EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kuusi Napoleonia

Kuusi Napoleonia () on yksi Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan perusajatuksena on Napoleonin rintakuvien selittämättömältä vaikuttava tuhoaminen. == Juoni == Tarkastaja Lestrade Scotland Yardista saapuu tapansa mukaan vierailemaan iltaisin Sherlock Holmesin luona ja kertoo salapoliisiystävälleen paljon hänelle päänvaivaa tuottavasta mysteeristä. Muutama Napoleonia esittävää kipsistä rintavalosta on varastettu ja löydetty murskattuina, mutta murtovaras ei ole koskenut mihinkään muuhun. Aluksi poliisi pitää tekoja jonkun mielenvikaisen aikaansaannoksina ja harmittomana, mutta sitten tapahtuu murha. Holmes ryhtyy selvittämään tapausta ja saa selville, että erään Napoleonin kipsisen rintakuvan sisään oli kätketty hyvin arvokas ja varastettu musta helmi. ==Aiheesta muualla== Luokka:Sherlock Holmes -novellit
Valtakunnansyyttäjä

__NOTOC__ Valtakunnansyyttäjä on Suomen ylin syyttäjä. Virka on perustettu vuonna 1996, jolloin ylimmän syyttäjän tehtävät siirtyivät pois valtioneuvoston oikeuskanslerilta. Valtakunnansyyttäjä toimii valtakunnansyyttäjänvirastossa, jossa on myös apulaisvaltakunnansyyttäjä sekä noin kymmenen valtionsyyttäjää. Valtakunnansyyttäjänviraston alaisuudessa toimivat paikallistasolla kihlakunnansyyttäjät. == Luettelo valtakunnansyyttäjistä == === Valtakunnansyyttäjät === Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä toimi Matti Kuusimäki 1997–2010. Hänen jäätyään eläkkeelle virkaan nimettiin Matti Nissinen vuonna 2010. Nissinen irtisanottiin tammikuussa 2018 virkavelvollisuuden rikkomisen johdosta ja siitä seuranneen puolen vuoden irtisanomisaikana virkaa hoiti apulaisvaltakunnansyyttäjä Raija Toiviainen. Myöhemmin Toiviainen nimitettiin valtakunnansyyttäjän virkaan 1. elokuuta 2018 alkaen. Toiviainen hoiti virkaa lokakuuhun 2022 asti, jolloin valtakunnansyyttäjänä aloitti Ari-Pekka Koivisto. === Apulaisvaltakunnansyyttäjät === Apulaisvaltakunnansyyttäjänä toimii Jukka Rappe. Aiemmin apulaisvaltakunnansyyttäjinä ovat toimineet Raija Toiviainen (2016–2018), Jorma Kalske (2002–2016) ja Martti Jaatinen (1997–2002). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Valtakunnansyyttäjä Valtakunnansyyttäjänvirasto Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Suomen viranomaiset
Mikko von Hertzen

Magnus Mikael "Pide" von Hertzen eli Mikko von Hertzen (s. 21. elokuuta 1972 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on soittanut rumpuja Egotrippi- ja Lemonator-yhtyeissä. Tällä hetkellä hän on Von Hertzen Brothers -yhtyeen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä. Von Hertzen julkaisi vuonna 1999 Terhi Kokkosen kanssa singlen "Lupaus". Kappale oli neljä viikkoa Suomen Top20-singlelistalla ja sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi . Hän on laulanut taustalla veljensä Kie von Hertzenin edellisen bändin, Don Huonojen, levyillä. Hän oli myös mukana kahdella kappaleella Markus Nordenstrengin albumilla Moody. Mikko von Hertzen tunnetaan myös vapaaehtoistyöntekijänä ja Äiti Amman eli Mata Amritanandamayin seuraajana. Hän eli Intiassa vuosina 1998–2005. Vuonna 2009 Mikko vieraili Onnen laulut -kokoelmalevyllä, jossa hän esitti kappaleen "Romanssi". Syksyllä 2012 von Hertzen oli yksi kolmesta kykyjenetsintäohjelma Talent Suomen uusista tuomareista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Suomalaiset rockrumpalit Luokka:Suomalaiset rockmusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Suomalaiset rockmuusikot
Matti Kuusimäki

