Suomen Moskovan-suurlähetystö

225 px|thumb|Suurlähetystö on osoitteessa Kropotkinski pereulok 15-17 Suomen Venäjän-suurlähetystö () sijaitsee Venäjän pääkaupungissa Moskovassa. Suurlähettiläänä on toiminut Marja Liivala 1. syyskuuta 2024 alkaen.Valtioneuvosto, Ajankohtaista, Uutiset: Suurlähettiläsnimityksiä ja sivuakkreditointeja Lähetystössä on henkilökuntaa 34 (vuonna 2023). == Suurlähetystörakennus == Suurlähetystön nykyinen rakennus vihittiin käyttöön Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1938 ja on Suomen ensimmäinen nimenomaan diplomaattiseksi edustustoksi rakentama talo. Samalla se oli ensimmäinen Neuvostoliiton pääkaupunkiin Moskovaan rakennettu ulkovaltojen edustustoJussi Niemeläinen, Suomen valkoinen talo. Helsingin Sanomat 1.12.2013 s. C 10–11 ja on yksi harvoista funktionalismin tyylisuunnan rakennuksista Moskovassa toimien edelleen paljolti sellaisena kuin sen suunnittelija, arkkitehti Hilding Ekelund sen piirsi. Talon suurta parveketta kutsutaan "Paasikiven komentosillaksi". Sisätiloissa koristeellisessa salissa ruokasalin ja ison salin välissä on kaksi Ilja Repinin maalausta ja kullatut 1900-luvun alun huonekalut. Huonekalut ovat tarinan mukaan peräisin Suomen suuriruhtinaskunnan aikaisesta ministerivaltiosihteerin residenssistä. Isossa salissa on nykyaikainen kalustus ja ruokasalissa on alkuperäinen arkkitehti Elli Ruuthin suunnittelema kalustus. Talon valmistuttua henkilökunta asui lähetystöalueella. Talvisodan aikana rakennus oli tyhjillään ja Ruotsin valvonnassa, jatkosodan aikana siinä asui ruotsalaisia diplomaatteja ja sodan päätyttyä yhdysvaltalainen diplomaatti George F. Kennan. Lähetystön pihalla oli viljelypalstoja sekä kanoja ja sikoja 1940-luvun loppupuolelta 1960-luvulle, jolloin henkilökunnalle alettiin vuokrata asuntoja muualta kaupungista. Suurlähetystön lisärakennuksen rakentaminen alkoi Neuvostoliiton hajoamisen myötä ja vihittiin käyttöönsä keväällä 1996. == Edustustopäälliköt == Venäjä edustajaSuomi ulkomailla, Venäjä, Suomi, Yh­teys­tie­dot, Suurlähetystö, Historia: Suomen edustustopäälliköt Moskovassa vuodet asema 1921 va. valtuutettu 1921, 1922 va. asiainhoitaja 1921–1922 va. asiainhoitaja 1922 lähettiläs Venäjä osa Neuvostoliittoa 1922–1991 Venäjä osa Neuvostoliittoa 1922–1991 Venäjä osa Neuvostoliittoa 1922–1991 1991–1992 suurlähettiläs 1993–1996 suurlähettiläs 1996–2000 suurlähettiläs 2000–2004 suurlähettiläs 2004–2008 suurlähettiläs 2008–2012 suurlähettiläs 2012–2016 suurlähettiläs 2016–2020 suurlähettiläs 2020–2024 suurlähettiläs 2024 alkaen Neuvostoliitto (1922–1991) edustaja vuodet asema 1922–1927 lähettiläs 1927–1930 lähettiläs 1931–1939 lähettiläs Ei diplomaattisuhteita 1939–1940 talvisodan takia Ei diplomaattisuhteita 1939–1940 talvisodan takia Ei diplomaattisuhteita 1939–1940 talvisodan takia 1940–1941 lähettiläs Ei diplomaattisuhteita 1941–1945 jatkosodan takia Ei diplomaattisuhteita 1941–1945 jatkosodan takia Ei diplomaattisuhteita 1941–1945 jatkosodan takia 1945–1953 lähettiläs 1953–1954 lähettiläs 1954–1955 suurlähettiläs 1955–1963 suurlähettiläs 1963–1967 suurlähettiläs 1967–1970, 1974–1982 suurlähettiläs 1970–1974 suurlähettiläs 1983–1988 suurlähettiläs 1988–1991 suurlähettiläs == Katso myös == * Venäjän Helsingin-suurlähetystö == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Jyrki Paloposki, Jussi Pekkarinen: Kolhoosi ja keidas. Moskovan suurlähetystörakennus 60 vuotta. Otava 1998. (Julkaistu venäjäksi 2005.) * == Aiheesta muualla == * * Kimmo Elo: Diplomaatti muistelee ja pohtii Venäjää. Kirja-arvostelu teoksesta Mansala, Arto: Kohti kaaoksen pitkää yötä. Kolme kautta Moskovassa. WSOY, 2015. (Agricolan kirja-arvostelut, 29.4.2015) Luokka:Suomen ja Venäjän väliset suhteet Luokka:Moskovan rakennukset ja rakennelmat Moskova