EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
HMS Northumberland (1866)

HMS Northumberland oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1868 valmistunut Minotaur-luokan panssarifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin 2. syyskuuta 1861 Lontoon Millwallista Millwall Iron Worksiltä ja sen köli laskettiin 10. lokakuuta 1861. Alus laskettiin vesille 17. huhtikuuta 1866 ja se valmistui 8. lokakuuta 1868.Winfield, Rif s. 393 == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen 14. elokuuta 1868 Devonportissa ensimmäisenä päällikkönään Roderick Dew ja se liitettiin Kanaalin laivastoon. Dewin kuoltua 24. maaliskuuta 1868 aluksen päällikkyyden vastaanotti 25. maaliskuuta 1869 Charles Henry May. Alus hinasi yhdessä HMS Agincourtin kanssa Bermudan kelluvan telakan Madeiralle kesäkuussa 1869. Alus vaurioitui 25. joulukuuta 1872 pahoin aluksen ankkurin irrottua ja aluksen ajauduttua HMS Herculeksen keulaan. Aluksen vauriot korjattiin Maltalla, mistä se palasi palvelukseen 2. lokakuuta 1873 päällikkönään Thomas Bridgeman Lethbridge. Alus oli Kanaalin laivastossa kontra-amiraali George Hancockin ja myöhemmin kontra-amiraali lordi John Hayn lippulaivana. Alus poistettiin palveluksesta 28. heinäkuuta 1875. Telakalla olleen aluksen takila muutettiin vuosina 1875-1879 ja sen aseistus muutettiin MLR-tykeiksi. Se palasi palvelukseen 30. lokakuuta 1879 päällikkönään Henry Rushworth Wratislaw ja sijoitettuna Kanaalin laivastoon. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 31. joulukuuta 1880 George Stanley Bosanquet. Alus määrättiin Välimeren laivastoon, jonka mukana se osallistui Egyptin sotaan. Alus palasi Kanaalin laivastoon 15. elokuuta 1883 päällikkönään Frederick Charles Bryan Robinson. Se poistettiin palveluksesta 16. toukokuuta 1885. Alus oli modernisoitavana vuosina 1885-1887, jolloin osa sen aseistuksesta poistettiin. Se palasi Kanaalin laivastoon 26. marraskuuta 1887 päällikkönään James Andrew Thomas Bruce. Sachaveral Darwin vastaanotti päällikkyyden 17. huhtikuuta 1888 ja alus poistettiin palveluksesta 7. maaliskuuta 1891. Alus muutettiin vuonna 1898 varastoksi. Alus muutettiin edelleen lämmittäjien koululaivaksi ja se nimettiin maaliskuussa 1904 HMS Acheroniksi. Se muutettiin vuonna 1909 hiiliproomuksi Invergordoniin nimellä C.8 ja proomu nimettiin vuonna 1926 uudelleen C.68:ksi. Alus myytiin kesäkuussa 1927 Wardille, joka myi sen edelleen nimellä Stedmound proomuksi Dakariin. Alus romutettiin vuonna 1935. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Minotaur-luokan taistelulaivat
2300-luku

2300-luku on tuleva vuosisata, joka käsittää vuodet 2300–2399. Se on kolmannen vuosituhannen neljäs vuosisata. == Tapahtumia == * 2300: Yhdistyneiden kansakuntien ennusteen mukaan elinajanodote kehittyneissä maissa on 87–107 vuotta ja hitaassa nousussa, tosin hitaammassa kuin aiemmin. Saman ennusteen mukaan eliniänodote kehitysmaissa on edelleen pienempi kuin rikkaissa maissa samana vuonna, joissakin tapauksissa jopa 20 vuotta vähemmän. * 2300: Yhdistyneiden kansakuntien ennusteen mukaan Maapallon väkiluku on yhdeksän miljardia. * 2300: Eric Schmidtin mukaan Google suunnittelee, että kaikki maailman tieto olisi haettavissa ja löydettävissä tähän vuoteen mennessä. == 2300-luku fiktiossa == * Arthur C. Clarken romaanissa 3001: The Final Odyssey suuri hasteroidi iskeytyy vuonna 2303 Tyyneenmereen ja tuhoaa useita prosentteja kaikesta ihmiskunnan tuntemasta informaatiosta. * Tieteisfiktioroolipelin Starfield tapahtumat sijoittuvat noin vuodelle 2330. == Lähteet == Luokka:Vuosisadat Luokka:Tulevaisuus
Haakon Punainen

Haakon Punainen oli Ruotsin kuningas noin vuosina 1070–1079. Tiedot hänen hallituskaudestaan ovat hyvin niukat. Länsi-Götanmaan lain esipuheen mukaan Haakon syntyi Länsi-Götanmaan Levenessa ja hänet myös haudattiin sinne. Adam Bremeniläisen kronikan Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum mukaan Haakon menin naimisiin "nuoren Olavin äidin" kanssa, mikä todennäköisesti viittaa Norjan kuningas Olav Kyrreen, mutta on mahdotonta sanoa oliko kysymyksessä Olavin äiti Tora Torbergintytär vai hänen äitipuolensa Elisabet. == Aiheesta muualla == * Riksarkivet Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:1000-luvulla kuolleet
Ahven (täsmennyssivu)

Ahven voi tarkoittaa seuraavia: ;Kaloja *ahven (Perca fluviatilis), kalalaji **ahvenet (suku) (Perca), kalasuku **ahvenet (Percidae), kalaheimo **ahvenkalat (Perciformes), kalalahko ;Henkilöitä * Viktor Ahven (s. 1929), suomalainen painija * Vilho Arvid Ahvenainen, nimimerkki Ahven (1908–1982), suomalainen pakinoitsija ;Aluksia *Miinanraivaaja Ahven, Suomen merivoimien Ahven-luokan miinanraivaaja
Aljaksandr Hutar

Aljaksandr Pjatrovitš Hutar (, , s. 18. huhtikuuta 1989 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Valko- Venäjän pääsarjassa pelaavaa Dinamo Minskiä ja on pelipaikaltaan maalivahti.http://www.national-football- teams.com/player/51989/Alyaksandr_Hutar.html ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Valkovenäläiset jalkapallomaalivahdit
HMS Prince Consort (1862)

