EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kesäyö

Kesäyö (englanniksi Summertime) on aaria oopperasta Porgy ja Bess vuodelta 1935. Sen sävelsi George Gershwin ja sanoitti DuBose Heyward. Suomalaiset sanat kirjoitti Sauvo Puhtila vuonna 1958. Kappaleesta tuli nopeasti suosittu, ja nykyään se on Gershwinin tunnetuimpia kappaleita ja kuuluu 1900-luvun äänitetyimpien kappaleiden joukkoon. Kappale nauttii myös jazzpiireissä suurta suosiota sekä lauluna että instrumentaalina, ja se onkin yksi soitetuimmista jazzstandardeista. Gershwinin sanotaan perustaneen laulun ukrainalaiseen tuutulauluun, ”Oi h’odyt son kolo vikon” (”Uni kulkee ikkunan ohi”), jonka hän kuuli New York Cityssä Oleksandr Košytsin Ukrainian National Chorus -kuoron esittämänä. Gershwin alkoi kirjoittaa laulua joulukuussa 1933, ja yritti luoda oman spirituaalinsa afroamerikkalaisen kansanmusiikin tyyliin. Kappale esitetään Porgyn ja Bessin aikana useita kertoja. Ensin Clara laulaa sen tuutulauluna ja pian sen jälkeen kontrapunktina noppapelikohtauksessa. Toisessa näytöksessä Clara esittää kappaleen uudelleen, ja kolmannessa näytöksessä Bess laulaa sitä Claran vauvalle. Tammikuussa 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. Ella Fitzgeraldin ja Louis Armstrongin levytys kappaleesta vuodelta 1959 ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 20. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1935 kappaleet Luokka:George Gershwinin säveltämät kappaleet Luokka:Jazzstandardit Luokka:Sauvo Puhtilan sanoittamat kappaleet
4 (täsmennyssivu)

4 voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *4, luku *4, vuosi *4, Beyoncén albumi vuodelta 2011 *4, Slashin albumi vuodelta 2022 *Nelonen, televisiokanava *Valtatie 4 Suomessa *Valtatie 4 Virossa *Nelonen, miesten jalkapallosarja *Naisten Nelonen, jalkapallosarja.
76 (albumi)

76 on hollantilaisen trance DJ:n Armin van Buurenin debyyttialbumi. Albumi julkaistiin kesäkuussa 2003 United Recordings -levy-yhtiön kautta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Singlet == * "Yet Another Day" (julkaistu 2002) * "Sunburn" (julkaistu 2002) * "Sunburn (Walk Through Fire)" (julkaistu 2003) * "Burned With Desire" (julkaistu 2003) Luokka:Vuoden 2003 albumit Luokka:Vuoden 2003 esikoisalbumit Luokka:Armin van Buurenin albumit
Valkeakosken kaupunginteatteri

Valkeakosken kaupunginteatteri on Valkeakoskella toimiva teatteri. Teatteri on toiminut eri muodoissa vuodesta 1909 lähtien, jolloin teatteritalo valmistui. Romanttista tyyliä edustavassa rakennuksessa on 228-paikkainen päänäyttämö ja 60-paikkainen pieni näyttämö. Talossa on myös 100-paikkainen kahvila. Teatterilla on vuosittain kahdesta kolmeen uutta ensi-iltaa, ja ohjelmistoon sisältyy myös vierailunäytäntöjä ja kertaluonteisia tuotantoja. Teatterin Näyttelijäyhdistys järjestää lisäksi noin neljä kertaa vuodessa ohjelmallisia Cafe Teatro -iltoja, joissa on mukana sekä paikallisia esiintyjiä että muita tähtivieraita. Teatteri panostaa paikallisen näyttämötaiteen osaamisen kehittämiseen ja järjestää kursseja muun muassa harrastajanäyttelijöille ja ääni- ja valoteknikoille. Teatteri tekee yhteistyötä myös Valkeakoski-opiston yhteydessä toimivan Teatteri-ilmaisun koulun kanssa. Koulu toteuttaa teatterissa vuosittain useita lapsille ja nuorille suunnattuja esityksiä. ==Lähteet== *Valkeakosken kaupunginteatteri *Teatteri-ilmaisun koulu *Teatterin tiedotuskeskus Luokka:Valkeakoski Luokka:Suomen teatterit
Ikkunasääsket

Ikkunasääsket (Anisopodidae) on kaksisiipisiin kuuluva hyönteisheimo. Joidenkin tutkijoiden mukaan ikkunasääsket muodostavat oman ryhmänsä sääskien ja kärpästen rinnalle. Euroopassa heimoon kuuluu vain yksi suku (Sylvicola) ja siinä kymmenkunta lajia. Ulkoisesti ikkunasääsket muistuttavat pieniä tai keskikokoisia sääskiä. Niillä on pitkänomainen vartalo ja pitkät, lähes aina kirjavat siivet. Tuntosarvet ovat verraten pitkät ja suuosat ovat muuta päätä lyhyemmät. Aikuiset ikkunasääsket lentävät joskus valolle. Toukat elävät maatuvassa kasviaineksessa, mahlavuodoissa tai muun orgaanisen jätteen joukossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * suomalaisten ikkunasääskilajien määrityskaava. Luokka:Sääsket
Victory (The Jacksonsin albumi)

Victory on The Jacksons -yhtyeen viidestoista studioalbumi, joka julkaistiin 6. heinäkuuta 1984. Se on ensimmäinen ja ainoa albumi, jossa kaikki kuusi veljestä ovat virallisesti yhtyeenä, ja viimeinen albumi, jolla Michael Jackson on mukana. Albumia myytiin seitsemän miljoonaa kappaletta ja se nousi Billboard 200 -listalla sijalle neljä myyden 185 000 kopiota ensimmäisellä viikolla. Albumia tuki Victory Tour -kiertue, jolla oli mukana myös päälaulaja Michael Jackson, joka oli juuri julkaissut kaikkien aikojen myydyimmän albumin Thrillerin. Pian kiertueen jälkeen Michael ja Marlon Jackson erosivat yhtyeestä. Neljä jäljelle jäänyttä veljestä julkaisivat vielä yhden studioalbumin, 2300 Jackson Street, vuonna 1989, ennen yhtyeen lopullista hajoamista. Michael ja Marlon kuitenkin osallistuivat albumin nimikkokappaleelle Janet ja Rebbie Jacksonin kanssa. == Kappaleet == == Kokoonpano == ;The Jacksons * Michael Jackson – laulu, taputus & linn- ohjelmointi * Jackie Jackson – laulu, torven sovitus * Tito Jackson – laulu, kitara, kosketinsoitin, syntetisaattori, rumpuohjelmointi * Marlon Jackson – laulu, kosketinsoitin & linn-ohjelmointi * Randy Jackson – laulu, lyömäsoitin, kosketinsoitin, syntetisaattori * Jermaine Jackson – laulu ;Tuotanto * Tuotanto – The Jacksons, Steve Porcaro & Greg Ladanyi * Äänitys – Brent Averill, Richard Bosworth, Bill Bottrell, Tito Jackson, Tom Knox, Greg Ladanyi, Bruce Swedien * Avustava äänitys – Niko Bolas, Ollie Cotton, Paul Erickson, Bino Espinoza, Matt Forger, Stuart Furusho, Mitch Gibson, Shep Longsdale, Brian Malouf, Terry Stewart * Miksaus – Niko Bolas, Bill Bottrell, Bruce Swedien == Aiheesta muualla == * Victory Discogsissa Luokka:The Jackson 5:n albumit Luokka:Vuoden 1984 albumit
Kalannin seisake

