varsinaisten peleihin tarkoitettujen kirjojen lisäksi muutakin Glorantha-materiaalia voi käyttää pelissä, esimerkiksi RuneQuest-roolipelin aikaista materiaalia. == Katso myös == * Glorantha * Roolipeli * RuneQuest == Aiheesta muualla == * HeroQuestin tukisivu * Chaosium Inc., HeroQuestin julkaisijan tuotesivu Luokka:Pöytäroolipelit
Mika Rättö

Mika Rättö (s. 5. huhtikuuta 1973 Pori) on suomalainen muusikko, näyttelijä, ohjaaja, kuvataiteilija ja kirjailija. Rättö on toiminut useissa yhtyeissä kuten Circle, Kuusumun Profeetta, Ektroverde, Eleanoora Rosenholm ja Kansalainen sekä tehnyt yhteistyötä toisen porilaismuusikko Jussi Lehtisalon kanssa Rättö ja Lehtisalo -yhtyeessä ja kaksikko yhdessä Kauko Röyhkän kanssa Röyhkä ja Rättö ja Lehtisalo -kokoonpanossa. == Ura == Porissa asuvaa Rättöä pidetään yhtenä kotikaupunkinsa keskeisimmistä kulttuurivaikuttajista. Hän on toiminut musiikin ohella myös muilla taiteen aloilla, muun muassa teatterissa ja kuvataiteen sekä kirjallisuuden parissa. Hänen kirjallinen esikoisteoksensa Tihkuluodon kuiskaajat (Teos) ilmestyi maaliskuussa 2009. Alanko Tero, Silas Petri, Neljäs sukupolvi - Suomalainen rock nyt, Johnny Kniga, 2006, sivut 85-94 Teatteri Moderni Kanuuna on esittänyt kuusi Rätön käsikirjoittamaa näytelmää. Hänen ohjaamansa elokuva Samurai Rauni Reposaarelainen tuli ensi- iltaan keväällä 2016. Koulutukseltaan Mika Rättö on sähköasentaja, tämän koulutuksen hän hankki Satakunnan ammattikoulussa vuosina 1989–1992. Toisen koulutuksensa hän hankki Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1993–1996. == Teokset == * * * * == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Illuusiotyöläinen – Mika Rätön henkilökuva Ylioppilaslehdessä 8/2004 * * Rättö kustannusosakeyhtiö Teoksen kotisivuilla * Arto Nybergin tekemä haastattelu Ylen Elävässä arkistossa Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Won

Won tarkoittaa seuraavia: * Korean won, Korean rahayksikkö vuosina 1902–1910 * Etelä-Korean won, Etelä-Korean rahayksikkö * Pohjois-Korean won, Pohjois- Korean rahayksikkö * World Opponent Network, WON, Sierra Entertainmentin pelipalvelu * Hong Koo Won (1888–1970), korealainen lintutieteilijä
Luettelo ratkaisemattomista matemaattisista ongelmista

Tämä on luettelo tärkeimmistä ratkaisemattomista matemaattisista ongelmista. ==Ratkaisemattomia ongelmia== ===Clay-instituutin seitsemän ratkaisematonta ongelmaa=== #P=NP #Hodgen konjektuuri #Poincarén konjektuuri; ratkaistu, Grigori Perelman todisti oikeaksi vuonna 2002. #Riemannin hypoteesi #Yangin–Millsin olemassaolo #Navierin–Stokesin yhtälöt #Birchin ja Swinnerton- Dyerin konjektuuri Clay-instituutti on luvannut minkä tahansa edellä mainitun ongelman ratkaisijalle miljoona Yhdysvaltain dollaria. Instituutti ilmoitti lehdistötiedotteessaanClay-instituutin lehdistötiedote 18.3.2010 Viitattu 27.10.2010 18\. maaliskuuta 2010 palkitsevansa venäläisen matemaatikko Grigori Perelmanin Poincarén konjektuurin todistamisesta. ===Muita ratkaisemattomia ongelmia=== * abc-konjektuuri (japanilainen matemaatikko Shinichi Mochizuki sanoi elokuussa 2012 ratkaisseensa tämän.) * Bealin konjektuuri * Collatzin konjektuuri * Gilbreathin konjektuuri * Goldbachin konjektuuri * Erdősin-Gyárfásin konjektuuri * Erdősin-Straussin konjektuuri * Hadamardin konjektuuri * Hilbertin 16. ongelma * Keplerin konjektuuri * Legendren konjektuuri * Schanuelin konjektuuri * Onko säännöllisiä alkulukuja äärettömän monta? * Onko palindromialkulukuja äärettömän monta? * Onko Cullenin alkulukuja äärettömän monta? * Onko Fermat'n alkulukuja äärettömän monta? * Onko Giugan lukuja äärettömän monta? * Onko Mersennen alkulukuja äärettömän monta? * Onko alkulukupareja äärettömän monta? * Onko Fibonaccin lukujonossa ääretön määrä alkulukuja? * Onko olemassa yhtään paritonta täydellistä lukua? * Onko olemassa yhtään paritonta outoa lukua? * Onko olemassa yhtään alkulukua p, että Cullenin luku Cp olisi alkuluku? * Onko 78 557 pienin Sierpinskin luku? * Onko Catalanin vakio rationaali- vai irrationaaliluku? * Onko Eulerin vakio rationaali- vai irrationaaliluku? * Ovatko kaikki Giugan luvut parillisia? ==Viimeisimpiä ratkaistuja kuuluisia ongelmia== * Neliväriongelma (1977) * De Brangesin lause (1985) * Fermat'n suuri lause (1995) * Taniyaman–Shimuran lause (1998) * Hunajakenno-otaksuma (1999) * Poincarén hypoteesi (2006) ==Katso myös== * Konjektuuri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ratkaisemattomat matemaattiset ongelmat
PC-DOS

PC-DOS (myös IBM DOS) on IBM:n Microsoftilta lisensoima käyttöjärjestelmä sen IBM PC -koneelle. IBM oli yrittänyt lisensoida CP/M-käyttöjärjestelmän mutta yritys kariutui. Seurauksena IBM lisensoi käyttöjärjestelmän Microsoftilta. Microsoft hankki oikeudet QDOS-käyttöjärjestelmään, jonka nimi muuttui 86-DOS:ksi. QDOS:in kehittäjä Tim Paterson siirtyi Microsoftille viimeistelemään käyttöjärjestelmän IBM:n vaatimusten mukaan, joka toi siihen CP/M:ää muistuttavia piirteitä. 86-DOS muutti myöhemmin nimeä MS-DOS:ksi, joka IBM:n lisenssillä myytynä oli nimeltään PC-DOS. Microsoft ja IBM jakoivat versioon 5 asti saman koodipohjan ja PC-DOS on lähes samanlainen kuin MS-DOS, mutta eroaa joidenkin mukana toimitettujen apuohjelmien osalta. Versiosta 6.1 eteenpäin PC-DOS oli IBM:n oma erillinen tuote. == Katso myös == * DOS == Lähteet == Luokka:DOS Luokka:IBM:n käyttöjärjestelmät
DR-DOS