HMS Prince Consort oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1859 Pembroken telakalta 91-tykkisenä Bulwark-luokan toisen luokan linjalaivana nimellä HMS Triumph ja sen köli laskettiin 13. elokuuta 1860. Aluksen muutostyöt panssarifregatiksi hyväksyttiin 31. toukokuuta 1861 ja työt aloitettiin 6. kesäkuuta. Töiden aikana aluksen keskelle lisättiin seitsemän metrin jatko. Se nimettiin 14. helmikuuta 1862 uudelleen HMS Prince Consortiksi, millä nimellä se laskettiin vesille 26. kesäkuuta. Alus valmistui 6. helmikuuta 1864.Winfield, Rif s. 394 == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen 27. lokakuuta 1863 koeajoja varten ensimmäisenä päällikkönään Charles Vesey. Alus poistettiin palveluksesta 10, marraskuuta ja se palautettiin palvelukseen 14. tammikuuta 1864 Kanaalin laivastoon päällikkönään George Ommanney Willes. Edward Augustus Inglefield vastaanotti 10. huhtikuuta 1866 aluksen päällikkyyden. Aluksen aseistus muutettiin vuonna 1867 neljään kahdeksan tuuman ja kahteenkymmeneen seitsemän tuuman rihlattuun suustaladattavaan tykkiin (), kun se määrättiin Välimeren laivastoon. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 3. maaliskuuta 1868 William Armytage ja se palasi Kanaalin laivastoon 1869. Seuraavan kerran aluksen aseistusta modernisoitiin vuonna 1871, jolloin aseistukseksi tuli seitsemän yhdeksän tuuman ja kahdeksan kahdeksan tuuman tykkiä. se poistettiin palveluksesta vielä samana vuonna. Alus myytiin maaliskuussa 1882 romutettavaksi Castlelle. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Prince Consort -luokan taistelulaivat
HMS Caledonia (1862)

HMS Caledonia oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1860 Woolwichin telakalta 91-tykkisenä Bulwark-luokan toisen luokan linjalaivana ja sen köli laskettiin 1. lokakuuta. Alus muutostyöt panssarifregatiksi hyväksyttiin 31. toukokuuta 1861 ja työt aloitettiin 6. kesäkuuta. Muutostöiden aikana aluksen keskiosaan lisättiin seitsemän metriä Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1862. Alus valmistui 6. heinäkuuta 1865.Winfield, Rif s. 395 == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen 27. huhtikuuta 1865 Plymouthissa ensimmäisenä päällikkönään Fitzgerald Algernon Charles Foley Välimeren laivastoon, jossa se sijoitettiin kontra-amiraali Hastings Reginald Yelvertonin lippulaivaksi. Aluksen aseistus muutettiin vuonna 1867 neljään kahdeksan tuuman ja kahteenkymmeneen seitsemän tuuman rihlattuun suustaladattavaan tykkiin (). Aluksen päällikkönä oli 10. kesäkuuta 1867 alkaen Alan Henry Gardner ja se oli kontra-amiraali lordi Clarence Edward Pagetin lippulaivana. Alus poistettiin 31. toukokuuta 1869 palveluksesta Maltalla. Alus palautettiin palvelukseen seuraavana päivänä päällikkönään Thomas Cochran ja päällikkyyden vastaanotti 11. toukokuuta 1871 Chandos Scudamore Scudamore Stanhope, joka kuoli 7. heinäkuuta. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 8. heinäkuuta Charles Pringle ja 11. elokuuta Edward Henry Gage Lambert. Alus poistettiin palveluksesta 24. syyskuuta 1872 Devonportissa. Alus palautettiin 1. lokakuuta 1872 rannikkovartioston vastaanottoaluksena Birkenheadissä päällikkönään John Eglington Montgomerie. Alus palautettiin palvelukseen 18. marraskuuta 1874 päällikkönään Edmund Hope Verney. Alus myytiin 30. syyskuuta 1886 romutettavaksi Castlelle. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Prince Consort -luokan taistelulaivat
Space Quest V

Space Quest V: Roger Wilco – The Next Mutation (lyhyesti Space Quest V) on Sierra On-Linen julkaisema graafinen seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna DOS:lle. Peli eroaa Space Quest -sarjan edeltävistä peleistä siten, että se on parodia lähinnä Star Trekistä vaikka sisältääkin jonkin verran viittauksia myös muuhun fiktioon, kuten Predatoriin, Alieniin ja Kärpäseen. == Pelaaminen == Päähenkilön Roger Wilcon uudella jätteidenkeruualuksella (SCS Eureka) on komentosilta ja useita käskytettäviä alaisia sekä hämähäkin kaltainen inhottava olento, jolle hän antaa kutsumanimen Spike. Peli koostuu useista osista, mutta päätehtävänä on estää avaruudessa mutageenisen taudin leviäminen. Pelin lopussa tauti saastuttaa StarConin lippulaivan SCS Goliathin miehistön, jonka mutatoitunut ja pahansisuinen komentaja Raems T. Quirk hyökkää Eurekalle. Roger uhraa oman aluksensa ja pakenee miehistöineen uudella aluksellaan. == Pelin kehitystyö == Peli on Space Quest -sarjan ensimmäinen, jossa suunnittelijoina ei ollut ”Two Guys from Andromeda” -kaksikko – heistä oli mukana vain Mark Crowe. Pelin kehittäjänä ei ollut aikaisempien pelien tapaan Sierra On-Line vaan tytäryhtiö Dynamix, johon Mark Crowe siirtyi Space Quest IV:n julkaisun jälkeen. == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1993 videopelit Luokka:DOS-pelit Luokka:Space Quest Luokka:Dynamixin pelit
HMS Ocean (1863)

HMS Ocean oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1863 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Devonportin telakalta ja sen köli laskettiin 23. elokuuta 1860. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1863 ja se valmistui 6. syyskuuta 1866.Gardiner, Robert s. 10 == Palvelus == Alus palveli Kiinan laivastoasemalla vuosina 1867–1872, jona aikana se ei käynyt telakalla. Se vapautti HMS Rodneyn aseman lippulaivan tehtävästä vuonna 1869, jolloin vara- amiraali Henry Kellett nosti lippunsa aluksella. HMS Iron Duke vapautti Oceanin lippulaivan tehtävistä vuonna 1872. Aluksen syväys oli kuitenkin liian suuri Suezin kanavan läpäisyyn ja se sai määräyksen kiertää Afrikan ympäri. Britteinsaarilla alus sijoitettiin huonon kuntonsa vuoksi reserviin ja se myytiin romutettavaksi vuonna 1882. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Prince Consort -luokan taistelulaivat Luokka:Devonportissa valmistetut alukset
Sammy Oferin stadion

Sammy Oferin stadion () on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Haifassa Israelissa. Se otettiin käyttöön 27. elokuuta 2014 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 30 942\. Se toimii paikallisten jalkapalloseurojen Maccabi Haifan ja Hapoel Haifan kotikenttänä. Kaudella 2015–2016 myös Maccabi Tel Aviv pelasi Mestarien liigan kotiottelunsa stadionilla.Dynamo Kyiv ease to Maccabi victory UEFA. Viitattu 20.10.2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Israelin jalkapallostadionit
Kanadan parlamenttivaalit 2015