Kalannin seisake () oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se on Jarl Ungernin suunnittelema ja se perustettiin Kalannin pieneen Lahden kylään vuonna 1924. Aseman merkitys kunnalle jäi pieneksi, sillä kirkonkylään oli matkaa asemalta noin kuusi kilometriä ja Lahden kylässä sijaitsi kansakoulun lisäksi vain muutama tila. Kalannin laiturivaihde muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1962 ja edelleen seisakkeeksi vuonna 1970, kun tavaraliikenne siellä loppui. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1990. Vuonna 2007 asema siirtyi Senaatti- kiinteistöjen myyntikohteeksi, jolloin myyntiin tulivat 1,7 hehtaarin tontilla sijaitseva asemarakennus, sauna ja kellari ja käymälä. Ne siirtyivät uudelle omistajalle vuoden 2008 alkupuolella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kuvia Kalannin seisakkeesta Vaunut.org -sivustolla Luokka:Uudenkaupungin rautatieliikennepaikat Luokka:Kalanti
Petras Cvirka

Petras Cvirka (12. maaliskuuta 1909 Veliuonan kunnan Klangiain kylä – 2. toukokuuta 1947 Vilna) oli liettualainen kirjailija. Petras Cvirka syntyi talonpoikaisperheeseen. Vuosina 1926–1930 hän kävi Kaunasin taidekoulua ja vuosina 1931–1932 opiskeli kirjallisuutta ja taidetta Pariisissa. Neuvostoliiton miehitettyä Liettuan vuonna 1940 Cvirka liittyi kommunistipuolueeseen ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Hän johti Liettuan neuvostokirjailijoiden liiton perustamista ja toimitti Raštai- kirjallisuuslehteä. Toisen maailmansodan aikana hän asui Alma-Atassa ja Moskovassa. Vuonna 1945 Cvirkasta tuli Liettuan kirjailijaliiton puheenjohtaja ja Pergalė-lehden toimittaja. Vuonna 1947 hänet valittiin Liettuan SNT:n korkeimman neuvoston edustajaksi. Cvirkan ensimmäiset teokset ilmestyivät vuonna 1924. Romaani Frank Kruk (1934) kuvaa satiirisesti Amerikassa rikastunutta liettualaista. Romaanin Žemė maitintoja (”Maaemo”, 1935) aiheena on talonpoikaiston alistettu asema. Meisteris ir sūnūs (”Mestari ja hänen poikansa”, 1936) kertoo humoristisesti maaseudun käsityöläisten elämästä 1900-luvun alussa. Cvirka kirjoitti myös kertomuksia, lastenkirjoja, kuvauksia ja pamfletteja sekä kirjallisuuskritiikkiä. Taitavana tyyliniekkana ja kansankielen tuntijana hän vaikutti merkittävällä tavalla liettualaisen proosan kehitykseen. ==Suomennettuja teoksia== * Salaisuus: kertomuksia. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1955. * Kettu kuningattarena. Suom. Nikolai Gippijev. Petroskoi: Karjalan ASNT:n valtion kustannusliike, 1958. ==Lähteet== Luokka:Liettualaiset kirjailijat Luokka:Neuvostoliittolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Moonwalk (kirja)

Moonwalk on Michael Jacksonin omaelämäkerta, joka julkaistiin vuonna 1988. Kirja nousi ykkössijalle New York Times Best Seller List -listalla. ==Julkaisut== ===Kovakantiset=== Julkaistu Julkaisija 1988 William Heinemann Ltd (UK) 1988 Doubleday (USA) 1988 Doubleday (USA) 1988 William Heinemann Ltd (UK) 1989 Bantam Dell Pub Group (Trd) (USA) 1998 - 2009 William Heinemann Ltd (UK) 2009 Harmony (USA) ===Pehmeäkantiset=== Julkaistu Julkaisija 1988 Doubleday (USA) 1989 Mandarin (UK) 1992 Mandarin (UK) 2009 Random House UK Ltd (UK) 2010 Arrow Books Ltd (UK) Luokka:Vuoden 1988 kirjat Luokka:Omaelämäkerrat Luokka:Michael Jacksonin kirjat
Shivers (albumi)

Shivers on hollantilaisen trance DJ:n Armin van Buurenin toinen studioalbumi. Albumi oli Arminin ensimmäinen, jonka julkaisi hänen oma levy-yhtiönsä Armanda Music. Albumi julkaistiin elokuussa 2005. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Singlet == * "Shivers" (julkaistu 11. huhtikuuta 2005) * "Serenity" (julkaistu 20. kesäkuuta 2005) * "Who Is Watching" (julkaistu 24. tammikuuta 2006) * "Control Freak" (julkaistu 22. kesäkuuta 2006) Luokka:Armin van Buurenin albumit Luokka:Vuoden 2005 albumit
Ninki Nanka

Ninki Nanka eli Niniganne tai Ningin on länsiafrikkalaiseen kansanperinteeseen kuuluva matelijamainen taruolento, joka muistuttaa hieman lohikäärmettä. Paikallisessa kielessä sana Ninki Nanka merkitsee "lohikäärmepaholaista" tai pelkästään "käärmettä". Olennon kerrotaan olevan 5–9 metriä pitkä ja sen päässä on yleensä kaksi sarvea. Sillä väitetään olevan kirkuva ääni. Olennon väitettyä elinaluetta on Gambian Gambiajoki Janjanburehista eli entisestä Georgetownista yläjuoksulle päin. Ninki Nanka piilottelee yleensä joessa ja sen varrella olevilla mangrovesoilla, mutta silminnäkijöiden mukaan nousee joskus maallekin. Paikalliset asukkaat ovat löytäneet isoja suomuja, joiden he väittävät olevan peräisin Ninki Nankasta. Kun yhtä suomua tutkittiin DNA- testillä, se osoittautui kalan suomuksi. Väitetyt näköhavainnot saattavat selittyä joessa elävillä suurikokoisilla krokotiileilla ja virtahevoilla. ==Lähteet== * BBC News: Hunt for Gambia's mythical dragon * Africanhistory.about.com: Scientists Hunting for the Ninki-Nanka * Cryptoworld.co.uk: What is Ninki Nanka? * Syfy.com/destinationtruth Luokka:Kryptozoologia Luokka:Taruolennot Luokka:Gambialainen kulttuuri
Peteksen seisake

Peteksen seisake oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se perustettiin Kalantiin vuonna 1933. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1974. Radan pölkyt uusittiin seisakkeen kohdalta vuonna 2008. ==Lähteet== Luokka:Uudenkaupungin rautatieliikennepaikat Luokka:Kalanti
Karihaaran koulu

Karihaaran koulu on Kemissä Karihaaran kaupunginosassa toimiva peruskoulu, jossa on luokkia 1-9. Koulussa on noin 450 oppilasta (2018) ja 36 opettajaa. Koulun rehtorina toimii Jukka Vaaramaa. Kemi Oy perusti Karihaaran koulun vuonna 1893. Koulu siirtyi, kotikuntansa, Kemin maalaiskunnan hallintaan vuosiksi 1898-1906, ja takaisin yhtiön hallintaan vuosiksi 1906-1924. Lopullisesti koulu kunnallistettiin 1924. Samana vuonna valmistui koulun ensimmäinen oma koulurakennus, jossa koulu toimi kunnes rakennus tuhoutui Lapin sodassa 1944. Ennen uuden koulurakennuksen valmistumista oppilaat olivat sijoitettuna Pajusaaren ja Paattion kouluihin. Nykyinen koulurakennus on arkkitehti Hannu K. Vainion suunnittelema ja se on rakennettu vuosina 1947–1949. Koulun siipirakennus on valmistunut 1950. Kemin kaupungin hallintaan koulu tuli suuressa alueliitoksessa 1931. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kemin peruskoulut
Bilma