DR-DOS (NovellDOS, OpenDOS) on DOS-käyttöjärjestelmä, jolla on ollut useita kehittäjätahoja. Niitä ovat ainakin Digital Research, Novell, Caldera ja Lineo. Novell osti DR-DOSia kehittäneen Digital Researchin vuonna 1991. Sitä alettiin kehittää vauhdikkaasti ja DR-DOS kilpaili Microsoftin MS-DOSin kanssa. Microsoft puolestaan vastasi tähän kampittamalla kilpailijaansa lisäämällä Windows 3.1:een koodia, joka antoi ylimääräisen virheilmoituksen, jos ikkunointia ajettiin kilpailijan DOS-käyttöjärjestelmällä. Kun keino paljastettiin Dr. Dobbs -lehdessä, koodi poistettiin Windowsin julkaisuversiosta. Microsoftin käyttämä hinnoittelu DR-DOS:iin verrattuna oli myös osana monopolioikeudenkäyntiä. Versio 7.0 julkaistiin nimellä Novell DOS 7.0. Novell myi käyttöjärjestelmän Caldera Systemsille 400 000 dollarilla kesällä 1996, jolloin käyttöjärjestelmällä oli enää vähän kaupallista arvoa. Caldera sai kuitenkin oikeuden nostaa syytteen Microsoftia vastaan epäreilusta kilpailusta, jonka sen tekikin käyttöjärjestelmän oikeudet saatuaan. Calderan uskotaan saaneen Microsoftilta vähintään 150 miljoonaa dollaria korvauksia vuonna 2000. Caldera julkaisi DR-DOSin versiot 7.01 ja 7.02 avoimena lähdekoodina nimellä Caldera OpenDOS 7.01 ja Caldera DR-OpenDOS 7.02. Myöhemmin Caldera siirsi kehityksen tytäryhtiö Caldera Thin Clientsille, josta tuli Lineo. Lineo julkaisi version 7.03 sekä sulautetun Caldera DR DOS 7.04/7.05:n, joka sisälsi ainoastaan ytimen ja komentotulkin. Avoimena julkaistua DR-DOS/OpenDOS 7.01:ta kehittää eteenpäin The DR-DOS/OpenDOS Enhancement Project. Lineo puolestaan meni myyntiin ja osa sen entisestä johdosta perusti uuden yhtiön DeviceLogics ja osti DR-DOSin oikeudet. DeviceLogics julkaisi DR-DOS 8.0:n version 7.03 ytimellä. DeviceLogics jaettiin myöhemmin kahtia Devicelogicsiksi ja DRDOS Inc.:ksi. DRDOS Inc. julkaisi version 8.1. Sekä versio 8.0 ja 8.1 sisälsivät vapaan FreeDOS- projektin sekä Enhanced DR-DOS:in työkaluja sekä kernelin julkaisematta lähdekoodia ja rikkoivat siten GNU GPL -lisenssiä. Valitusten jälkeen DRDOS Inc. veti molemmat versiot jakelusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The DR-DOS/OpenDOS Enhancement Project Luokka:DOS Luokka:Digital Research
Holismi

Holismi (, holos; ’kokonainen’) on filosofinen ja ontologinen käsite. Holismin arkimääritelmän mukaan kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa, mutta täsmällisemmin ilmaistuna holismilla tarkoitetaan, että jonkin kokonaisuuden ominaisuudet ovat enemmän kuin sen osien ominaisuuksien summa. Kokonaisuuteen sanotaan syntyvän emergenttejä ominaisuuksia, joita ei esiinny yhdessäkään sen osassa sinänsä. Holismin vastakohtana on reduktionismi. Holismi voi ilmetä toisaalta ontologisessa muodossa eli kannanottoina olemassaolon kysymyksiin sekä toisaalta asioiden selittämisen ja ymmärrettäväksi tekemisen kysymysten yhteydessä (metodologinen holismi, semanttinen holismi). ==Holismi tieteenkritiikkinä== Holismi kritisoi läntisen tieteen perinteistä näkemystä, jonka mukaan tutkimusongelma on jaettava osiin ja selvitettävä ongelmaa osa kerrallaan. Osissa ei ilmene kokonaisuuden emergenttejä piirteitä, eikä kokonaisuutta voi ymmärtää pelkästään osista lähtemällä. Esimerkkejä: * yksittäisellä kulta-atomilla ei ole muotoa, väriä eikä ulottuvaisuutta, mutta kultahipulla on nuo ominaisuudet * (biologisessa) molekyylissa ei ole yhtään elämää, mutta osana solua se on osa elämää * neuronissa ei ole tietoisuutta, mutta osana aivoja neuroni on osa tietoisuutta * auton ohjauspyörällä ei voi ajaa tai kuljettaa ihmisiä, mutta osana autoa ohjauspyörä on osa kuljetuskykyistä yksikköä, autoa. ==Holismi, systeemit ja kompleksisuus== Edellä mainitun tyyppinen ajattelu johtaa kokonaisuuden tutkimiseen kokonaisuutena, tarkemmin sanottuna kompleksisuuden hallintaan. Holismin mukaiset peruskysymykset tutkimuksessa kuuluvat seuraavasti: * mistä osista kokonaisuus muodostuu? * mitkä ovat osien vuorovaikutukset toisiinsa, minkälaisen verkon osat muodostavat? * mitä emergenttejä ominaisuuksia kokonaisuuteen syntyy osien vuorovaikutuksen seurauksena? Holismin kannalta kolmas kysymys on oleellisin ja myös vaikein. Koska kokonaisuutta systeeminä ei voi ymmärtää tutkimatta sen ympäristöä, on mainituissa kysymyksissä otettava huomioon myös kokonaisuuden (systeemin) ympäristö. Viimeistään tässä tullaan kompleksisuuden hallintaan jopa yksinkertaisissakin ongelmissa. Jo Aristoteles esitti Metafysiikka-teoksessa ajatuksen, että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa.Metafysiikka 1045 a 10 Termi holismi esiintyi kuitenkin ensimmäisen kerran vasta Jan Smutsin kirjassa Holism and Evolution vuonna 1926. Kvanttifyysikoista muun muassa David Bohm kannatti holismia. Aiheesta seuraavana tieteen paradigmana on kirjoittanut mm. amerikkalainen filosofi ja fyysikko Heinz R. Pagels. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Holismin määritelmiä Googlessa. Luokka:Filosofian termit Luokka:Systeemit Luokka:Tieteenfilosofia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Reduktionismi