Kanadan 42. parlamenttivaalit, virallisesti ja järjestettiin maanantaina 19. lokakuuta 2015. Niissä valittiin Kanadan 42. parlamentin edustajainhuoneen jäsenet. Vaaleissa Justin Trudeaun johtama Kanadan liberaalipuolue voitti 184 paikkaa ja sai siten enemmistön 338-paikkaisessa edustajainhuoneessa. == Lähteet == * * Luokka:Kanadan vaalit Luokka:Vuoden 2015 vaalit
Teleskooppivapa

Teleskooppivapa on teleskooppisesti kokoonmenevä vapa kalastuksessa. Teleskooppivapaa voidaan käyttää esimerkiksi jigi- ja heittokalastuksessa. Teleskooppivapoja löytyy eripituisina ja niitä löytyy useista eri tavarataloista. == Katso myös == *Avokela Luokka:Onget
Denverin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

Denverin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta on roomalaiskatolinen arkkihiippakunta Coloradossa Yhdysvalloissa. Se perustettiin 15. marraskuuta 1941 ja siihen kuuluvat Cheyennen, Colorado Springsin ja Pueblon hiippakunnat. Nykyinen arkkipiispa on Samuel J. Aquila, joka asetettiin virkaansa 18. heinäkuuta 2012. == Lähteet == Luokka:Kristinusko Coloradossa Luokka:Yhdysvaltain katoliset hiippakunnat
Rauno Lesonen

Rauno Lesonen (s. 4. lokakuuta 1959 Kajaani) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi Kokkolan Pallo-Veikoissa yhteensä 115 pääsarjaottelua vuosina 1982–1985 ja 1990. Peliuransa jälkeen hän on toiminut muun muassa KPV:n valmennuspäällikkönä sekä valmentanut Futsal-liigassa pelannutta TP-Kaarlea vuosina 2011–2012. ==Huomiot== ==Lähteet== *Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: Pelimiehet, s. 183–184. Suomen Urheilumuseosäätiö, Helsinki, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomalaiset futsalvalmentajat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matti Peltonen (historiantutkija)

Matti Tapani Peltonen (s. 24. huhtikuuta 1952 Pornainen) on suomalainen sosiaalihistorian professori Helsingin yliopistossa vuodesta 2000. Hän on tutkinut muun muassa maaseudun historiaa ja alkoholihistoriaa. Peltonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971, valtiotieteiden kandidaatiksi 1979 ja lisensiaatiksi 1986. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1992. Peltonen työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1986–1989 ja assistenttina Helsingin yliopistossa 1990–1992. Hän on ollut talous- ja sosiaalihistorian dosentti vuodesta 1992 ja toimi vuosina 1993–2000 apulaisprofessorin ja professorin viransijaisena. ==Julkaisuja== * * * * * * * * * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Peugeot Bipper

Peugeot Bipper on Peugeot’n vuosina 2008–2017 valmistama pieni pakettiautomalli. Sen sisarmallit ovat lähes identtiset Fiat Fiorino ja Citroën Nemo. Kolmikko valittiin Vuoden pakettiautoksi 2009. Tavarankuljetusmallin lisäksi saatavana oli Bipper Tepee -niminen tila- autoversio. Vuonna 2010 testattu Citroën Nemo sai Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi kolme tähteä viidestä. Bensiinimoottori oli kahdeksanventtiilinen 1,4-litrainen (72 hv). Dieselvaihtoehdot olivat aluksi Fiatin 1,3 Multijet (75/95 hv) ja PSA:n 1,4 8V (69 hv). Vuonna 2010 jälkimmäinen moottori kuitenkin poistui valikoimasta. Viisivaihteisen manuaalivaihteiston lisäksi dieselin yhteyteen oli saatavissa viisiportainen 2-tronic-robottivaihteisto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Bipper Luokka:Pakettiautot Luokka:2000-vuosikymmenen autot Luokka:2010-luvun autot
Villi kortti (televisiosarja)

Villi kortti on Yle TV2:lla lokakuusta 2015 joulukuuhun 2019 asti esitetty paneelishow, joka käsitteli viime aikana urheilumaailmassa tapahtuneita asioita. Ohjelman juontajana ja tuomarina toimi Riku Riihilahti. Ohjelmaa kuvattiin Mediapoliksessa Tampereen Ristimäessä. Villissä kortissa on kaksi toisiaan vastaan kilpailevaa joukkuetta, keltainen ja punainen, joiden vakiopanelisteina toimivat Tommy Lindgren, Paula Noronen, Ville Myllyrinne, Pilvi Hämäläinen, Mikko Töyssy ja Kalle Palander. Lisäksi ohjelmassa on viikoittain vaihtuva julkisuuden henkilö vieraana. Aiemmin ohjelmassa ovat olleet panelisteina Tuomas Kyrö, Helena Pöllänen, Essi Hellén, Jenni Poikelus, Aki Riihilahti, Juuso Mäkilähde, Minna Kauppi ja Lotta Kaihua.http://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/09/22/uutuussarja-villi-kortti-alkaa- yle-tv2ssa-1910 Ohjelmassa suoritetaan erilaisia tehtäviä, joiden päätteeksi joka jaksossa vaihtuva tuomarikolmikko ilmaisee korteillaan, minkä väriselle joukkueelle pisteet heidän mielestään kuuluisivat. Eniten pisteitä ohjelman lopuksi saavuttanut joukkue voittaa. Villin kortin jalkapalloetkot oli 15 minuuttia kestävä lähetys, jonka tarkoitus oli virittää tunnelma valmiiksi heti ohjelman jälkeen alkavaan Mestarien liigan otteluun. Etkojen lopussa oli aina Kalle ennustaa -osio, jossa kilpikonna Kalle tai Kalle Palander ennusti illan ottelun tuloksen. Jalkapalloetkoissa oli poikkeuksellisesti kuuden sijasta neljä panelistia, kaikki vakiopanelisteja. Lähetystä esitettiin 2016 keväästä 2018 kevääseen, kunnes Mestarien liiga siirtyi Yleltä MTV:lle. Villi kortti alkoi Yle TV2:lla 19. lokakuuta 2015. Sarjaa esitettiin aluksi maanantai-illassa, mutta vuoden 2016 alussa se siirtyi tiistai-iltaan edellisen vuoden lopussa päättyneen Ajankohtaisen kakkosen paikalle. Ohjelman yllätyksellisesti loputtua syksyllä 2020 tiedoitettiin, että ohjelmasta olisi tulossa samankaltainen versio, Penkinlämmittäjät, MTV3- kanavalla syyskuussa 2020. == Jaksot == ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset televisiosarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Jussi Nyström