Bilma on keidaskaupunki suunnilleen Ténérén aavikkoalueen keskellä, Bilman departementissa, Agadezin alueella, Nigerissä. Kaupungin asukasluku on 2 291. Nigerin pääkaupunki Niamey sijaitsee noin 1 600 kilometrin päässä Bilmasta lounaaseen. Bilmaa asuttavat kanurit ja tubut. Bilma kärsi elokuussa 2006 kovimmasta tulvasta sitten vuoden 1923. Tulva tuhosi yli 1 194 kotia jättäen 4 369 ihmistä kodittomaksi. Kodittomiksi jääneistä lapsia oli 1 520\. Ihmisiä majoitettiin väliaikaissuojiin. Tammikuussa 2007 lämpötila painui alle 10 asteeseen, mikä entisestään pahensi tilannetta. Punainen Risti auttoi hätääkärsiviä antamalla heille muun muassa ruokaa. == Elinkeinot == Bilmassa Libyasta Tšadiin kulkeva pohjois–eteläsuuntainen kauppareitti kohtaa länsi–itäsuuntaisen reitin. Saharan eteläpuolisen Afrikan ja Välimeren rannikon välinen kaupankäynti on kuitenkin jo pitkään vähentynyt huomattavasti. Esimerkiksi kymmeniä tuhansia kameleita käsittäneet karavaanit ovat menneisyyttä. Bilman keitaalla vesi nousee maanpinnalle, josta vettä edelleen johdetaan kastelukanaviin. Bilmalaiset viljelevätkin vihanneksia. Bilmassa on myös suolantuotantoa. == Ilmasto == Bilman korkein keskilämpötila tammikuussa on 26°C ja matalin vastaavasti 8 °C. Huhtikuussa korkein keskilämpötila on 39 °C ja matalin 20 °C. Heinäkuussa korkein keskilämpötila on 42 °C ja matalin vastaavasti 24 °C. Lokakuussa korkein keskilämpötila on 37 °C ja matalin vastaavasti 18 °C. Korkein keskilämpötila joulukuussa on 27 °C ja matalin puolestaan 9 °C. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Halolan seisake

Halolan seisake (ratakm 261+150) oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se perustettiin Kalantiin vuonna 1932. Seisake lakkautettiin jo kolmentoista vuoden kuluttua, tammikuussa 1945. ==Lähteet== Luokka:Uudenkaupungin rautatieliikennepaikat Luokka:Kalanti
Palolatikka

Palolatikka (Aradus angularis) on erittäin harvinainen ludelaji. Se on ainoa Suomessa luonnonsuojeluasetuksella rauhoitettu lude. Palolatikka on musta, 4-5 millimetrin pituinen ja erittäin litteä lude. Ravintonsa se luultavasti imee palaneilla puilla elävistä lahottajasienistä, mutta muutoin sen elintavat ovat tuntemattomat. Lajista on tehty satunnaisia havaintoja Venäjän Kaukoidästä Pohjois-Ruotsiin ulottuvalta vyöhykkeeltä. Suomessa se on levinneisyydeltään maan pohjoisin latikkalaji. Sitä on löydetty Inarista, Kittilästä, Ilomantsista ja Lieksasta (Patvinsuon kansallispuistosta). Sen tyypillinen elinympäristö on palanut havumetsä ja aiemmin laji on todennäköisesti ollut nykyistä yleisempi. Lajia on vaikea havaita, minkä vuoksi sen esiintyvyyden varmistaminen on työlästä. Se elää palaneiden havupuiden kuoren alla ja mahdollisesti myös pudonneissa kuorenkappaleissa. Laji on riippuvainen metsäpaloista ja siirtyy kuloalueilta toisille, mikä vaikeuttaa sen suojelemista. Metsäpaloalueiden väheneminen onkin uhka lajin olemassaololle. Lajin säilymistä voidaan edistää niin sanotuilla luonnonsuojelupoltoilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Insectoid: Taxonomy for Aradus angularis, vain arkistossa *Global Biodiversity Information Facility: Luokittelu ja levinneisyyskartta Luokka:Luteet
Imagine (Armin van Buurenin albumi)

__NOTOC__ Imagine on hollantilaisen trance DJ:n Armin van Buurenin kolmas studioalbumi. Albumi julkaistiin huhtikuussa 2008 Arminin oman Armada Music -levy-yhtiön kautta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # === iTunesin bonuskappaleet === # * # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Armin van Buurenin albumit Luokka:Vuoden 2008 albumit
Jukka Laaksovirta

Jukka Laaksovirta (s. 5. heinäkuuta 1961 Rauma) on suomalainen diplomi- insinööri, joka nimitettiin Destian toimitusjohtajaksi 1. kesäkuuta 2007. Hän erosi tehtävästään kesällä 2009, jouduttuaan talousrikosepäilyjen kohteeksi. Laaksovirta valmistui diplomi-insinööriksi 1986. Ennen Destialle siirtymistään hän työskenteli varatoimitusjohtajana Finnlinesilla sekä Fortum Shippingin liiketoimintajohtajana. Yleisradion A-Studio-ohjelma väitti 27. toukokuuta 2009 Laaksovirran ja hänen liikekumppaninsa Markku Saarikankaan junailleen sopimuksia konsulttiyritys JMJ Holdingille Destian kanssa. Laaksovirta erosi sopimuksiin liittyvien epäselvyyksien takia. Hän sai syytteen kuudesta eri luottamusaseman väärinkäytöstä. Sekä käräjä- että hovioikeus kuitenkin vapauttivat Laaksovirran kaikista syytteistä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
RHYNS-oireyhtymä

RHYNS-oireyhtymä on äärimmäisen harvinainen oireisto, jossa yhdistyvät retinitis pigmentosa, aivolisäkkeen vajaatoiminta, nefronoftiisi ja skeletaalinen dysplasia. Sen periytyvyys on todennäköisesti autosomissa peittyvää. Tähän mennessä oireisto on kuvattu neljällä miespuolisella potilaalla.Orphanet: RHYNS syndrome == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Vuorentaka (Valkeakoski)

Vuorentaka on kylä ja entinen säteriratsutila Sääksmäellä Valkeakoskella, Sääksmäentien varrella, Sääksmäen kirkolta katsoen Rapolanharjun takana, mistä kylä on saanut nimensä.Alanen, Timo: Sääksmäen vanhaa paikannimistöä nykyisellä Valkeakoskella. Teoksessa: Vuorentaka on historiallisesti kuulunut samaan jakokuntaan naapurikylän Rapolan kanssa, ja 1700-luvulla se oli hetken myös yhdysviljelyksessä Rapolan kartanon kanssa. 2000-luvulla Vuorentaan kylä on pääasiassa haja-asutusaluetta lukuun ottamatta sen alueelle osuvaa Mattilan asuinaluetta Sääksmäentien varressa noin kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta ja noin kahden kilometrin päässä Sääksmäen kirkonkylästä. Mattilan talot sijoittuvat kolmen kujan, Mattilantien, Antintien ja Laavalantien varsille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Sääksmäen kylät
David Arnold

David Arnold (s. 23. tammikuuta 1962 Luton, Beds, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen elokuvasäveltäjä. Hänen tunnetuimpia töitään ovat James Bond -elokuvat 1997–2008, Tähtiportti (1994), Independence Day – Maailmojen sota (1996) sekä televisiosarja Pikku-Britannia (2003–2005), jonka kahdessa jaksossa hän on myös näytellyt. == Aiheesta muualla == * David Arnoldin kotisivut * * Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Arnold, David
Imagine