Matti Jyrki Johannes Kuusimäki (s. 3. toukokuuta 1943 Turku)Kuka kukin on 2007, Otava 2006 on suomalainen juristi. Hän toimi Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä vuosina 1997–2010. Hänen seuraajakseen tuli Matti Nissinen. Ennen valtakunnansyyttäjän virkaa hän toimi kanneviskaalina ja hovioikeudenneuvoksena Vaasan ja sittemmin Helsingin hovioikeudessa sekä oikeusministeriön kehitysjohtajana. Nuorempana hän on toiminut lisäksi Poliisiopiston (nykyinen Poliisiammattikorkeakoulu) opettajana 1968–1969. Kuusimäki on koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti. Tasavallan presidentti myönsi hänelle kesäkuussa 2009 professorin arvonimen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset syyttäjät Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nekropoli

Nekropoli (kreikan sanasta nekropolis ’kuolleiden kaupunki’) tarkoittaa isoa hautausmaata tai hautapaikkaa, jossa haudoille on rakennettu omat rakennelmat. Termiä käytetään pääasiassa hautausmaista, jotka sijaitsevat muinaisten kansojen kaupunkien ja keskusten läheisyydessä. ==Historia ja tarkoitus== Maailman vanhin nekropoli lienee Maltalla sijaitseva Ħal Saflienin hypogeum, joka on noin vuodelta 2500 eaa. Nekropoleja rakennetaan useista syistä. Joskus niiden tarkoitus on pelkästään uskonnollinen, kuten Egyptin Kuninkaiden laakso. Koska usein uskottiin kuolemanjälkeiseen elämään, rakennettiin haudoille "asumuksia" ja rakennelmia. Toiset kulttuurit ovat taas luoneet nekropoleja sen takia, että kaupungissa on ollut hautauskielto; hyvinä esimerkkeinä etruskien rakentamat nekropolit, joita löytyy Italiasta, eteläisestä Toscanasta ja pohjoisesta Latiumista. Rooman valtakunnassa nekropoleja muodostui samasta syystä teiden varsille heti kaupunkien ulkopuolelle, esimerkiksi Via Appia Rooman ja Alyscamps Arlesin ulkopuolella. Eräs hyvin huomattava historiallinen nekropoli on Samarkandissa sijaitseva Shahi Zinda, johon on haudattu entisten hallitsijaperheiden jäseniä. 1800-luvulla nekropoleja rakennettiin taas viktoriaanisen suurellisen ja yksityiskohtaisen muodin innoittamana. Nykyaikainen nekropoli on esimerkiksi Colmassa, Kaliforniassa. Se on San Franciscon esikaupunki, jonne on haudattu jo vuosikymmenien ajan San Franciscon ja muiden lähikaupunkien kuolleet. Kaupunkilaiset näkivät tarpeelliseksi haudata kuolleet kaupungin ulkopuolelle. == Katso myös == * Katakombi * Krypta * Hautakammio ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Hautaus
Valtakirja