Jussi Nyström (s. 2. toukokuuta 1989) on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Akaa Futsalia. Nyström toimi myös seuran toiminnanjohtajana vuodet 2018-2019.http://www.tampereenviikko.fi/teksti/nystrom-ja-leif- kultajahtiin-6.24.74473.85758c233d Pelipaikaltaan Nyström on pohjapelaaja. Kaudella 2016-2017 Nyström voit­ti Fut­sal-lii­gan maa­li­pörs­sin 33 osu­mal­la ja oli 39 te­ho­pis­teel­lä pörs­si­kak­ko­nen.Kaudella 2020-2021 Nyström valittiin maaliskuussa kuukauden parhaaksi pelaajaksi. Futsalmaajoukkuetta Nyström on edustanut kahdeksassa maaottelussa. Nyström edusti vuodet 2011–2014 Kylmäkosken Veikkoja. Vuonna 2014 futsalseura eriytyi emoseura KylVestä ja alkoi operoida uutena seurana Leijona Futsalina. Vuonna 2019 seura muutti nimekseen Akaa Futsal. Kauden 2015–2016 Nyström aloitti Ilveksessä, mutta palasi kevätkaudeksi takaisin Leijona Futsaliin.https://www.palloliitto.fi/uutiset/futsal/jussi-nystrom-ilvekseen == Lähteet == Luokka:Suomalaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ammu vaan!

Ammu vaan! (Just Shoot Me) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota tehtiin seitsemän tuotantokautta vuosina 1997-2003. Sarja kertoo Blush-nimisen muotilehden toimituksesta. Suomessa sitä esitti Nelonen, Kutonen ja TV5. David Spade sai sarjasta monia Emmy-ehdokkuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.theatlantic.com/entertainment/archive/2014/07/just-shoot-me- and-me/372912/ Luokka:1990-luvun yhdysvaltalaiset tilannekomediat Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset tilannekomediat Luokka:NBC:n televisio-ohjelmat
Merivälja

Merivälja on asuinalue () Piritan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 163 hehtaaria ja väkiluku 3 094 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 81 prosenttia oli virolaisia. Idässä aluetta rajaa Mähen asuinalue ja etelässä Piritan asuinalue. Pohjoisessa sitä rajaa Viimsin kunta. Kuva:Torm detsembris. Merivälja Muul.jpg|Tallinnanlahti joulukuisessa myrskyssä Kuva:Aia peatuse kivi.JPG|Aia peatusen kivi Kuva:Merivälja beach - panoramio - Aulo Aasmaa (9).jpg|Meriväljan hiekkarantaa == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Tallinnan asuinalueet
Kaarle Tapper

Kaarle Tapper (s. 19. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija, joka edustaa Helsingfors Segelklubbia. Tapper kilpailee ILCA 7 -luokassa (entinen Laser Standard). Tapper aloitti purjehduksen 8-vuotiaana. Hän voitti junioreiden EM-pronssia vuonna 2014. Samana vuonna hän varmisti Suomelle ensimmäisen maapaikan vuoden 2016 olympialaisiin MM-kilpailuissa Santanderissä. Tapper oli noissa kilpailuissa lopulta 45:s. Vuoden 2015 MM- kilpailuissa Tapper sijoittui 59:nneksi ja vuoden 2016 MM-kilpailuissa 47:nneksi. Tapper edusti Suomea Tokion olympiakisoissa vuonna 2021. Hän sijoittui miesten laser-luokassa yhdeksänneksi. Vuoden 2022 EM-kilpailuissa Tapper sai pronssia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pirttijärvi (Ylöjärvi)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. Pirttijärvi on osa Karhejärven aluetta. == Maantieto == Järven pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja pinta-ala 5,9 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto, jossa on soita aivan rantaan asti. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo Majajärven vedet rautatien alitse. Järven laskuoja lähtee järven koilliskulmasta ja kulkee noin 1,5 kilometriä metsän ja peltomaan läpi Karhejärven Korpilahteen. Laskuojaan yhtyy myös Korpijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 64 vuorokautta. Rannoilla sijaitsee melko runsaasti vapaa-ajan asuntoja, joille pääsee metsäautoteitä pitkin Majanmaankulman kautta yhdystieltä 2773. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven lounaiskulman rantaa viistäen. == Vedenlaatu == Järven vedenlaatua on tutkittu vuonna 1990. Vesi on ruskeaa ja sisältää runsaasti humusta. Tämä selittyy valuma-alueella olevilla suo- ja metsäalueilla, joiden valumavedet ovat myös happamia. Veden happamuustaso on lähellä arvoa 6,0 ja alusvedessä on mitattu alle 6,0 olevia arvoja. Rapujen kannalta happamuuden pH-arvo tulisi pysyä yli kuuden. Järven puskurikyky happamuutta vastaan on vain välttävä, joten valuma-alueen happamuustaso säätelee vahvasti järven happamuutta. Vedessä on paljon ravinteita ja järven ravinnetaso on noussut voimakkaasti järven luontaisen tason yläpuolelle. Fosforipitoisuus oli pintavedessä 43 µg/l ja typpipitoisuus 870 µg/l. Fosforipitoisuudet ovat rehevien järvien tasolla, mutta pitoisuus on jo erittäin rehevien järvien tason (50 µg/l) tuntumassa. Typpipitoisuus oli 1,5-kertainen luontaiseen tasoon nähden. Yläjuoksulla olevassa Majajärvessä ravinnetasot ovat pienemmät, vaikka sen ympäristö on samanalinen kuin Pirttijärvessä. Syypäänä ravinnetason kohoamiseen voidaan pitää järven vapaa-ajan asutusta. Vaikka talvella 1990 happitilanne oli hyvä, voitiin todeta alusvesissä happikatoa. Hapen määrän väheneminen voimistui talven kuluessa ja oli enää tyydyttävä. Pirttijärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi. == Geologia == Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhtomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena. == Historiaa == Järvellä oli vuoden 1955 peruskartassa vain yksi asunto. Vuoden 1982 peruskartassa niitä oli kaksi. == Lähteet == Luokka:Karhejärven valuma-alue Luokka:Viljakkalan järvet
Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

Majajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Majajärvi on osa Karhejärven aluetta. == Maantieto == Järvi on 750 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto ja siihen laskee kuusi metsä- ja suo-ojaa muun muassa Karhunevalta ja Pehkusolta. Karhunevan suolampi yhdistettiin samalla Majajärveen. Järven laskuoja lähtee järven pohjoiskulmasta ja se laskee puoli kilometriä alempana Pirttijärveen ja sen jälkeen Karhejärven Korpilahteen. Veden laskennallinen viipymä on 169 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja rantaan on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa sekä yksi kiinteä maatila. Niille johtaa tie yhdystieltä 2773. Järven itäpään rantaa pitkin ohittaa Tampere-Seinäjoki-junarata kaksiraiteisena. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja kulkee järven poikki siten, että yli puolet järvestä kuuluu Ylöjärven puolelle. == Vedenlaatu == Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1990, 2002 ja 2003. Vesi on melko kirkasta, mutta väriltään ruskeaa ja siinä on runsaasti humusta. Veden happamuustaso on niin alhainen, että vesi on hapahkoa. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vain välttävä. Järven ravinnetaso on lievästi reheville järville ominainen. Fosforipitoisuus on vaihdellut pintavedessä 19−30 µg/l ja typpipitoisuus vastaavasti 580−680 µg/l. Ravinteita on hieman enemmän kuin luontaisesti tulisi olla ja syyksi voidaan olettaa vapaa-ajan asuntojen tuomaa lisäkuormitusta. Järven veden happipitoisuudessa ei ole suuria ongelmia, vaikka tutkimustuloksia ei olekaan käytettävissä siltä ajalta, jolloin järvessä olisi ollut veden lämpökerrostuneisuutta. Alkutalvella 1990 happitilanne oli erittäin hyvä ja joulukuussa 2002 ja toukokuussa 2003 vedenkierto oli juuri päättynyt ja tilanne oli silloinkin erinomainen. Majajärvi soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. == Geologia == Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena. == Historiaa == Järvelle rakennettiin vapaa-ajan asuntoja vasta vuoden 1962 peruskartan julkaisemisen jälkeen. == Lähteet == Luokka:Karhejärven valuma-alue Luokka:Viljakkalan järvet Luokka:Hämeenkyrön järvet
Korpijärvi (Ylöjärvi)

Korpijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Korpijärvi on osa Karhejärven aluetta. == Maantieto == Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Sitä ympäröi karu metsämaasto ja vain pohjoisrannalla on soistunut alue. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Korpijärven maatilalta, mutta ojien kautta virtaa myös läheisen suon vedet. Järven laskuoja lähtee järven länsikärjestä ja yhtyy kilometrin jälkeen Pirttijärvestä tulevaan laskuojaan. Oja laskee Karhejärven Korpilahteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 85 vuorokautta. Järven ympäristössä on vain kaksi maatilaa, joille pääsee yhdystieltä 2773. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven lähes kahtia. == Vedenlaatu == Järven vedenlaatua on tutkittu talvella 2001. Vesi oli erittäin ruskeaa ja humuspitoista vettä. Vesi oli hapanta ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli tyystin loppu. Veden ravinnetaso vastasi rehevien järvien tasoa. Hapen kuluminen jopa pintavedessä oli voimakasta ja siellä happea esiintyi 56% normaalista. Alusveden happitilanteesta ei ole tutkittua tietoa. On kuitenkin mahdollista, että alusvedessä hapen kuluminen on vieläkin voimakkaampaa ja että siellä happitilanne laskee talvella välttävälle tasolle. Korpijärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi. Huonon happitilanteen vuoksi arvosanan voi tiputtaa huonoksikin. == Historiaa == Vanhassa pitäjänkartassa 1840−1850-luvuilta sen nimi kirjoitettiin "Korpijärvi", kuten nykyäänkin, mutta kartturilla ei ollut vielä oikeaa käsitystä ojien virtaussuunnista. == Geologia == Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena. == Lähteet == Luokka:Karhejärven valuma-alue Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Hämeenkyrön järvet
Suurlammi

Suurlammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. Suurlammi on osa Karhejärven aluetta. == Maantieto == Lampi on 200 metriä leveä, 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä suon keskellä ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Lammen laskuoja lähtee sen pohjoisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Sauninjärven itäpäähän. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 132 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 700 metriä eikä sille ole rakennettu mitään. Lammelle johtaa kärrypolku ja sen vierestä kulkee metsäautotie, joille pääsee yhdystien 13286 ja kantatien 65 risteyksestä. == Vedenlaatu == Lammen vedenlaatua on tutkittu vuonna 2004. Vesi oli kirkasta, ruskean väristä ja hyvin humuspitoista. Veden happamuustaso lievästi hapan, mikä johtuu valuma-alueella olevista soista ja metsämaasta. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vain välttävä. Järven ravinnetaso vastasi lievästi rehevöityneen järven tasoa. Alusvesien ravinnepitoisuudet olivat pintavesiä suuremmat. Järven happipitoisuus on välttävällä tasolla. Alusvedessä happipitoisuus on alhaisimmillaan, mutta se ei kuitenkaan ole kulunut kokonaan sieltäkään. Suurlammi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi. == Geologia == Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena. == Historiaa == Vanhassa pitäjänkartassa Ylöjärveltä järven nimi kirjoitettiin "Suurilammi". Lammella ei kartassa ollut laskuojaa. == Lähteet == Luokka:Karhejärven valuma-alue Luokka:Ylöjärven järvet
Jamaikan kirje

Jamaikan kirje on kirje, jonka Simón Bolívar kirjoitti 6. syyskuuta 1815 ollessaan Jamaikalla maanpaossa. Kirje oli osoitettu Jamaikalla asuneelle englantilaiselle Henry Cullenille. Kirjeessä Bolívar analysoi syitä sille, miksi Etelä-Amerikan itsenäisyystaistelu päättyi tappioon 1810-luvulla. Bolívar kritisoi Eurooppaa siitä, ettei konkreettista tukea itsenäisyyspyrkimyksille tullut. Hän huomauttaa kirjeessä, että paikallisasukkaille (jotka hänen mukaansa eivät olleet toisaalta intiaaneja, mutteivät eurooppalaisiakaan) oli Espanjan alaisuudessa varattuna vain passiivisten ja orjamaisten alamaisten rooli. Täten Amerikan ja Euroopan historiat poikkeavat toisistaan merkittävästi. Bolívarin ajatuksena oli muodostaa tarkoin ja harkitusti suunniteltu yhtenäinen Etelä-Amerikan liitto Espanjaa vastaan. Vuonna 2004 muodostettu ALBA on syntynyt Bolívarin ajatusten pohjalta. Venezuelassa vietettiin syyskuussa 2015 kirjeen 200-vuotispäivää. == Lähteet == Luokka:Kirjeet Luokka:Etelä-Amerikan historia
Pétros Pandís