Imagine voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Imagine, John Lennonin albumi vuodelta 1971. * ”Imagine”, John Lennon kappale samannimiseltä albumilta. * Imagine, Armin van Buurenin albumi vuodelta 2008. * Imagine, Eva Cassidyn albumi vuodelta 2002. * ”Imagine”, Snoop Doggin kappale. * Imagine Entertainment, elokuva- ja televisiotuotantoyhtiö * Imagine Publishing, Britanniassa toiminut aikakauslehtien julkaisija. * Imagine Software, brittiläinen videopelien kehittäjä ja julkaisija * Imagine, Impulsen kehittämä 3D-mallinnusohjelma Amigalle
Full Contact Karate

Full contact karate on kamppailulaji. Oikeaa alkuperäinen Full Contact Karate sekoitetaan usein muihinkin lajeihin, koska sama kielellinen yhteenottokäsite kulkee monienkin lajien kanssa, mutta laji sinällään on aivan omanlaisensa. Alkuperäisessä Full Contact Karate lajissa ei käytetä kintaita, eikä käsi ole nyrkissä, vaan sen muoto saattaa alati vaihtua halutun iskutyypin mukaisesti. Jalkojen käyttö ei ole mitenkään etusijalla, vaikka niillä saadaankin lisää ulottuvuutta. Lajissa käytetään koko ruumista, siis lähes kaikkia lihaksia antamaan maksiminopeus ja voima iskuihin käsien ja jalkojen kautta. Tarkoituksena on mahdollisimman nopea vastustajan lamaannutus. Tyrmäys ei ole siis etusijalla, vaan otteet vain kovenevat vastuksen mukaisesti. Aina harjoituksista alkaen iskut opetellaan sekä lyödään perille asti, näin oikeat tekniikat hallitaan myös käytännössäkin, vaikkakin tällöin ei tietenkään käytetäkään juurikaan voimaa, ovat mustelmat ja pienet verenvuodatuksetkin lajin arkea. Tästä tulee nimi täysi kontaktikarate. Lajissa on myös vastaavien iskujen ym. hyökkäysten torjuntatekniikat, mutta yleensä ainakin jokin raaja on tosi tukevasti maassa kiinni, eli hypyt eivät siihen juurikaan kuulu. Oleellinen osa lajia on murtotekniikat (käden/sormien erilaiset muodostelmat iskussa). Kokenut harrastaja voi lyödä läpi kivilevyn paljaalla kädellä, ilman murtumia tai verenvuotoa. Tätä oikeaa ja alkuperäistä Full Contact Karate -lajia harrastettiin Suomessakin 80-luvulla. Luokka:Karate
Lutikkalinna

Lutikkalinna on Helsingin Katajanokalla, Puolipäivänkatu 4:ssä sijaitseva entinen Puolustusvoimien henkilökunnan asuintalo. Punatiilinen, kuusikerroksinen talo rakennettiin noin vuonna 1900 Venäjän keisarilliselle armeijalle ja vuonna 1918 rakennus siirtyi Suomen armeijalle, joka käytti sitä 1990-luvulle saakka. Rakennus remontoitiin vuonna 2002.Lutikkalinna, The Katajanokka Amiraali Housing Arkkitehtitoimisto SARC Talon epäviralliselle nimelle on erilaisia selityksiä. Taustalla saattavat olla todelliset lutikat, joita rakennuksesta kertoman mukaan tavattiin runsaasti siellä asuneiden venäläisten Itämeren laivaston sotilaiden ja heidän perheidensä jäljiltä, kun valkoiset valtasivat Helsingin huhtikuussa 1918. Toisaalta rakennuksen sanotaan olevan Kruunuvuorenselältä nähtynä muodoltaan poikkeuksellisen litteä ja siten muistuttavan lutikkaa. Nimi saattaa viitata myös talossa asuneisiin luutnantteihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Valokuva Suomen Museot Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Katajanokka
Toralinna

Toralinna on Helsingin Keski-Pasilassa sijaitseva punatiilinen asuinrakennus. Se sijaitsee Veturitien varrella, mutta julkisivu on itään kohti päärataa ja Pasilan veturitalleja. Rakennuksen osoite on Veturitie 3. == Historia == Toralinna valmistui vuonna 1899 VR:n työntekijöiden vuokra-asunnoiksi. Sen suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm, joka toimi tuolloin Rautatiehallituksen pääarkkitehtina. Rakennus sai lempinimet Stenari ja Kivimuuri. Toralinnassa asuivat veturinkuljettajat ja -lämmittäjät perheineen. Ensimmäisessä kerroksessa palvelivat myös sekatavarakauppa ja asukkaiden osuuskauppana perustama maitokauppa. Rakennus jäi tyhjilleen 1980-luvulla, kun VR ei enää tarvinnut sitä. Vuonna 1987 rakennus remontoitiin, ja kaikki 64 asuntoa ovat sittemmin olleet vuokralla. Veturitallit, Toralinna ja pihapiirin kaksi puutaloa ovat Museoviraston suojelukohde, joka tunnetaan nimellä ”Pasilan veturitallit ja rautatieläistalot”. Toinen säilyneistä puutaloista on niin kutsuttu varikonpäällikön talo, paritaloksi rakennettu huvila, joka on myös Granholmin suunnittelema. Puutaloja oli vielä 2010-luvun alussa kolme, mutta yksi niistä paloi elokuussa 2014. Tulipalossa kuoli kaksi ihmistä. Pihapiiriin kuuluu myös tiilinen asetinlaiterakennus, jota ei kuitenkaan ole suojeltu. == Hankkeet == Toralinna on tarkoitus peruskorjata, mutta valmistumisajankohdasta ei ole tietoa. Viimeisimmät vuokralaiset muuttivat sisäilmaongelmien vuoksi pois vuonna 2019, eikä rakennuksessa ole sen jälkeen ollut asukkaita. Rakennuksen omistaa vuokra-asuntoja tarjoava Sato Oy. Kesään 2023 mennessä rakennuksessa oli muun muassa korjattu veden- ja lämmöneristystä sekä purettu välipohjat. Sato on ilmoittanut kohonneiden rakennus- ja remontointikustannusten syyksi remontin lykkääntymiseen. Silloisen arvion mukaan rakennuksen peruskorjaus maksaisi yli 20 miljoonaa euroa. Rakennus suojellaan asemakaavalla ja sen käyttö asuinrakennuksena jatkuu mahdollisuuksien mukaan. Myös hotellitoimintojen mahdollisuutta tutkitaan. Toralinna on kokonaisuudessaan noin 3 900 neliömetrin kokoinen. Toralinnan itäpuolella olevaa ratapihaa pyritään supistamaan pienemmäksi, jotta alueelle voitaisiin rakentaa puisto- ja tapahtuma-alue. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset Luokka:Keski-Pasila Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Luettelo helsinkiläisistä urheiluseuroista