Reduktionismi on filosofinen oppi, jonka mukaan tietty kokonaisuus on palautettavissa eli redusoitavissa osiinsa. == Reduktionismin eri muodot == Ontologisen reduktionismin mukaan ylemmän tason kokonaisuus ei todellisuudessa ole muuta kuin alemman tason kokonaisuuden ilmiöitä. Voidaan ajatella myös, että kokonaisuus ei ole enempää kuin osiensa summa ja emergenteiltä vaikuttavat ilmiöt ovat tosiasiassa sen osien ominaisuuksia. Teoreettisessa reduktiossa jonkin teorian lainalaisuuksien osoitetaan olevan toisen teorian lainalaisuuksien ilmenemismuotoja. Loogisessa reduktiossa jotakin ilmiökenttää kuvaavat väitteet palautetaan jotakin toista ilmiökenttää koskeviin väitteisiin. Kausaalisessa reduktiossa jonkin entiteetin kausaalisten vaikutusten osoitetaan olevan selitettävissä jonkin toisen entiteetin kausaalisilla vaikutuksilla.Ilkka Pyysiäinen, Reduktio kielletty! Sortumisvaara! Uskontotieteen perinteet ja reduktionismi. Epistemologisessa eli tieto-opillisessa reduktiossa ajatellaan, että ylemmän tason kokonaisuudesta saadaan tietoa analysoimalla se alemman tason kokonaisuuden avulla.Jaakko Kuorikoski, Petri Ylikoski, Emergenssi - mysteeristä tutkimusongelmaksi, Tiede ja edistys, 4/07. Reduktionismi on holismin vastakohta. Ernest Nagelin mukaan ylemmän tason teoria redusoituu alemman tason teoriaan, mikäli ylemmän tason teorian väitteet voidaan johtaa alemman tason teorian väitteistä deduktiivisesti ns. siltalakien avulla. Reduktionistinen materialisti katsoo, että kaikkeus on täysin palautettavissa atomeihin ja muihin pienempiin hiukkasiin, eikä ilmiöiden taustalla ole viime kädessä mitään muuta. == Katso myös == * Antireduktionismi * Eliminativismi * Ontologia * Reduktio == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Pyysiäinen, Ilkka: Reduktio kielletty! Sortumisvaara!: Uskontotieteen perinteet ja ”reduktionismi” . Tieteessä tapahtuu 5/2001 Luokka:Filosofiset opit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sulkeistaminen

Sulkeistaminen on fenomenologiassa käytetty käsite arvostelusta pidättymiselle. Sanan taustalla on antiikin kreikkalaisen filosofian termi epokhe (, epokhē, käännekohta). == Antiikin filosofiassa == Antiikin filosofiassa epokhē tarkoitti teoreettista hetkeä, jolloin kaikki uskomukset todellisuuden olemassaolosta ja todellisuuden tapahtumista ovat pysähtyneet. Tällöin yksilön oma tietoisuus on suoran kritiikin kohteena, niin että kun uskomukset palautuvat, niillä on tukevampi pohja. Käsitteen kehitti Aristoteles. Se oli merkittävässä roolissa antiikin skeptikoiden ajattelussa. Pyrrhon katsoi, että emme tiedä mitään. Hänen mukaansa suositeltu asenne oli epokhe, kaikista arvostelmista pidättäytyminen. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, ettei olisi ollut mahdollista tehdä mitään valintoja, eikä siten toimetonta elämää. Pyrrhonilaisten skeptikoiden mukaan ihmisten tuli elää tapojen, lakien ja perinteiden mukaan. Skeptikoiden näkökanta ei myöskään tarkoittanut dogmaattista näkemystä siitä, etteä emme voi koskaan tietää mitään, koska tämä olisi kumonnut myös itsensä. Epokhe oli käytössä myös myöhemmässä skeptisismissä, kuten René Descartesin metodologisessa epäilyssä. == Fenomenologiassa == Fenomenologinen epokhe eli sulkeistaminen on fenomenologiassa käytetty termi, joka tarkoittaa tietyn osa-alueen rajaamista tutkimuksen ulkopuolelle. Nimi sulkeistaminen tulee vertauskuvana yksinkertaisesti sulkeismerkkeihin asettamisesta. Fenomenologia tutkii noemaa ja havaintokokemusta, eikä ole niinkään kiinnostunut havainnon materialistisesta kohteesta ja sen olemassaolosta. Se ei kiistä tai vahvista sitä, vaan se sulkeistaa havainnon ihmisen ulkopuolisen osion, koska sitä ei kiinnosta se. Edmund Husserl otti antiikin filosofian termin fenomenologia käyttöön teoksessaan Méditations cartésiennes (1931). Tavoitteena oli todellisuuden ”kadottaminen sen uudelleen löytämiseksi” epokhen avulla, eli sulkeistamalla olemassaolon ja todellisuuden luonteeseen liittyvät kysymykset. Näin voidaan keskittyä niihin tekoihin, joiden avulla taustoitamme maailmassa olemistamme, toisin sanoen tekoihin, joilla olemme tietoisia itsestämme.Baggini & Fosl 2013, 256. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Fenomenologia Luokka:Filosofian termit
Salva veritate

Salva veritate (lat. totuus säilyen) on logiikan filosofinen termi, joka tarkoittaa kahden loogisen lausekkeen totuusarvojen samankaltaisuutta. Se tarkoittaa usein myös totuusarvon muuttumattomuutta, jos lauseeseen tehdään muutoksia. Jos esimerkiksi propositiot a ja b voidaan korvata toisillaan totuuden säilyessä, on kyseessä substituutio salva veritate. Esimerkiksi pitkään uskottiin, että lauseen totuusarvo ei muutu, jos lauseen eteen lisätään "on totta, että". Lause "sataa" voidaan laajentaa lauseeksi "on totta, että sataa" salva veritate. Georg Henrik von Wright on todistanut, että kyseinen väite ei tosiasiassa pidä paikkaansa, koska lauseen totuusarvo voi muuttua, jos sen eteen lisätään kyseinen toteamus, nimittäin mikäli lause on mieletön. Sinänsä lause "matkalaukku on moraalisempi kuin koripallo" on logiikan kannalta mieletön, mutta "on totta, että matkalaukku on moraalisempi kuin koripallo" sitä vastoin on epätosi lause. == Lähteet == Luokka:Latinankieliset fraasit Luokka:Logiikka
Totuusarvo

Totuusarvo on kaksiarvoisessa logiikassa formaalikielen lauseen ominaisuus, joko "tosi" tai "epätosi"; totuusarvoja merkitään usein myös "t" ja "e" tai "1" ja "0". Moniarvologiikoissa totuusarvoja voi olla kolme tai useampia. Tietojenkäsittelytieteessä ja ohjelmoinnissa totuusarvoja kutsutaan usein boolean-arvoksi tai -operaatioksi. Logiikassa on tutkittu myös kieliä, yleensä kaksiarvoisia, joiden joiltakin lauseilta puuttuu totuusarvo. Tämä ilmiö on ollut kiinnostuksen kohteena erityisesti filosofisessa logiikassa. Ehkä ääritapauksena voidaan mainita loogiset empiristit, joista useat sovelsivat formaalia logiikkaa siten, että totuusarvottomien lauseiden nähtiin edustavan niitä mielettömiä, epätieteellisiä metafysiikan väitteitä, joita he eivät voineet hyväksyä (verifikationistinen merkitysteoria). Toisaalta esimerkiksi Michael Dummett on kielifilosofian, metafysiikan ja filosofisen logiikan alaan kuuluvissa tutkimuksissaan samastanut totuusarvottomat lauseet mielekkäisiin, mutta todentamismahdollisuuksiemme ulkopuolelle jääviin väittämiin, joista esimerkkinä keskellä kaukaista aavikkoa väitetty "tähän ei koskaan rakenneta kaupunkia". Vastaavanlaisia filosofisia näkemyksiä on esitetty esimerkiksi etiikan väittämien luonteesta. == Katso myös == * Salva veritate * Totuusehto == Aiheesta muualla == * Luokka:Filosofian termit Luokka:Logiikka
Nousuvarjo