Pétros Pandís (, s. 1941 Korfu, KreikkaSkopos: Pandis Biografie skopos.be Viitattu 20.10.2015Πανδής Πέτρος : Mygreek.fm - Greek music new.mygreek.fm Viitattu 2.3.2017) on kreikkalainen laulaja ja englanninopettaja. Hän on yksi Míkis Theodorákisin Canto Generalin kantaesittäjistä yhdessä Arja Saijonmaan ja María Farantoúrin kanssa. Hän on myös levyttänyt useita Theodorákisin lauluja ja ollut hänen mukanaan maailmankiertueilla. Parhaiten Pandís tunnetaan juuri Theodorákisin musiikin tulkkina. Pandís on äänialaltaan baritoni.Mikis Theodorakis / Pablo Neruda - Maria Farantouri*, Petros Pandis*, The Percussions Of Strasbourg*, The National Chore Of France* - Canto General (Vinyl, LP, Album) at Discogs discogs.com Viitattu 20.10.2015 == Lähteet == * Mikis Theodorakis - The Home Page - Über Pablo Neruda und den Canto General (saksaksi) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Kreikkalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suklaan temperointi

Suklaan temperointi tarkoittaa suklaan käsittelyprosessia, jossa suklaan lämpötilaa muutetaan niin, että sen rakenne muuttuu. Temperointi tekee suklaasta kiiltävää ja harmaantumatonta. Temperoinnissa suklaa täytyy ensin lämmittää, sitten jäähdyttää ja vielä kerran lämmittää. Kotioloissa suklaan voi temperoida esimerkiksi mikroaaltouunia ja kylmävesihaudetta hyödyntäen. Erilaiset suklaalaadut vaativat eri temperointilämpötilat. tumma suklaa maitosuklaa valkosuklaa 48-50 45 40 27-28 26-27 26-27 31-32 30 25-29 == Lähteet == * Suklaan temperointi Kinuskikissa Luokka:Suklaa
Arkalochórin luola

Arkalochórin luola () on luola ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 400 metrin korkeudessa Arkalochórin kaupungin keskustan lounaispuolella pienen Profeetta Elialle (Profítis Ilías) omistetun kappelin luona. Luolaan johtaa kapea sisäänkäynti, jonka leveys on noin 0,7 metriä ja korkeus 1,6 metriä. Sisältä luola on noin 30 metriä pitkä, mutta se on nykyisin pienempi kuin muinaisina aikoina, sillä sen katto romahti mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena noin vuonna 1500 eaa. Luola oli minolaisena aikana luolapyhäkkönä. Sitä on käytetty ainakin 2500-luvulta eaa. lähtien. Luolasta on löydetty paljon votiiviesineitä, joista monet ovat kultaisia tai hopeisia. Suuri osa löydöistä on erilaisia aseita, kuten labryksiä eli kaksoiskirveitä. Tästä on päätelty, että luola on mahdollisesti ollut omistettu sodanjumalalle. Eräs löydöksistä on niin kutsuttu Arkalochórin kirves, jossa on tuntematonta kirjoitusta, mahdollisesti lineaari-A- kirjoitusta. Luolan ensimmäiset kaivaukset suoritti Josíf Chatzidákis vuonna 1912. Järjestelmällisemmät kaivaukset suoritettiin vuosina 1934–1935 Spyrídon Marinátoksen ja Nikólaos Platónin johdolla. Luolasta tehdyt löydökset ovat Iraklionin arkeologisessa museossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan luolat Luokka:Minóa Pediáda Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Eileithyian luola

Eileithyian luola (; myös Spíleo tis Ilíthiias) on luola ja arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Iraklionin itäpuolella lähellä Karteróksen kylää noin kilometri etelään muinaisen Amnisoksen paikasta. Paikallisesti luola tunnetaan myös nimellä Neraïdóspilios (Νεραϊδόσπηλιος, ”Haltijaluola”). Luola oli luolapyhäkkö, joka oli omistettu myöhemmin Eileithyiaksi kutsutulle jumalattarelle, joka suojeli synnytyksiä. Lineaari-B- kirjoituksissa jumalattaren nimi esiintyy muodossa e-re-u-ti-ja. Kreikkalaisessa mytologiassa luola oli paikka, jossa Hera synnytti Eilethyian. Paikka mainitaan myös Homeroksen Odysseiassa (XIX.188). Luola oli käytössä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Erityisen merkittävä se oli minolaisella ajalla. Luola oli merkittävin Eilethyialle omistettu pyhäkkö. Paikka on ollut kulttikäytössä myös varhaiskristillisenä aikana. Luola on 64,5 metriä pitkä, 9–12 metriä leveä ja 3–4,5 metriä korkea. Sen sisäänkäynti on idästä päin. Sisällä luolassa on eräänlainen alttari sekä stalagmiittipylväitä, joiden uskotaan olleen palvonnan kohteina ikään kuin jumalpatsaina. Luolasta on löydetty votiiviesineitä. Luolan ulkopuolella on mahdollisesti pappien käytössä olleiden rakennusten jäänteitä ajalta 1300–1200 eaa. Luolan ensimmäiset kaivaukset suoritti Josíf Chatzidákis vuonna 1885. Järjestelmällisemmät kaivaukset suoritettiin vuosina 1929–1938 Spyrídon Marinátoksen johdolla. == Lähteet == Luokka:Iraklion Luokka:Kreikan luolat Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Petsofás

Petsofás () on vuori ja minolaisaikaisen vuorenhuippupyhäkön arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Vuoren korkeus on noin 215 metriä. Se sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikössä saaren itäosassa lähellä Palaíkastron kylää. Vuorella sijaitsi yksi merkittävimmistä tunnetuista minolaisista vuorenhuippupyhäköistä Gioúchtas- eli Juktasvuoren ohella. Se palveli Rousolákoksen pronssikautista asutusta nykyisen Palaíkastron lähellä. Huipulle rakennettiin kolmihuoneinen pyhäkkö MM III -kaudella eli noin 1700–1600 eaa., mutta paikka oli ollut kulttikäytössä jo kauan ennen tätä. Pyhäköstä on jäljellä noin 1,8 metriä korkea osa seinästä. Paikalta on tehty lukuisia votiiviesinelöytöjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan vuoret Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla Luokka:Siteía
Priniátikos Pýrgos