Helsinkiläisiä urheiluseuroja (listaus lajeittain) * Amerikkalainen jalkapallo: 69ers, GS Demons, Roosters, Wolverines * Baseball: Malmi Bullets * Budo: Tapanilan Erä, Vuosaaren Viikingit, Meido-Kan ry * Cheerleading: Helsinki Athletics Cheerleaders, Funky Team * Hiihto: Pakilan Veto * Jalkapallo: Atlantis, Gnistan, HIFK, HJK, HPS, Kiffen, Kontu, Kulps, KäPa, LPS, MPS, Ponnistus, PuiU, SAPA, Toukolan Teräs, Töölön Vesa, Viikingit * Jääkiekko: HIFK, HJK, IHK, Jokerit, Karhu-Kissat, KoJo, OKK, PiTa, EHC, Red Wings * Jääpallo: Botnia-69, HIFK * Kaukalopallo: Bewe Sport, HIFK * Keilailu: Keilaseura HK-Kehrä * Koripallo: HKT, HNMKY, KaPo, MaSu, Pakilan Visa, Pantterit, ToPo * Käsipallo: Arsenal, Dicken, HIFK, Kiffen, Sparta * Lentopallo: Laajasalon Voima * Melonta: MaMe * Miekkailu: HFM, Miekka-Miehet, Ylioppilasmiekkailijat * Pesäpallo: PuMu, Roihuvuoren Roihu * Purjehdus: HSS * Ratsastus: Equestrian Balance, Helsingin Ratsastajat, Helsingin Wiisikot, Helsinki Riders Club, Husön Ratsastajat, Itä-Helsingin Ratsastajat, Länsi- Helsingin Ratsastajat, Ratsastusseura Skara, Riding Team Gold Horses, Suomen Harrasteratsastajat, Suomen kenttäratsastusseura, Suomenratsut, Tuomarinkylän Ratsastajat, Upseeriratsastajat * Rugby: Helsinki Rugby Club * Salibandy: FinnPa, HIFK, M-Team, Puotinkylän Valtti, SSV, Tapanilan Erä * Soutu: Helsingin Soutuklubi, Joutele, Soutuseura SMARK * Sulkapallo: Helsingfors Badminton Club * Suunnistus: HS, Rastihaukat * Taitoluistelu: HL, HSK, HTA, HTK, MTK * Tanssiurheilu: Rock'n'Swing Dance Club Comets * Thainyrkkeily: King of the Ring * Uinti: HU, HSS, HTU Stadi, MaU, Vetehiset * Voimailu: Helsingin Atleettiklubi * Yleisurheilu: HKV, Helsingin Makkabi, Jyry, Viipurin Urheilijat, HKT == Lähteet == * Helsinkiläisistä urheiluseuroista
Maino

Jermaine Coleman (s. 30. elokuuta 1978, tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Maino) on yhdysvaltalainen hip hop -artisti. == Ura == Maino aloitti uransa tekemällä aluksi useita mixtapeja, mutta tarjosi myöhemmin levytyssopimusta Universal Recordsille. Vuonna 2007 Maino kuitenkin perui sopimuksensa Universalin kanssa ja liittyi Atlantic Recordsille. Mainon esikoisalbumi If Tomorrow Comes... julkaistiin kesäkuussa 2009. Albumin ensimmäinen single oli nimeltään "Hi Hater". Singlestä julkaistiin myös remixversio, jolla Mainon kanssa räppäsivät T.I., Swizz Beatz, Plies, Jadakiss ja Fabolous. Albumin toinen single oli "All the Above". Singlellä vieraili T-Pain. Albumin kolmas single oli "Million Bucks". Singlen tuotannosta vastasi Swizz Beatz. == Diskografia == ===Albumit=== * If Tomorrow Comes... (2009) * The Day After Tomorrow (julkaistaan Marraskuussa 2011)http://www.mtv.com/news/articles/1630552/maino-creating-heat-with-two- new-projects.jhtml ===Singlet=== * "Hi Hater" (2008) * "All the Above" (2009) * "Million Bucks" (2009) * "Let It Fly" (mukana Roscoe Dash) (2011) * "I'm About Cream" (mukana Lil Wayne) (2011) ===Mixtapet=== * The Hand of God (2007) * Brooklyn House Pt. 1 (2007) * Tuck Ya Chain In (2008) * Maino Is the Future (2008) * The Last Real Nigga Alive (2008) * Black Flag City: The New Religion (2009) * The Official Maino Mixtape Vol. 1 (2009) * I'm the Victim (2009) * Unstoppable (2009) * The Art Of War (2010) * I Am Who I Am (2011) * Respect The Jux (2011) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -artistit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
4\. kaupunginosa (Valkeakoski)

4\. Kaupunginosa Valkeakoskella käsittää kaupungin liikekeskustan eteläosan, kerrostalo- ja pientaloalueita sekä Lumikorven teollisuus- ja liikealueen. ==Osa-alueet== ===Jyräänmäki=== Jyräänmäki on asuinalue kaupungin keskustaajaman eteläosassa. Alue on puutalovaltaista, ja sitä halkoo kaksi katua, Jyräänkatu ja Kuusistonkatu. Alue on rakennettu pääosin 1940-luvulla, mutta alueen itäpuolella on Jyräänkujan "nurkka", joka on 1980-luvun lopulla rakennettua rivitaloaluetta. Jyräänmäen alapuolella sijaitsevat Sorrilan ala- aste, Valkeakosken kappeli ja hautausmaa sekä Neste-huoltoasema. Valkeakosken vesitorni on Jyräänmäellä. Alue on pääosin rauhallinen. ===Kaskela=== Kaskela on asuinalue keskustan itäpuolella. Alue on rakennettu pääosin 1960- ja 1970-luvuilla. Alue on pieni ja siellä kulkee kaksi katua, Kaskitie ja Peltotie. Alue on pienuutensa vuoksi melko rauhallinen. ===Laiska=== Laiska on omakotialue kaupungin eteläpuolella. Alue on pääosin rauhallista 1940-luvulla rakennettua puutaloaluetta. Aluetta halkoo Laiskantie. Alueen lounaispäässä sijaitsevat 1970-ja 1980-luvuilla rakennetut Laiskankujan ja Välikujan rivitaloalueet. Alueen nimen alkuperä on tuntematon. ===Lumikorpi=== Lumikorpi on teollisuusalue keskustan itäpuolella. Lumikorvessa on enimmäkseen teollisia yrityksiä ja autoliikkeitä, tosin alueella on myös K-Raudan myymälä. Hämeenlinnan Osuusmeijerin meijeri oli Lumikorvessa. Lumikorvessa on myös Valkeakosken kaatopaikka. ===Naakka ja Naakanrinne=== Naakan asuinalue sijaitsee jyrkässä rinteessä, jonka päällä on neljä tornitaloa. Rinteen alapuolella on kuusi nelikerroksista kerrostaloa. Naakan omakotialue sijoittuu Kaapelintien itäpuolelle. Naakan vanhaa omakotialuetta sanotaan toisinaan myös Leipiäläksi. Naakan alue on saanut nimensä alueella sijainneesta, Walkeakoski Oy:n omistamasta Naakan eli Leipiälän yksinäistalosta, jonka alueilla oli alkujaan pieniä mökkejä. Aluetta ruvettiin rakentamaan uudelleen 1970-luvun alkupuolella. Osittain Naakka kuuluu Valkeakosken 12. kaupunginosaan. ===Pässinmäki ja Apia=== Pässinmäen vanha omakotialue, jonka ympäristöä kutsutaan myös Apiaksi viereisen Apianlahden mukaan, sijaitsee vesistön äärellä keskustassa ja edustaa kaupungin vanhinta osaa. Siellä sijaitsevat muun muassa Apian kenttä, Apian Uimaranta ja Apian kansanpuisto Apian kanavan Mallasvedestä erottaman Apianlahden rannalla, vastapäätä lahden toisella puolella sijaitsevaa Apian koulua, joka on purettiin vuonna 2011. Apian maisemakuvaan kuuluvat vesistö ja luonto. ==Lähteet== * 04
Hiirenhäntä