Nousuvarjo, toiselta nimeltään vetovarjo, on pyöreä laskuvarjoa muistuttava varjo, jota hinataan esimerkiksi autolla, moottoriveneellä, vesiskootterilla tai moottorikelkalla. Hinausköysi pidetään koko lennon ajan kiinni hinaavassa ajoneuvossa ja näin lentäjältä ei edellytetä koulutusta tai ilmailulupakirjaa. Suomessa käytetään yleensä 100–200 metrin köysiä. Lentokorkeus riippuu hinausköyden pituudesta ollen 65–140 metriä. Nousuvarjolla lennetään ympäri vuoden ja sääolosuhteet tulevat melko harvoin esteeksi. Ilmailuviranomaiset eivät määrittele nousuvarjoa ilma-alukseksi tai muuksi ilmaan tarkoitetuksi laitteeksi, eikä nousuvarjon käyttäjiltä näin ollen vaadita viranomaisten järjestämää koulutusta eikä lupakirjoja. Suomessa suurin osa nousuvarjoa lennättävistä henkilöistä on kuitenkin saanut Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry.:n antaman koulutuksen. Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry. on riippumaton lajin harrastajien muodostama järjestö, joka kehittää koulutusjärjestelmiä ja pyrkii parantamaan lajin turvallisuutta. Koulutus lisää turvallisuutta ja on suositeltavaa, että ilman koulutusta ei nousuvarjoa lennätettäisi. Koulutusjärjestelmä on monitasoinen lennättäjäharjoittelijasta kouluttajaan ja ansiolennättäjään. Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry. myös ylläpitää ja kehittää kilpailutoimintaa, johon harjoittelu sekä osallistuminen on nousuvarjoilun harrastetoimintaa. Lentopaikkoja ovat järvet, pellot ja lentokentät. Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry on Suomen Ilmailuliiton jäsenjärjestö. == Aiheesta muualla == * Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry. * Velos Oy|Vetovarjo * Nousuvarjon koulutusjärjestelmä Luokka:Harrastukset
Hajauttaminen

Hajauttaminen on sijoittamiseen ja säästämiseen liittyvä termi. Sijoituksia voidaan hajauttaa maantieteellisesti (eri maihin ja maanosiin), eri toimialojen yrityksiin ja eri sijoitusinstrumentteihin sekä ajallisesti (ajoitetaan sijoitusten hankinnat/myynnit pidemmälle aikavälille). Hajautuksella haetaan pienempää riskiä yksittäisen sijoituskohteen huonon menestyksen varalta. Toimintojen hajauttamisella voidaan viitata hallinnon, tukipalvelujen tai esimerkiksi valtion virastojen jakamiseen pienempiin osiin ja/tai niiden hajasijoittamiseen eri alueille. Tavoitteena voi olla esimerkiksi yhteen sijaintipaikkaan tai suureen kokoon liittyvien riskien pienentäminen ja työpaikkojen luominen. Negatiivisina vaikutuksina se voi muun muassa lisätä kustannuksia tai vähentää tehokkuutta, muun muassa välimatkojen kasvaessa. Päätösvallan hajauttamisella tai jakamisella viitataan tilanteeseen, jossa keskitettyä hallinnollista päätöksentekoa jaetaan pienempiin osiin, tai tilanteeseen jossa organisaatiossa annetaan mahdollisuus päättää useammista asioista joko itse tai alueellisesti. Positiiviset vaikutukset voivat syntyä muun muassa byrokratian vähenemisestä, paikallisen tilanteen paremmasta tuntemisesta ja reaktionopeudesta. Negatiivisia puolia ovat esimerkiksi "omaan pussiin pelaaminen" ja mahdollinen tasaveroisten ja ristiriitaisten osapuolien synnyttämä valtataistelu päätöksenteon ympärillä. Tietoteknisellä hajauttamisella tarkoitaan tietojenkäsittelyprosessien jakamista useammalle tietokoneelle. Tällä voidaan tavoitella muun muassa parempaa virheensietokykyä tai helpompaa konetehon lisäämistä (lisätään ryhmään uusi tietokone sen sijaan että päivitettäisiin vanhaa tietokonetta tehokkaammaksi). ==Katso myös== * Jaettu johtaminen * Desentralisaatio * Delegointi Luokka:Sijoittaminen Luokka:Organisaatiot Luokka:Johtaminen
PTS-DOS

PTS-DOS on venäläisen PhysTechSoftin kehittämä MS-DOS-yhteensopiva käyttöjärjestelmä. Nykyisin omaa versiotaan PTS-DOS:sta kehittää myös joidenkin entisten PhysTechSoftin ohjelmoijien perustama saksalainen Paragon GmbH. PTS-DOSista on olemassa ainakin versiot Paragon DOS Pro 2000 ja PTS-DOS 2000. PhysTechSoft jatkoi PTS-DOS:n kehittämistä ja julkaisi lopulta version PTS-DOS 32:n, joka on 32-bittinen DOS. ==Aiheesta muualla== * PhysTechSoftin kotisivut * Paragon GmbH:n kotisivut * Epävirallinen PTS-DOS FAQ Luokka:DOS
Rahoitusväline

Rahoitusväline on väline, jota liikkeenlaskija käyttää varojen hankkimiseen. Käytännössä se on mikä tahansa sopimus, joka muodostaa yhdelle taholle saatavan ja toiselle vastattavan. Rahoitusvälineitä tehdään ja niillä käydään kauppaa rahoitusmarkkinoilla. Rahoitusvälineestä käytetään myös termiä rahoitusinstrumentti. Sijoittajan näkökulmasta rahoitusväline on sijoituskohde. Yrityksen rahoittamisen rahoitusinstrumentit jaetaan tavallisesti kolmeen: omaan pääomaan, vieraaseen pääomaan ja välirahoitusinstumentteihin. Oman pääoman ehtoisista instrumenteista tavallisin on osake, vieraan pääoman ehtoisista taas laina. Muita rahoitusinstrumentteja ovat esimerkiksi optiot, warrantit ja debentuurit. Jälkimarkkinakelpoisilla rahoitusinstrumenteilla voidaan käydä kauppaa pörssissä. EU:n MiFID -direktiivikokonaisuus on säädellyt rahoitusvälineiden markkinoita vuodesta 2018 alkaen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Sijoittaminen Luokka:Rahoitus
Kesäpäivä Kangasalla