Priniátikos Pýrgos (; myös Priniátikos Pírgos) on minolais- ja antiikin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Mirampéllonlahden rannalla olevassa pienessä niemessä Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä aivan Ístron kylän länsipuolella. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta. Paikka asutettiin ensimmäisen kerran neoliittisen kauden lopulla ja se on ollut pysyvästi asuttu noin 3500-luvulta eaa. Sen esihistoriallisen ajan huippukautta oli minolainen kausi, ja nimellä Priniátikos Pýrgos viitataan yleensä ennen kaikkea tuon ajan arkeologiseen kohteeseen. Antiikin aikana paikalla sijaitsi Istronin poliksen kaupunkikeskus, jonka huippukautta oli hellenistinen kausi. Paikka säilyi asuttuna roomalaisella ja bysanttilaisella ajalla ja edelleen nykypäiviin saakka. Muinaisaikana asutus oli merkittävä satama alueellaan. Arkeologiset kaivaukset Priniátikos Pýrgoksessa aloitti Edith Hall 1900-luvun alussa. Nykyisin niitä jatkaa Irish Institute of Hellenic Studies at Athens eli Irlannin Ateenan-instituutti. Paikasta on löydetty muun muassa käsityökortteleita ja tähän liittyviä esineitä, roomalainen tie sekä varhaiskristillisen kappelin jäänteet. Priniátikos Pýrgosta ei tule sekoittaa Kreetan etelärannikolla sijaitsevaan Mýrtos Pýrgoksen minolaiseen kohteeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Priniatikos Pyrgos Project. Kaivausprojektin sivut. Luokka:Ágios Nikólaos Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Sklavókampos

Sklavókampos (; myös Sklavókambos) on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Malevízin kunnassa lähellä Týlisosta, noin 22 kilometriä lounaaseen Iraklionista. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta. Asutuksen rauniot löytyivät vuonna 1930 Týlisoksesta Anógeiaan johtavan tien rakennustöiden yhteydessä. Paikalta on tunnistettu useampikerroksinen minolaistyylinen ”huvila”, joka on rakennettu LM I -kaudella eli noin 1600–1425 eaa. Siinä on ollut ainakin 17 huonetta. Raunioista on tehty lukuisia esinelöytöjä. == Lähteet == Luokka:Malevízi Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Tylissos

Tylissos (, myös Tylisos, , ) oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Malevízin kunnassa lähellä nykyistä Týlisoksen kylää, joka on saanut nimensä sen mukaan. Asutuksen varhaisimmat rakennukset ovat peräisin EM II – MM II -kausilta eli noin vuosilta 2900–1700 eaa. Myöhemmät MM III -kauden (noin 1700–600 eaa.) rakennukset tuhoutuivat tulipalossa noin vuonna 1450 eaa. Paikka asutettiin myöhemmin uudelleen LM IIIA -kaudella noin 1390–1340 eaa. Paikan nimi palautuu todennäköisesti alkuperäiseen nimeen, joka tunnetaan mykeneläisaikaisissa lineaari-B-teksteissä muodossa tu-ri-so. Antiikin aikana Tylissos oli itsenäinen kaupunkivaltio. Sen tiedetään muun muassa lyöneen omaa rahaa. Tylissoksesta on löydetty muun muassa kolmen keski- ja myöhäisminolaisen niin kutsutun ”huvilan” rauniot. Vaikka paikalta ei ole löydetty palatsia, sen rakennukset ovat kuitenkin palatsin kaltaisia ja vaikuttavia rakennuksia. Tylissoksen arkeologiset kaivaukset aloitti Josíf Chatzidákis vuosina 1909–1913. Niitä jatkoi Nikólaos Platón vuosina 1953-55 ja Athanasía Kánta vuonna 1971. Arkeologinen kohde on avoinna yleisölle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Malevízi Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Týlisos

Týlisos (; myös Týlissos, Tílisos) on Kreikan kylä sekä samanniminen Malevízin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τυλίσου, Dimotikí Enótita Tylísou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 867 ja varsinaisen Týlisoksen kylän väkiluku 933 (vuonna 2011). Týlisoksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 12 kilometriä Iraklionin kaupungista länsilounaaseen. Sen nimi on peräisin Tylissoksen minolaisaikaisesta asutuksesta, jonka arkeologinen kohde sijaitsee kylän koillislaidalla. Paikan nimi palautuu todennäköisesti alkuperäiseen nimeen, joka tunnetaan mykeneläisaikaisissa lineaari-B-teksteissä muodossa tu- ri-so. Kylän lähellä sijaitsee myös toinen minolainen kohde, Sklavókampos. Týlisos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Malevízin kunnaksi yhdessä Gázin ja Krousónaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Týlisoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Aidonochóri Aidonochóri 87 Astyráki Astyráki 278 Kamaráki 40 Damásta Astrinó 1 Damásta 244 Goníes Goníes 323 Kamári Kamári 58 Kamariótis Kamariótis 48 Keramoútsi Keramoútsi 309 Márathos Márathos 351 Moní Moní 195 Týlisos Týlisos 933 Yhteensä: 2 867 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät Luokka:Malevízi
Arrow’n informaatioparadoksi

Arrow’n informaatioparadoksi on ekonomisti Kenneth Arrow’n mukaan nimetty ongelma, joka liittyy kaupankäyntiin informaatiohyödykkeillä (esim. teknologia, keksinnöt). Paradoksi syntyy siitä, että informaatiohyödykkeen arvo ostajalle ei ole tunnettua ennen kuin hän on omaksunut informaation, mutta omaksuttuaan informaation ostaja on käytännössä saanut informaation itselleen ilmaiseksi. Paradoksista seuraa, että informaatiohyödykkeiden allokaatio markkinoilla on epäoptimaalinen.Arrow (1962, s. 615): “-- there is a fundamental paradox in the determination of demand for information; its value for the purchaser is not known until he knows the information, but then he has in effect acquired it without cost.” Aineettomat oikeudet (IPR), kuten teknisten keksintöjen tapauksessa patentit, voivat ratkaista informaatioparadoksin osittainLeppälä (2013). Arrow esitti ongelman alun perin tieteellisessä artikkelissaan vuonna 1962. Arrow'n informaatioparadoksia ei tule sekoittaa Arrow’n paradoksiin (myös Arrow’n mahdottomuusteoreema). == Lähteet == *Arrow, K. 1962. Economic welfare and the allocation of resources for inventions. Teoksessa The Rate and Direction of Inventive Activity: Economic and Social Factors, (toim.) R. R. Nelson, s. 609–626, Princeton: Princeton University Press. * ===Viitteet=== Luokka:Taloustieteen käsitteet Luokka:Paradoksit
Nadja Franck