Hiirenhäntä (Myosurus minimus) on pienikokoinen kasvilaji leinikkikasvien heimossa. Tieteellisen nimensä, kuten myös muun muassa suomalaisen ja ruotsalaisen nimensä, laji on saanut hiiren tai rotan häntää muistuttavasta hedelmävaiheen kukkavanastaan.Oulun kasvit 2005, s. 364. == Ulkonäkö ja koko == Hento ja kalju hiirenhäntä kasvaa 3–12 cm korkeaksi. Kasvin kaikki lehdet ovat tyviruusukkeena. Lehtien lavat ovat 1–2 mm leveitä, tasasoukkia ja ehytlaitaisia. Hiirenhäntä on syysyksivuotinen, joten se itää syksyllä ja kasvattaa pienen lehtiruusukkeen. Keväällä se kukkii vaatimattomin kukin. Pitkäperäiset kukat ovat yksittäin, 5–8 mm leveitä ja väriltään vaaleankeltaisia. Kukassa verholehtiä on tavallisesti viisi kappaletta ja torvimaisia terälehtiä 5–7 kappaletta. Heteitä on vähän. Kukinnan jälkeen hedelmävaiheessa kukkapohjus pitenee jopa 5 senttimetriä pitkäksi, pähkylöiden peittämäksi ”hiirenhännäksi”, josta lajin tunnistaa helposti. Suomessa hiirenhäntä kukkii touko-kesäkuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 88. == Levinneisyys == Hiirenhäntää kasvaa Euroopassa Ranskasta Pohjois-Balkanille ja edelleen Länsi-Venäjälle. Pohjoisessa lajin levinneisyysalue ulottuu Britteinsaarille ja Fennoskandian keskiosiin. Etelä-Euroopasta laji puuttuu lähes kokonaan. Satunnaisesti lajia tavataan Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä ja Keski-Aasiasta. Pohjois-Amerikassa hiirenhäntää kasvaa mantereen etelä- ja keskiosissa.Den virtuella floran: Råttsvans (ruots.) Viitattu 20.6.2011. Suomessa hiirenhäntää tavataan lähinnä Oulu–Joensuu-linjan eteläpuolella. Laji on harvinaistunut monin paikoin. Runsaimmin sitä kasvaa Varsinais- Suomessa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2017: Kasviatlas 2016. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 22.10.2017. Oulussa on tiettävästi lajin pohjoisin esiintymä maailmassa. Suurimmassa osassa Suomea hiirenhäntä on muinaistulokas. == Elinympäristö == Hiirenhännän tyypillisiä kasvupaikkoja ovat pellot, pihat, puutarhat, pientareet, kosteat kalliot ja muut yleensä tallatut paikat. Lajin vuosittainen esiintyminen vaihtelee suuresti, ja siihen vaikuttavat sekä kevään että syksyn kasvuolosuhteet. Kuivina vuosina laji saattaa lähes kadota kasvupaikoiltaan mutta säilyy maassa siemenpankissa odottaen parempia kasvuolosuhteita.Helsingin kasvit 1998, s. 208. == Lähteet == * Helsingin kasvit – Kukkivilta kiviltä metsän syliin. Toim. Kurtto, Arto & Helynranta, Leena. Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Yliopistopaino, Helsinki 1998. * Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle. Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005. * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * *Luontoportti: Hiirenhäntä: (Myosurus minimus) *Pohjolan kasvien pauloissa: Myosurus minimus - hiirenhäntä, hentohiirenhäntä *Laji.fi: Hiirenhäntä: (Myosurus minimus) *Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Hiirenhäntä: (Myosurus minimus) * Den virtuella floran: Råttsvans Luokka:Leinikkikasvit
Kenneth III

Kenneth III oli Skotlannin kuningas vuosina 997–1005. Hänen isänsä oli Dub. Kerrotaan, että Kenneth yritti turvata poikansa Giricin aseman valtaistuimella, mutta kun hän sai surmansa taistelussa 1005, vallan vei Malcolm.Kenneth III The British Monarchy == Lähteet == Luokka:Skotlannin hallitsijat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1005 kuolleet
Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1975

Vuoden 1975 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Ludwigshafen am Rheinissa, Länsi-Saksassa huhti-toukokuun vaihteessa. Kisoissa kilpailtiin sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa että vapaapainissa. Ylivoimaisesti eniten mitaleita kisoista rohmusivat Neuvostoliiton painijat, jotka kahta sarjaa lukuun ottamatta saavuttivat palkintokorokesijoituksen jokaisessa sarjassa. == Mitalistit == === Kreikkalais-roomalainen paini === Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 48 kg Constantin Alexandru Aleksei Šumakov Ferenc Seres 52 kg Rolf Krauß Valeri Arutjunov Bilal Tabur 57 kg Ivan Frgić Farhat Mustafin Bernd Drechsel 62 kg Kazimierz Lipień Anatoli Kavakajev Stojan Lasarov 68 kg Andrzej Supron Viktor Kusmin Lars-Erik Skiöld 74 kg Jan Karlsson Klaus-Peter Göpfert Vítězslav Mácha 82 kg Vladimir Tšeboksarov Ion Enache André Bouchoule 90 kg Georgi Raikov Vladimir Nekajev Dieter Heuer 100 kg Nikolai Balbošin Fredi Albrecht Jozsef Farkas yli 100 kg Janos Rovnyai Nikola Dinev Olexandr Koltšinski ===Vapaapaini=== Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 48 kg Hassan Issajev Jürgen Möbius Fjodor Baumbach 52 kg Arsen Allakverdijev Ali Alan Władysław Stecyk 57 kg Vladimir Jumin Miko Dukov Zbigniew Żedzicki 62 kg Ivan Jankov Helmut Strumpf Sagalav Abdulbekov 68 kg Ihaki Gaidarbekov Mehmet Sari Gerhard Weisenberger 74 kg Pavel Pinegin Dan Karabín Servet Aydemir 82 kg Ismail Abilov Vasile Iorga Günter Spindler 90 kg Horst Stottmeister Pavel Kurczewski Pjotr Surikov 100 kg Ivan Jarygin Harald Büttner Dimo Kostov yli 100 kg Soslan Andijev Jozsef Balla Ladislau Simon == Mitalitaulukko == 1 8 6 4 18 2 4 2 2 8 3 2 1 2 5 4 1 5 3 9 5 Romania 1 2 1 4 6 1 1 2 4 7 Länsi-Saksa 1 0 1 2 1 0 1 2 9 1 0 0 1 10 0 2 2 4 11 0 1 1 2 12 0 0 1 1 == Lähteet == *FILA:n tietokanta 1975 Luokka:Vuoden 1975 urheilu Euroopan-mestaruuskilpailut 1975 Luokka:Rheinland-Pfalz
Malcolm II

Malcolm II oli Skotlannin kuningas vuosina 1005–1034. Hän laajensi Skotlannin aluetta Lothianiin sillä aikaa kun englantilaisilla oli täysi työ torjua viikinkien hyökkäyksiä etelämpänä.Malcolm II (r. 1005-1034) The British Monarchy == Lähteet == Luokka:Skotlannin hallitsijat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1034 kuolleet
Luettelo tunnetuista mikkeliläisistä