Kesäpäivä Kangasalla (ruotsinkielinen alkuperäisnimi En sommardag i Kangasala), jota joskus kutsutaan ensimmäisen säkeensä mukaan nimellä Mä oksalla ylimmällä, on Zacharias Topeliuksen 1853 kirjoittama runo ja osa Sylvian laulut -sarjaa. Runosta on kaksikin käännöstä suomeksi, yleisemmin käytetty P. J. Hannikaisen (1854–1924) käännös ja harvinaisempi Otto Mannisen (1872–1950) käännös. Gabriel Linsén sävelsi runon lauluksi 1864. Kesäpäivä Kangasalla nimettiin Pirkanmaan maakuntalauluksi 1995 ja sitä lauletaan kesäisenä kotiseutulauluna Kangasalla. Laulu tunnetaan ympäri Suomea, sillä se on ollut vanhastaan yksi suosituimpia koululauluja. Lauluversioissa on yleensä mukana vain runon ensimmäinen, viides ja kuudes säkeistö. Laulu on myös soitinteoksena tunnettu Oskar Merikannon pianoimprovisaationa. Laulussa esiintyviä paikkoja ovat mm. Längelmävesi- sekä Roine-nimiset järvet ja Harjulan seljänne. Huomattavaa on, että ruotsinkielisessä versiossa laulun paikka on Haralan harju, josta näkyy Vesijärvi. Suomenkielinen versio sijoittuu jommallekummalle Längelmävettä ja Roinetta erottavista harjuista, Keisarinharjulle tai Vehoniemenharjulle. Kesäpäivä Kangasalla on levytetty useaan otteeseen. Laulettuja levytyksiä ovat tehneet mm. tamperelainen Nekalan tyttökuoro ja yksinlauluna Mauno Kuusisto sekä pianolla Eero Heinonen ja Izumi Tateno. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * * Sylvias visor. 3. Sylvia har sett Sicilien och Egypten och finner dock Finland så skönt alkuperäisteos ruotsiksi, topelius.sls.fi Luokka:Kangasalan kulttuuri Luokka:Suomen maakuntalaulut Luokka:Pirkanmaa Luokka:Suomalaiset isänmaalliset laulut Luokka:Zachris Topeliuksen runot
Kansainvälinen Jääkiekkoliitto

Kansainvälinen Jääkiekkoliitto eli IIHF (, , ) on jääkiekon kattojärjestö, joka hallinnoi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja ja järjestää jääkiekon osalta olympialaiset yhteistyössä NHL:n kanssa.iihf.com – Competitions Liiton tehtävänä on ylläpitää jääkiekon maailmanrankingia.iihf.com – World Ranking IIHF perustettiin vuonna 1908, ja sen päämaja sijaitsee Zürichissä, Sveitsissä.iihf.com – News Aikoinaan liittoa ei perustettu sen takia, että laji olisi ollut suuri, vaan sen takia, että se oli pieni ja sitä oli määrä kehittää. Jääkiekko on yksi ensimmäisistä urheilulajeista, jolle on perustettu oma kansainvälinen liitto ja omat kansainväliset turnaukset. Kansainvälisen Jääkiekkoliiton puheenjohtajana on toiminut syyskuusta 2021 lähtien kanadalais-ranskalainen Luc Tardif. IIHF:n lajivalikoimaan kuuluu myös rullakiekko, jonka maailmanmestaruuskilpailut se järjestää vuosittain.iihf.com == Kansainvälisen Jääkiekkoliiton järjestämiä turnauksia == === Nykyiset turnaukset === * Jääkiekon olympiaturnaus (vuodesta 1920) * Miesten maailmanmestaruuskilpailut (vuodesta 1920) * Naisten maailmanmestaruuskilpailut (vuodesta 1990) * Nuorten maailmanmestaruuskilpailut (vuodesta 1977) * Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut (vuodesta 1999) * Nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut (vuodesta 2008) * Maailmancup (vuodesta 1996) * Champions Hockey League (vuodesta 2014) === Entiset turnaukset === * Euroopan- mestaruuskilpailut (1910–1991) * Kansainvälisen Jääkiekkoliiton mestaruuskilpailut (1912–1914) * Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut (1989–1996) * Alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut (1977–1998) * Thayer Tutt Trophy (1980–1988) * Mestarien liiga (2008) * Victoria Cup (2008–2009) == Puheenjohtajat == Puheenjohtaja Toimikausi Valtio Louis Magnus 1908-1912 Henri van den Bulcke 1912-1914 Louis Magnus 1914 Peter Patton 1914 Henri van den Bulcke 1914-1920 Max Sillig 1920-1922 Paul Loicq 1922-1947 Fritz Kraatz 1947-1948 George Hardy 1948-1951 Fritz Kraatz 1951-1954 Walter A. Brown 1954-1957 Bunny Ahearne 1957-1960 Robert Lebel 1960-1963 Bunny Ahearne 1963-1966 William Thayer Tutt 1966-1969 Bunny Ahearne 1969-1975 Günther Sabetzki 1975-1994 René Fasel 1994-2021 Luc Tardif 2021- == Kuvagalleria == Kuva:IIHF Headquarter Zurich.JPG|IIHF:n päämaja Zürichissä, Sveitsissä. Kuva:IIHF Member Nations.png|IIHF:n jäsenmaat Kuva:Iihf statutes.jpg|IIHF:n perustamispöytäkirja Kuva:Arena Riga CAN-CZE-2006-05-14.JPG|IIHF järjestää vuosittain maailmanmestaruusturnauksen. Kuva:Latvia-Slovakia handshakes.jpg|IIHF järjestää Kansainvälisen olympiakomitean kanssa myös olympialaisten jääkiekkoturnauksen. ==Katso myös == * IIHF Hall of Fame * Luettelo jääkiekkoliigoista ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Avco Cup

Avco Cup (myös Avco World Trophy) oli WHA-liigan mestaruuspalkinto, jonka voitti pudotuspelien voittaja. Avco Cupin voittajat: * 1972–73 New England Whalers (myöhemmin Hartford Whalers) * 1973–74 Houston Aeros * 1974–75 Houston Aeros * 1975–76 Winnipeg Jets * 1976–77 Quebec Nordiques * 1977–78 Winnipeg Jets * 1978–79 Winnipeg Jets Kolme suomalaista on voittanut Avco Cupin: Heikki Riihiranta, Markus Mattsson ja Veli-Pekka Ketola. Luokka:Jääkiekkopalkinnot Luokka:World Hockey Association
Atria Suomi