Nadja Franck (vuoteen 1887 Nadeschda Antipin, vuodesta 1899 Nadja Sandqvist; 15. huhtikuuta 1867 Helsinki – 7. tammikuuta 1932 Helsinki) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen kansainvälisen uran tehnyt taitoluistelija. Franckin vanhemmat olivat kauppias Wasili Antipin ja Maria Antipin. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1888 oli kauppias Johan Gustaf (Gösta) Franck (1864–1892) ja toinen vuodesta 1899 pankin kamreeri Väinö Hjalmar Rafael Sandqvist (1871–1933). Hänen perheensä lienee ollut kotoisin Kiovasta, mutta Franckin syntyessä molemmat vanhemmat olivat jo Suomen kansalaisia. Taitoluistelussa Franck ja hänen sisarensa Maria Antipin saivat ohjausta John Catanilta ja Rudolf Sundgrenilta. Ensimmäisen kerran Franck osallistui taitoluistelukilpailuun Suomessa 1886 ja ulkomailla Tukholmassa helmikuussa 1889 voittaen molemmat kilpailut. Tukholmassa 25 000 hengen yleisön joukossa olivat myös Ruotsin kuninkaalliset. Franckista ja Sungrenista tuli Tukholman kilpailun voittojensa myötä ensimmäiset suomalaiset urheilijat, jotka voittivat ulkomaisen kilpailun. Ensimmäisen miehensä kuoltua 1892 Franck jatkoi uraansa ammattilaisena. Hän käytti entistä nimeään taiteilijanimenä vielä mentyään uudestaan naimisiin 1899. Franck esiintyi Suomen lisäksi kaikissa Pohjoismaissa, Englannissa, Ranskassa, Venäjällä ja Saksassa. Pariisissa hän opetti taitoluistelua 1890-luvulla ja piti myöhemmin taitoluistelukoulua Helsingissä Thyra Brandtin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Vrókastro

Vrókastro () on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä lähellä Mirampéllonlahden rantaa, noin 1,5 kilometriä etelään Ístron kylästä. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta. Vrókastron asutus syntyi myöhäisminolaisella kaudella noin 1200–1170 eaa. ja se oli käytössä geometriselle kaudelle noin 1000–700 eaa. saakka ja mahdollisesti vielä myöhemminkin. Asutus sijaitsi vaikeapääsyisessä paikassa, joka tarjosi suojaa minolaisen kulttuurin romahdettua, ja se on ollut linnoitettu vahvoilla muureilla. Asutus koostui kahdesta osasta, joiden välissä oli hajanaisia rakennuksia. Paikalta on löydetty myös pyhäkön jäänteet 700-luvulta eaa. sekä hautoja. Paikan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1910–1912 Edith Hallin johdolla. == Lähteet == Luokka:Ágios Nikólaos Luokka:Minolaiset kohteet Kreetalla
Simone Giannelli

Simone Giannelli (s. 9. elokuuta 1996 Bolzano) on italialainen lentopalloilija, joka edustaa Italian A1-liigassa pelaavaa Itas Diatec Trentinoa ja Italian lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 198 senttimetriä pitkä ja 92 kilogrammaa painava Giannelli on passari.http://worldleague.2015.fivb.com/en/intercontinental- group1/competition/teams/ita-italy/players/simone-giannelli?id=43414 Hänen iskulyöntinsä ylettyy 342 senttimetriin ja torjuntalyönti 265 senttimetriin. Giannelli on Itas Diatec Trentinon kasvatti. Hän debytoi seuran paidassa Italian A1-liigassa kaudella 2012–2013.http://www.legavolley.it/DettaglioAtleta.asp?IdAtleta=GIA-SIM-96 Hän voitti sarjan mestaruuden heti avauskaudellaan. Myös kaudella 2014–2015 Giannelli juhli seuran kanssa mestaruutta. Tuolla kaudella hänet valittiin myös sarjan parhaaksi pelaajaksi. Giannelli debytoi Italian lentopallomaajoukkueessa vuonna 2015. Hän nousi maan ykköspassariksi ja saavutti pronssia vuoden 2015 EM-kilpailuista. Giannelli valittiin myös turnauksen parhaaksi passariksi. == Saavutukset == Seuratasolla * Italian A1-liiga: 2012–2013, 2014–2015 Maajoukkuetasolla * EM-kilpailut: pronssia (2015) Henkilökohtainen * EM-kilpailuiden paras passari: 2015) * Italian A1-liigan paras pelaaja: 2014–2015 == Lähteet == Luokka:Italialaiset lentopalloilijat Luokka:Etelätirolilaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adalminan helmi

Adalminan helmi (alkukielellä ruotsiksi "Adalminas pärlä") on Sakari Topeliuksen tekemä lastenkirja ja osa Lukemisia lapsille -kokoelmaa. Siitä on myös tehty erillinen kuvakirja. Kirja kertoo prinsessasta, joka saa lahjakseen helmen, joka tekee hänestä joka päivä yhä kauniimman, viisaammaan ja rikkaamman. Jos hän kadottaa helmen, hän menettää kaiken saamansa.http://www.adlibris.com/fi/kirja/adalmiinan-helmi-9789518514599 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Adalminan helmi satu suomen kielellä * Adalminas perla, alkuperäisteos ruotsiksi julkaistu topelius.sls.fi:ssä Luokka:Suomalaiset sadut Luokka:Zachris Topeliuksen teokset
MarineTraffic

MarineTraffic on meriliikennettä reaaliaikaisesti seuraava verkkopalvelu. Se on avoin, yhteisöperusteinen projekti, joka tarjoaa reaaliaikaista tietoa laivojen liikkeistä ja satamista. Tiedonkeruu perustuu aluksissa olevaan AIS- järjestelmään, joka kertoo alusten nopeuden, sijainnin, suunnan ja muita tietoja. Järjestelmän ansiosta alusten tiedot voidaan näyttää MarineTrafficin sivuilla Google Maps -kartalla. Sivustolla on nähtävissä myös kuvia laivoista, tietoa, kuten missä ne on rakennettu ja niiden pituus. Sieltä näkee myös mitä reittiä alukset ovat kulkeneet ja minne ne ovat menossa. MarineTraffic on alun perin kehitetty akateemisena projektina Egean yliopistossa, Ermoúpolissa, Kreikassa. Loppuvuodesta 2007 professori Dimitris Lekkas julkaisi sen kokeellisena versiona. MarineTraffic-palvelua voi käyttää ilmaiseksi, mutta edistyneemmät toiminnot maksavat. Sivustolla vierailee kuukausittain noin viisi miljoonaa kävijää. Huhtikuussa 2015 palvelussa oli 600 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. == Katso myös == * Flighradar24.com lentoliikenteen seurantasivusto Flightradar24 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *MarineTraffic.com Luokka:Vesiliikenne Luokka:Tiedesivustot