* Carla Bosco, entinen pikajuoksija * Manuela Bosco, kirjailija ja näyttelijä * Risto Dufva, jääkiekkovalmentaja * Tamás Gruborovics, jalkapalloilija * Tibor Gruborovics, entinen jalkapalloilija ja valmentaja * Johannes Haapasalo, kuvanveistäjä * K. F. Haapasalo, kansanedustaja (SDP), ministeri ja päätoimittaja * Antti Hackzell, Suomen pääministeri, maaherra ja kansanedustaja (Kokoomus) * August Hillbom, piirilääkäri * Kalle Holmberg, teatteri- ja oopperaohjaaja * Helka Hynninen, laulaja ja sanoittaja * Hannes Hynönen, toisen maailmansodan veteraani * Karo Hämäläinen, kirjailija * Johan Henrik Hästesko, eversti, teloitettu upseerikapinallinen * Raimo Häyrinen, urheiluselostaja * Jouko Innanen, pilapiirtäjä Jouko * Jussi Jääskeläinen, jalkapalloilija * Terhi Jääskeläinen, pianisti * Aake Kalliala, näyttelijä * Marko Kauppinen, jääkiekkoilija * Jokke Kangaskorpi, entinen jalkapalloilija * Juuso Kangaskorpi, entinen jalkapalloilija * Sylvi Kekkonen, kirjailija ja presidentti Urho Kekkosen puoliso * Jari Ketomaa, ralliautoilija * Heikki Kinnunen, näyttelijä * Harri Kirvesniemi, hiihtäjä * Mikko Kolehmainen, meloja, olympiavoittaja * Joanna Kuvaja, televisiojuontaja * Albert Kuqi, jalkapalloilija * Njazi Kuqi, jalkapalloilija * Shefki Kuqi, jalkapalloilija * Eero Lehtonen, yleisurheilija * Rakel Liekki, kuvataiteilija ja toimittaja, entinen pornonäyttelijä * Raakel Lignell, tuottaja, juontaja * Erkki Liikanen, Suomen Pankin pääjohtaja * Voitto Liukkonen, urheiluselostaja * Otto Manninen, kirjailija, runoilija ja suomentaja * Olli Nepponen, kansanedustaja (Kokoomus), prikaatikenraali * Mari Mörö, kirjailija * Anna Paavilainen, näyttelijä * Aukusti Pasanen, kansanedustaja (Suomen Kansanpuolue), varatuomari * Kari Piippo, graafikko * Carl Fredrik Pöndinen, tukkukauppias, laivanvarustaja ja kauppaneuvos * Hannu Raittila, kirjailija * Olli Rehn, kansanedustaja (Keskusta), ministeri, Euroopan komission jäsen * Antti Ronkainen, entinen jalkapalloilija * Pirjo Rusanen, kansanedustaja (Kokoomus), ministeri ja europarlamentaarikko * Arja Saijonmaa, laulaja * Juhani Salonius, valtakunnansovittelija * Arto Seppälä, kansanedustaja (SDP), kunnallisneuvos * Matti ”Fredi” Siitonen, muusikko * Lenita Toivakka, kansanedustaja (Kokoomus) ja ministeri * Janne Viitamies, kansanedustaja (SDP) * Pauliina Viitamies, kansanedustaja (SDP) * Timo Väänänen, kanteleensoittaja Luokka:Mikkeli mikkeliläiset
12\. kaupunginosa (Valkeakoski)

12\. kaupunginosa Valkeakoskella käsittää pääosan eteläisen kantakaupungin pientaloalueista. ==Osa-alueet== ===Juhannusvuori=== Juhannusvuoren pieni asuinalue sijaitsee keskustaajaman eteläpuolella, pienen mäen laella. Alue koostuu pääosin 1960-luvulla rakennetusta omakotiasutuksesta. Alueen itäpäässä, Kokkolan asuinalueen alapuolella sijaitsee ns. Juhannusvuori 2, joka on myöhemmin rakennettua omakoti- ja rivitalovaltaista aluetta. Alueen tiet on nimetty pääosin kesän ja sään mukaan, esim. Suvitie, Helletie ja Pilvitie. ===Kokkola=== Asuinalue on pääosin 1970-luvulla rakennettua omakoti- ja rivitaloaluetta. Kokkola sijaitsee kaupungin kaakkoispuolella. Kokkola on luonnonläheinen asuinalue. ===Naakka=== Naakka kuuluu osittain Valkeakosken 4. kaupunginosaan, osittain 12. kaupunginosaan. Se on myös yksi Sääksmäen vanhoista kylistä. Kaupungille nimensä antaneen Valkeakosken kylän kanssa samaan jakokuntaan kuuluneen Naakan eli Leipiälän kylän ainoa talo oli samanniminen ratsutila, jonka omistajana pitkään oli Walkiakoski Oy. ===Raikas=== Raikkaan asuinalue koostuu 1930- ja 1940-luvulla rakennetusta omakotiasutuksesta ja uudemmista rivitaloista. Alue on yksi Valkeakosken vanhimmista asutusalueista ja tämän huomaa vieläkin, Raikkaan kadut ovat enimmäkseen kapeita kujia. Alue on melko rauhallinen asuinalue lähellä palveluita. Aluetta halkoo useita katuja, pääkatu on Veistämöntie. ===Sassi=== Sassin asuinalue sijaitsee Valkeakosken eteläpäässä, maaseudun läheisyydessä. Sassin asutus koostuu neljästä 1960-luvulla rakennetusta yhteisen Asunto- osuuskunta Sassinmäen muodostavasta lamellitalosta ja pienestä joukosta omakotitaloja. Sassin kerrostalot jaetaan Pellervontie 20:n Ykköstaloon, Kemmolantie 12:n ja 14:n Kakkostaloon ja Kolmostaloon sekä Pellervontie 18:n Nelostaloon. Jokaisessa talossa on raput A–F, ja asuntoja on kaikkiaan koko osuuskunnassa 144 kappaletta. Kerrostaloilla on yhteinen vehreä piha-alue, jolla sijaitsee neljää kerrostaloa kuvaava oravapatsas. Sassin omakotiasutus on lisääntynyt rakentamisen kasvaessa alueella Mielikintien varteen. Sassin kaksi pääkatua ovat Pellervontie ja Kullervontie. Pellervontie oli 1990-luvun alkupuolelle asti Viuhantien alkuosaa, ja pieni osa Viuhaan kääntyvästä osuudesta nimeltään Ainontie. ==Lähteet== * 12
Rudigerin oireyhtymä

Rudigerin oireyhtymä on todennäköisesti autosomissa resessiivisesti periytyvä oireisto, jonka oireita ovat kasvun vaikea hidastuminen, raajojen, suku- ja virtsaelinten poikkeavuudet sekä oireistolle ominaiset kasvonpiirteet. Oireisto on kuvattu vain yhdessä perheessä veljellä ja siskolla, jotka menehtyivät vauvaiällä.Orphanet: Rudiger syndrome == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Antti Kangas

Antti Kangas (s. 27. tammikuuta 1976 Kempele) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi pääasiassa Oulun Kärpissä. Kangas pelasi ensimmäistä kertaa aikuisten tasolla kaudella 1994–1995, edustaessaan Oulun Kärppiä II-divisioonassa. Kangas oli maalilla viidessä pudotuspeliottelussa. Ennen sitä hän oli ollut mukana yhdessä ottelussa kaudella 1993–1994. Kaudella 1994–1995 Kangas pelasi kuitenkin pääasiassa Kärppien A-nuorissa. Pelattuaan 32 ottelua I-divisioonassa Kangas siirtyi ruotsalaiseen Bodens IK:hon. Pelattuaan kauden siellä Kangas siirtyi kaudeksi 1997–1998 saksalaiseen EC Wilhelmshaven-Stickhausenin joukkueeseen. Pelattuaan Saksassakin vain kauden, palasi Kangas Suomeen ja II-divisioonaan, Limingan Kiekkoon. Kangas palasi Kärppiin kaudeksi 1999–2000, ja päätti uransa SM-liigassa kaudella , pelattuaan liigassa vain kaksi ottelua. Kangas on pelannut kuusi nuorten ja 16 poikien maaottelua. SM-liigassa Kangas pelasi 13 ottelua, puettuja otteluita kertyi 66. SM-liigan pudotuspeleistä Kankaalle kertyi yksi pelattu ja yhdeksän puettua ottelua. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pleksippos