Atria Suomi Oy on Atria Oyj:n tytäryhtiö, joka vastaa konsernin kotimaan toiminnoista. Yritys kehittää, valmistaa ja markkinoi suomalaiseen lihantuotantoon pohjautuen lähinnä lihaa, liha-pohjaisia valmisteita ja ruokia sekä niihin liittyviä palveluita. Atrian tuotantolaitokset sijaitsevat Seinäjoella, Kuopiossa, Forssassa, Kauhajoella ja Karkkilassa. Kuopiossa toiminta loppui syksyllä 2013. Lisäksi yrityksellä on asiakaspalvelukeskus ja muita toimistotiloja Seinäjoella ja myyntikonttorit Tampereella ja Helsingissä. Atrian ruokatehdas sijaitsee Seinäjoen Nurmossa ja salaattitehdas Forssassa. Muut tehtaat ovat teurastamoja. Vuonna 2013 avattu Kauhajoen teurastamo kuului tuolloin Euroopan kymmenen suurimman teurastamon joukkoonUusi teurastamo käsittelee päivittäin 500 nautaa. Atria Suomen toimitusjohtaja on Mika Ala-Fossi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Atria Suomi Luokka:Seinäjokelaiset yritykset Luokka:Teurastamot Luokka:Suomalaiset elintarvikealan tuotemerkit Luokka:Kauhajoki Luokka:Karkkila Luokka:Forssa Luokka:Suomalaiset elintarvikeyritykset
México

México ( eli Meksikon kaupunki) on Meksikon pääkaupunki. Kaupungista käytetään usein myös englanninkielistä nimeä Mexico City, sillä useissa kielissä kaupungin nimi kirjoitetaan samalla tavalla tai lähes samalla tavalla kuin koko maan nimi. México on maailman suurin espanjankielinen kaupunki. == Maantiede, luonto ja ilmasto == Kaupungin ydin sijaitsee Meksikon osavaltioista erillisellä liittovaltion alueella (Distrito Federal de México tai México, D.F.), jonka asukasluku oli vuonna 2010 noin . Kaupungin pinta-ala on (Distrito Federal). Metropolialueella asui vuonna 2009 noin ihmistä. México sijaitsee aiemman asteekkien pääkaupungin Tenochtitlánin paikalla. Kaupungin keskimääräinen korkeus merenpinnasta on . Se sijaitsee ympäröivän vuoriston keskelle jäävässä maljassa, mikä pahentaa alueen vakavaa ilmansaasteongelmaa. México oli maailman pahiten saastuneita kaupunkeja 1980-luvulla. Ilmanlaatua on pyritty parantamaan monenlaisilla toimilla ja rajoituksilla, ja monien saasteiden määrät pienenivät neljäsosaansa vuosina 1992–2013. Kaupungin kasvu on kuitenkin lisännyt liikenteen määrää ja päästöjä. Méxicon lähistöllä tapahtuu myös maanjäristyksiä. Vuonna 1985 suurta tuhoa aiheutti järistys, jonka voimakkuus oli 8,1 Richterin asteikolla. Järistyksessä kuoli yli 10 000 ihmistä. Tasan 32 vuotta edellisen tuhoisan järistyksen jälkeen Méxicoa runteli jälleen voimakas maanjäristys, voimakkuudeltaan 7,1. Järistyksessä kuoli yli 220 ihmistä. Järistys aiheutti myös Popocatépetl-tulivuoren purkauksen Pueblan osavaltiossa. === Kasvillisuus === Kaupunki sijaitsee neotrooppisella kasvillisuusalueella. Sen kasvistosta julkaistiin vuonna 1983 tutkimus, jossa löydettiin 564 kasvilajia, muun muassa banaani, vesihyasintti, ihmeköynnöksiä ja avokado. === Ilmasto === == Hallintoalueet == México on jaettu 16 hallintoalueeseen (), joilla on kunnallinen itsehallinto. Hallintoalueet jakautuvat edelleen kaupunginosiin (). Hallintoalueet ovat: == Liikenne == Méxicon liikenne on vilkasta kaupungin asukastiheyden ja yksityisautojen määrän vuoksi. Yksityisautoilun haittoja pyritään pienentämään Hoy No Circula -ohjelmalla, joka rajoittaa auton käyttöä eri viikonpäivinä auton rekisterinumeron mukaan. Mielipiteet ohjelman toimivuudesta vaihtelevat, ja kerrotaan, että tarkastuksia voi välttää lahjuksilla. Kaupungin metrojärjestelmä on maailman vilkkaimpia: enimmillään vuonna 2012 sitä käytti päivittäin matkustajaa. Järjestelmä koostuu ja . Lipulla voi matkustaa metrossa, kunnes poistuu metroaseman porteilla eristetyltä alueelta. Sarja- tai kuukausilippuja ei ole. Vaikka metrolinjoja on paljon, ei metro tavoita läheskään koko jatkuvasti kasvavaa kaupunkia. Tämän ongelman helpottamiseksi tietyillä pääteasemilla metroverkon laidoilla matkaa pääsee jatkamaan paikallisjunalla. Aamun ja iltapäivän ruuhka-aikoina osa vaunuista on rajattu naisten ja lasten käyttöön. Méxicon kansainvälinen lentoasema palvelee metropolialuetta. == Urheilu == Kaupungissa järjestettiin Pan-Amerikan kisat vuonna 1955 ja kesäolympialaiset vuonna 1968. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Malmin lentokenttä

Malmin lentokenttä () on Malmin kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva osa- alue Koillis-Helsingissä. Asuinalueen nimi tulee alueella olevasta 1936 valmistuneesta Malmin lentoasemasta. Alue sijaitsee pääradan varrella sijaitsevan Tapanilan itäpuolella ja Lahdenväylän pohjoispuolella. Lentoaseman lisäksi siihen kuuluvat myös sen länsipuolella olevat pientaloalue Sunnuntaipalstat sekä Fallkulla kartanoineen ja kerrostaloalueineen. Alueen naapurikaupunginosia ovat Ala-Malmi kentän etelä- ja länsipuolella, Tapanila ja Puistola alueen pohjoispuolella sekä työpaikka-alueena toimivat Tattarisuo ja Tattariharju alueen itäsivustalla. Lisäksi vieressä on Kivikon kaupunginosa Lahdenväylän itäpuolella. Malmin lentokenttä liitettiin muun Malmin yhteydessä Helsinkiin vuoden 1946 alueliitoksessa. == Väestö ja palvelut == Malmin lentokentän osa-alueen maapinta-ala on 2,25 neliökilometriä ja asukasluku on 2 374 henkeä (1.1.2015). Työpaikkoja alue tarjosi 254:lle (31. joulukuuta 2013). Malmin lentokentän palvelutarjonta kunnallisten peruspalvelujen osalta on vähäistä. Alueella sijaitsee lähinnä nuorisotila. Muiden palvelujen, kuten päiväkotien, koulujen, terveyspalvelujen ja kirjaston, osalta lentokenttäläiset joutuvat kääntymään erityisesti Tapanilan ja Ala-Malmin palvelutarjonnan puoleen. == Asuinrakentaminen == Alueen tulevaisuudesta, erityisesti alueen keskeisimmän toiminnan eli Helsinki-Malmin lentoaseman lentotoiminnan jatkumisesta ja vastaavasti asuntorakentamisen lisäämisestä, on käyty vuosien varrella kiivaita keskusteluja. Alueen kaavoitus ja muu suunnittelu olivat jo pitkällä, kun Helsingissä ehdokkaana olleen toimitusministeri Kimmo Tiilikaisen johtama ympäristöministeriö palautti lentoaseman rakennussuojeluasian huhtikuussa 2019 viikkoa ennen vaaleja valmisteluun, ja suunnitelmat menivät jäihin. Helsingin Sanomien toimittaja Lari Malmberg pohtii artikkelin kommenttiosuudessaan, oliko kyseessä ”vaalitemppu, jolla kosiskellaan kentän puolustajia”.Kimmo Oksanen, Lentokentän suojelu takaisin valmisteluun. (Digilehden teksti (tilaajille). Helsingin Sanomat 6.4.2019; Lari Malmberg, Tekikö Tiilikainen likaisen vaalitempun? Helsingin Sanomat 6.4.2019 s. A 30–31 (Digilehden teksti (tilaajille). Nallenrinne-nimisen alueen katujen rakentaminen alkoi joulukuussa 2024 ja asuinrakentamisen siellä on tarkoitus alkaa vuoden 2025 loppupuolella. Nallenrinteeseen, joka sijaitsee Malminkentän eteläosassa Tattariharjuntien varrella, rakennetaan asuntoja noin 2 800 asukkaalle, lähipalveluja sekä päiväkoti. Malmin lentokentän suunnittelualueesta käytetään suunnittelun aikana nimeä ”Malminkenttä”. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Malmin palvelut Opas 2006. * Malmin lentoaseman ystävät ry * malmiairport.fi Luokka:Malmi Luokka:Helsingin osa-alueet
Komplementti