Pleksippos () oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri mieshahmon nimi. * Pleksoppos, Thestioksen poika ja Althaian veli, jonka Meleagros surmasi.Apollodoros: Bibliotheke ('Kirjasto') 1.7.10 (engl. käännös). * Pleksippos, Fineuksen ja Kleopatran poikaApollodoros: Bibliotheke ('Kirjasto') 3.15.3 (engl. käännös). * Pleksippos, yksi Aigyptoksen 50 pojasta.Hyginus: Fabulae clxx (engl. käännös). == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia
Pinsiön parooni

Pinsiön parooni on Edvin Laineen ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1962. Elokuva perustuu Leena Härmän näytelmään Pinsiön parooni (1960). Elokuva kertoo ahtaasti kasarmissa asuvasta Nurmen työläisperheestä. Perhe rakentaa hartiapankilla ja talkoovoimin iltaisin omaa kotia. Esteeksi kuitenkin nousee, etteivät Nurmet saakaan odottamaansa aravalainaa.Yle.fi/Ohjelmat Eräs kriitikko toteaa arviossaan, että elokuva on kuivakiskoista filmattua teatteria muutamia roolisuorituksia lukuun ottamatta. Poikkeuksista hän mainitsee Eero Roineen hupaisan vaarinhahmon, Elna Hellmanin Moisioskan ja Elsa Turakaisen Holopaiskan.Päivän elokuvia, Tv-maailma, 24/2012 sivu 13 Itse elokuvaa hän luonnehtii yksilön yritteliäisyyden ja raivaajahengen ylistykseksi.Päivän elokuvia, AL, Tv-maailma, 20/2013 sivu 29 ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1962 suomalaiset elokuvat Luokka:Edvin Laineen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat
Hyaluronaani

Hyaluronaani eli hyaluronihappo on solujen pinnalla valmistettava ja soluväleissä esiintyvä pitkäketjuinen sokerimolekyyli. Hyaluronihappo on suurimolekyylinen mukopolysakkaridi eli glykosaminoglykaani. Se koostuu glykosidisidoksin toisiinsa liittyneistä D-glukuronihapon ja N-asetyyliglukosamiinin muodostamista disakkaridiyksiköistä. Sitä esiintyy lähes kaikissa kudoksissa, joissa sillä on tärkeä rooli kudosten toiminnalle. Lasiainen, napanuora ja nivelneste sisältävät erityisen paljon hyaluronihappoa. Hyaluronaani imee vettä itseensä, minkä vuoksi se on suosittu raaka-aine ihonhoitotuotteissa ja ryppyihin pistettävissä täyteaineissa. Ihmisessä on noin 15 grammaa hyaluronaania josta noin kolmannes kehittyy uudelleen joka päivä. Hyaluronaani on ensimmäisen kerran eristetty lasiaisesta. Se muodostuu solukalvossa eikä Golgin laitteessa, toisin kuin muut glykosaminoglykaanit. Hyaluronihapon CAS-numero on 9004-61-9. Lääke on alun perin valmistettu kukonhelttauutteesta ja kehitetty Japanissa,Mistä apu polven nivelrikon hoitoon? – Nils Kyrklund mutta nykyään tuottamiseen käytetään bakteerifermentaatiota. == Käyttö lääkkeenä == Luonnostaan hyaluronaanilla on lyhyt puoliintumisaika ja erilaisia tekniikoita käytetään pidentämään molekyylien stabiilisuutta mm. NASHA stabiilisaatiota käytetään Durolane valmisteessa. Medicijnvrije behandeling van artrose en artritis Yhden pistoksen vaikutusaika voi kasvaa kuuteen kuukauteen tai jopa vuoteen. Vuonna 2007 EMA laajensi hyväksyntänsä koskemaan (Hylan GF-20) hoitoja nilkka- ja olkapäänivelrikkokipuihin. == Katso myös == *Kaliumhyaluronaatti CAS-numero 31799-91-4 *Natriumhyaluronaatti eli hyaluronihapon natriumsuola, jonka CAS- numero 9067-32-7 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Solunetti: Hyaluronaani *PubChem: Hyaluronic-acid *Human Metabolome Database: Hyaluronan *Food Component Database (FooDB): Hyaluronic acid *DrugBank: Hyaluronic acid *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hyaluronate *ChemBlink: Hyaluronic acid * Bristol University School of Chemistry, Molecule of the Month: Hyaluronic Acid Luokka:Polysakkaridit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaikenlaisia vieraita

Kaikenlaisia vieraita on Toivo Särkän ja Yrjö Nortan yhteistyössä ohjaama romanttinen komedia vuodelta 1936. Se perustuu Agapetuksen samannimiseen näytelmään. ==Taustaa== Kuvausryhmän jäsen Aarne Kajontera kertoi marraskuussa 1973 haastattelussa, että Särkän ohjaus oli lähinnä nimellistä ja hän vasta opetteli ohjausta. Taustaa, viitattu 6.8.2014 Pienissä sivurooleissa näyttelevät muun muassa Erkki Karun poika Olavi sekä elokuvasta Miehen tie tunnettu Gunnar Hiilloskorpi. Elokuvan liikennevälineitä ovat höyryveturi Hr1 n:o 570, reittiä Elimäki–Kausala–Lahti liikennöivä Lahden lähiliikenteen uusi Volvo-merkkinen linja-auto sekä ruotsalainen liikennevesitaso Junkers JU-52/3m (SE-ADR). ==Juoni== Elokuvan tarinassa kaunis kartanonomistaja Irma Karitie lähtee matkoille. Sillä välin hänen sisarenpoikansa ryhtyy taiteilijaystävänsä Maurin avustamana pitämään taloa täysihoitolana rahaa ansaitakseen.Yle.fi/elokuvat ==Arviot== Aikalaisarvioissa kiitosta ja kritiikkiä tuli tasaisesti. Vilho Toivari (Suomen Sosialidemokraatti) toteaa arviossaan, että suomalainen elokuva menee eteenpäin, ja tunnustaa sen "ensiluokkaiseksi". Hufvudstadsbladetin kriitikon mukaan elokuvassa on huumoria ja vauhtia, mutta näyttelijätyö on epätasaista ja ohjaus usein taitamatonta. Teatterimaisuudesta moittii nimimerkki L-i (Ilta-Sanomat). Näyttelijöistä kiitosta saivat Jorma Nortimo ja Aku Korhonen, sen sijaan Toivo Palomurron ja Ester Toivosen ansioiksi nähtiin lähinnä ulkonäkö. Lehdistöarvio, viitattu 6.8.2014 == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1936 suomalaiset elokuvat Luokka:Toivo Särkän ohjaamat elokuvat Luokka:Toivo Särkän käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Yrjö Nortan ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset romanttiset komediat
Olkipukki

Olkipukki on oljesta tehty pukkia esittävä joulukoriste, joka tunnetaan muun muassa Suomessa. Gävlen kaupunki Ruotsissa tunnetaan joka vuosi pystytettävästä, ja usein polttamalla sabotoidusta, 13 metriä korkeasta olkipukista, Gävlen pukista. == Pukkeja == Tiedosto:Gavle christmas billy goat.jpg|Gävlen pukki, suuri olkipukki Gävlessä Ruotsissa. == Katso myös == * Himmeli * Kekripukki * Nuuttipukki * Martinpäivä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joulun esine – olkipukki . Satakunnan museo. * Olkipukin ohje . Käspaikka. * Olkipukin valmistus. Ylen Elävä arkisto. Luokka:Joulukoristeet