Komplementti sanana tarkoittaa täydentävä ja tarkoittaa kohdetta, joka tekee viitatun kohteen kokonaiseksi tai täydelliseksi. * Joukko-opissa: komplementtijoukko tarkoittaa alkuperäisen joukon ulkopuolista aluetta. * Geometriassa kulma ja sen komplementtikulma muodostavat yhdessä suoran kulman. * Tietotekniikassa komplementti on tapa esittää negatiivisia lukuja. * Biologiassa komplementti on liukoisten proteiinien muodostama järjestelmä, joka tuhoaa vieraita soluja. * Taloustieteessä hyödykkeet ovat komplementteja, jos ne täydentävät toisiaan. * Kielitieteessä komplementilla tarkoitetaan määritettä. * Väriopissa värin komplementtiväri tarkoittaa samaa, kuin sen vastaväri. Yhdistettäessä värin vaikutelma häviää ja lähestytään harmaata.
Saunalahti

Saunalahti voi tarkoittaa: * Saunalahti, kaupunginosa Espoossa * Saunalahti, kaupunginosa Viipurissa * Saunalahti Group, entinen suomalainen pörssiyhtiö * Teleoperaattori Elisan kuluttajabrändi Saunalahti on myös usean vesistön nimi: * Saunalahti, lahti Viipurissa * Saunalahti, lahti Helsingissä Seurasaarenselän ja Pikku Huopalahden välissä * Saunalahti, lahti Helsingissä Vanhankaupunginselässä Herttoniemen lähellä * Saunalahti, lahti Helsingissä Villasaarenselän eteläosassa, Jollaksessa Näiden lisäksi Suomen kartalta löytyy satoja muita Saunalahti-nimisiä Vakaveden osia.
Deus Ex

Deus Ex on Ion Stormin kehittämä toimintaroolipeli, jonka on julkaissut Eidos Interactive ja Aspyr. Peli on julkaistu vuonna Mac OS:lle ja Windowsille sekä myöhemmin PlayStation 2:lle nimellä Deus Ex: The Conspiracy. Deus Exiä pidetään yhtenä parhaista videopeleistä. == Pelaaminen == Pelissä on julkaisuajankohtaansa nähden poikkeuksellisen suuret mahdollisuudet valita etenemistapansa. Samat tehtävät voidaan suorittaa joko toiminnallisena ammuskeluna tai varovaisena hiiviskelynä. Pelaaja voi muun muassa päättää tappaako, tainnuttaako, hämääkö tai kiertääkö vihollisensa. Vain harvassa tehtävässä on määrätty etenemistapa ja monissa on useita ratkaisuja. == Juoni == Pelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2052, jolloin maailman tilanne on ajautunut entistä huonompaan suuntaan, ja Harmaaksi surmaksi kutsuttu virus on tarttunut moniin ihmisiin. Virukseen on jo valmistettu lääke nimeltään Ambrosia, mutta se on erittäin kallista ja vain vaikutusvaltaisilla ja rikkailla henkilöillä on mahdollisuus saada sitä. Tämän seurauksena terroristijärjestö NSF (National Secessionist Forces) on asettunut valtiovaltaa vastaan ja sen tavoitteena on lääkeannosten varastaminen ja kuljettaminen siviileille väkivaltaisin ottein. Pelin ensimmäisenä vihollisena esitetäänkin NSF, jota vastaan Yhdistyneiden kansakuntien terrorisminvastaisen yksikön UNATCO:n (The United Nations Anti-Terrorist Coalition) agentti JC Denton lähetetään. Pelissä tapahtuu kuitenkin juonenkäänne, jonka seurauksena peli keskittyy salaliittoteorioihin ja Harmaan surman parantamiseen, jossa aiemmin esitetyt käsitteet muuttavat merkitystään, ja peli saa kokonaan uuden päätavoitteen. == Vastaanotto == IGN antoi pelille arvosanaksi 9.4/10 arvostelussaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2000 videopelit Luokka:Deus Ex Luokka:2050-luvulle sijoittuvat videopelit Luokka:Toimintaroolipelit Luokka:Verkkomoninpelit Luokka:Eidos Interactiven videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:PlayStation 2 -pelit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Unreal Engine -pelit
Jouko Laxell

Jouko Ilmari Laxell (s. 15. syyskuuta 1947 Kisko) on suomalainen kiinteistöalan yrittäjä ja poliitikko. Hän toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 2004–2011. Laxell nousi eduskuntaan Ville Itälän siirryttyä Euroopan parlamentin jäseneksi 20. heinäkuuta 2004 oltuaan sitä ennen Itälän varaedustaja vuodesta 2003. Hänet valittiin toiselle kaudelle (2007–2011) vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän ei enää ollut ehdolla. Hän on toiminut vuoden 2004 syksystä eduskunnan ympäristövaliokunnan jäsenenä ja suuren valiokunnan varajäsenenä. Kevään 2006 hän oli myös talousvaliokunnan jäsenenä. Laxell on Salon yrittäjien varapuheenjohtaja ja Varsinais-Suomen yrittäjien hallituksen jäsen. Laxell oli 1970-luvun lopussa perustamassa Tekniset-ketjua ja toimi Kodin Tekniset ry:n hallituksessa 1980-luvun alkuun. Laxell on Salon Seudun Puhelin Oy:n ja Salon Seudun Osuuspankin hallintoneuvostojen jäsen. Laxell toimi 30 vuotta Kodinkonealan kauppiaana Salossa (Radio-Laxell Oy 1972–2002). Laxell on Varsinais-Suomen liiton jäsen, Salon kaupunginvaltuuston jäsen (2000–), Salo-Uskela-seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen (2002–), Muurlan opiston johtokunnan jäsen ja Suomen Nyrkkeilyliiton hallituksen jäsen. Laxell avioitui Anna-Marja Laxellin kanssa 1983. Heillä on kaksi lasta. == Aiheesta muualla == * * Jouko Laxellin www- sivut Luokka:Kansanedustajat Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Newcastlen tauti

Newcastlen tauti on linnuilla esiintyvä tauti, jonka aiheuttaja on paramyksovirus-1. Tauti on Maailman eläintautijärjestön A-listalla. Tauti ei tartu ihmiseen eikä muihin nisäkkäisiin. Esiintymispaikalla oleva siipikarja teurastetaan. Taudin esiintymispaikka eristetään vähintään kolmeksi viikoksi, jonka aikana tilat desinfioidaan. Suomessa tautia on tavattu *1996 Oulun yliopiston lintutarhalla ja Helsingissä (Korkeasaari). * 20. heinäkuuta 2004 luvialaisella kalkkunatarhalla. * 16. kesäkuuta 2008 Porvoossa kyyhkysillä. * Alkuvuonna 2009 Turussa ja Raisiossa kaupunkilinnuilla. * Toukokuussa 2012 Karkkilassa ja Espoossa viestikyyhkysillä. * Marraskuussa 2021 Mikkelissä kesykyyhkysillä Luokka:Lintujen virustaudit Luokka:Newcastle upon Tynen historia
Suomi-rock

Suomi-rock (eli suomalaisen rock-musiikin kehitys Elviksen kuoleman jälkeen) on suomalaisen Poko Rekords -levy-yhtiön 12-osainen kokoelmalevysarja. Kokoelmat sisältävät suomirock-hittejä vuosilta 1978–1989. Jokaiselle vuodelle on yksi levy. Sarjan kaikki osat julkaistiin samana päivänä 26. syyskuuta 1994. == Sarjan kokoelmat == * Suomi-rock ’78 * Suomi-rock ’79 * Suomi-rock ’80 * Suomi-rock ’81 * Suomi-rock ’82 * Suomi-rock ’83 * Suomi-rock ’84 * Suomi-rock ’85 * Suomi-rock ’86 * Suomi-rock ’87 * Suomi-rock ’88 * Suomi-rock ’89 Luokka:Kokoelmalevysarjat
Kari Nylander

Kari Mikael Nylander (s. 19. lokakuuta 1971 Suomussalmi) on suomalainen muusikko, joka on Zen Cafén basisti. Nylander on Sovio-Soveliuksen laivanvarustajasuvun jälkeläinen. Nylander asui lapsuutensa ja osan nuoruuttaan Raahessa. Vuonna 1989 hän muutti Raahesta Turkuun, jossa hän perusti Zen Cafén kahden muun raahelaisen kanssa vuonna 1992. Nimi Zen Café on Nylanderin keksimä. Yhtye on toiminut alkuvaihdensa jälkeen kokoonpanolla Samuli Putro laulu-kitara, Nylander basso ja Pete Parkkonen rummut. Yhtye on ollut ennalta määrittelemättömän mittaisella tauolla vuodesta 2008. Nylander opiskeli Espoon Terveydenhoitoalan oppilaitoksessa ja valmistui mielenterveyshoitajaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kari Nylanderin haastattelu Kaleva-lehdessä Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Zen Cafén jäsenet Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Samuli Putro

Samuli Tapani Putro (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen. == Ura == Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta Lapsia ja aikuisia. 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi Elämä on juhla, joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan Freetime Machos. Putron toinen sooloalbumi Älä sammu aurinko ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi Tavalliset hautajaiset julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi Taitekohdassa. Putron viides sooloalbumi Valkoinen hetero julkaistiin 24. helmikuuta 2017 ja kuudes sooloalbumi Pienet rukoukset 1. maaliskuuta 2019. Putron seitsemäs sooloalbumi Keskellä kesää julkaistiin 19. helmikuuta 2021. Putro on tehnyt musiikkia myös Hannu Tuomaisen ohjaamaan Menolippu Mombasaan -elokuvaan ja Mika Ronkaisen ohjaaman Kaikki synnit -televisiosarjan toiselle tuotantokaudelle. Putrolta ilmestyi tammikuussa 2025 WSOY:n kustantama elämäkertakirja Elämäni miehet. == Julkaisut == === Zen Café === * Romuna (1997) * Idiootti (1998) * Ua ua (1999) * Helvetisti järkeä (2001) * Vuokralainen (2002) * Laiska, tyhmä ja saamaton (2005) * STOP (2006) === Soolo === * Elämä on juhla (2009) * Älä sammu aurinko (2011) * Tavalliset hautajaiset (2012) * Taitekohdassa (2014) * Valkoinen hetero (2017) * Pienet rukoukset (2019) * Keskellä kesää (2021) * Ikävä mummoa (2023) == Palkinnot == * Emma-gaala, vuoden miessolisti (Elämä on juhla, 2010) * Juha Vainio -palkinto, tunnustuspalkinto taiteellisesta työstä (2012) == Ehdokkuudet == * Jussi-palkinto, paras musiikki (Menolippu Mombasaan, 2003) * Emma-gaala, vuoden debyyttialbumi (Elämä on juhla, 2010) * Emma-gaala, kriitikoiden valinta (Elämä on juhla, 2010) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Samuli Putro Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
SIP

SIP () on VoIP-yhteyksien luonnista vastaava tietoliikenneprotokolla. SIP on korvaamassa vanhemman videoneuvotteluun käytetyn H.323-protokollan. SIP- protokollan avulla voidaan muodostaa puhelinyhteyksiä. Tavallisten puheluiden lisäksi voidaan muodostaa kuvapuheluita, videoyhteyksiä sekä periaatteessa mitä tahansa yhteyksiä minkä tahansa median välittämistä varten. SIP- protokollaa käytetään mm. tulevissa matkapuhelinverkoissa IP-pohjaisissa palveluissa. Myöhemmin SIP-standardia on laajennettu SIMPLE-protokollilla, joilla onnistuu myös saatavuuspalvelun ja pikaviestien kuten tekstiviestien toteuttaminen. HTTP-protokollan tavoin SIP on tekstipohjainen protokolla. Yhteyksien kuvausten välittämiseen (portit, koodekit) käytetään erillistä SDP- protokollaa (Session Description Protocol). Reaaliaikainen ääni ja video siirretään tyypillisesti käyttäen RTP-protokollaa (Real-time Transport Protocol). == Standardointi == SIP määritellään RFC-dokumenteissa: * SIP * Locating SIP Servers * SDP * Offer/Answer Model with SDP == Katso myös == * H.323 * IMS == Aiheesta muualla == *SIP forum * SIP Protocol Overview *Columbian yliopiston SIP-sivut * SIP Demystified, Gonzalo Camarillo (Suomen Ericsson), 2001, ISBN 0-07-137340-3 Luokka:TCP/IP Luokka:OSI-sovelluskerros