Valtakirja on asiakirja, jolla fyysinen tai juridinen henkilö valtuuttaa toisen toimimaan puolestaan. Valtakirjaa käytetään muun muassa oikeudenkäyntiasiamiehen valtuutuksen osoittamiseen. Myös kaupankäynnissä voidaan toinen valtuuttaa myymään tai ostamaan jotain. Äänestyksessä äänioikeus voidaan valtakirjalla antaa toiselle henkilölle. Usein valtakirjassa yksilöidään annettu toimeksianto ja asiamiehen toimivallan laajuus, esimerkiksi kauppahinta. ==Valtakirjatyyppejä== * Yksilöidyllä valtakirjalla henkilö voi valtuuttaa jonkun tekemään puolestaan tietyn, asiakirjassa mainitun oikeustoimen. Valtakirjassa tulee määritellä oikeustoimi ja kertoa valtuutetun henkilön nimi. *Avoin asianajovaltakirja ei määritä sitä tehtävää, jota valtuutus koskee; valtuutuksen laatu ja laajuus jää päämiehen ja valtuutetun välisen sopimuksen varaiseksi. Avoimessa asianajovaltakirjassa on ainoastaan teksti "avoin asianajovaltakirja", päiväys ja valtuuttajan eli päämiehen allekirjoitus. Avoimella asianajovaltakirjalla ei voi nostaa rahaa. * Yleisvaltakirjan myötä valtuutetulla on laaja kelpoisuus toimia valtuuttajan puolesta. Yleisvaltakirjassa on tavallisesti kahden todistajan nimet. Yleensä yleisvaltakirjassa luetellaan esimerkinomaisesti oikeustoimia, joihin valtuutettu voi ryhtyä, ja annetaan oikeus tehdä muita samankaltaisia toimia. ==Lähteet== == Katso myös == * Valtakirja (virkaan), virkamiehille annettu nimityskirja Luokka:Oikeustiede Luokka:Oikeudelliset asiakirjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Enontekiön lentoasema

Enontekiön lentoasema (; ) on Enontekiön kunnassa sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Hetasta kahdeksan kilometriä länteen. Lentoaseman sijainti noin 300 metrin korkeudessa merenpinnasta tekee siitä Suomen korkeimmalla sijaitsevan lentoaseman. Enontekiön lentoaseman rakennustyöt valmistuivat vuonna 1980, ja se siirrettiin Ilmailuhallituksen (nyk. Finavia) hallintaan vuonna 1988. Kiitotie pidennettiin vuonna 1992 kahteentuhanteen metriin. Finavia myi lentoaseman Enontekiön kunnalle vuonna 2020 ja se siirtyi kunnan hallintaan heinäkuussa 2021. Lentoasemaa operoi kunnan omistama yritys Enontekiön Lentoasema Oy. Lentokentän terminaalirakennus on vuodelta 1989. Vuoden 2009 elokuussa Finavia ilmoitti nimeävänsä lentoaseman uudelleen Enontekiö- Kautokeinon lentoasemaksi, mutta nimenmuutosta ei ole käytännössä toteutettu. Enontekiön lentoasemalta lennetään matkustajatilauslentoja pääsääntöisesti talvisin. Kesäisin lentoasema on erityisesti yleisilmailukäytössä. Lentoasema on valittu huoltovarmuuskeskuksen huoltovarmuuskriittiseksi yritykseksi ja sieltä lennettään myös sotilaslentoja. == Matkustajamäärät == Vuosittaiset matkustajatilastot Enontekiön lentoasemalle Vuosi Kotimaa Ulkomaat Yhteensä Muutos 2005 669 13 028 13 697 −14,8 % 2006 545 16 868 17 413 +27,1 % 2007 856 24 230 25 086 +44,1 % 2008 772 20 473 21 245 −15,3 % 2009 814 16 869 17 683 −16,8 % 2010 848 15 175 16 023 −9,4 % 2011 721 17 517 17 517 +9,3 % 2012 1 282 20 000 21 282 +16,7 % 2013 1 832 18 337 20 169 −5,2 % 2014 306 19 162 19 468 −3,5 % 2015 303 21 034 21 337 +9,6 % 2016 630 21 643 22 273 +4,4 % 2017 785 24 752 25 537 +14,7 % 2018 595 25 468 26 063 +2,1 % 2019 16 27 963 27 979 +7,4 % 2020 0 5 258 5 258 −81,2 % 2021 0 0 0 −100 % == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen ilmailukäsikirja – Enontekiön lentoasema Luokka:Enontekiön rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen lentoasemat Luokka:Arktisen alueen lentoasemat
Tuomio

Tuomio on yleisen tuomioistuimen riita- tai rikosasian oikeudenkäynnin pääasiassa antama ratkaisu. Muut ratkaisut ovat päätöksiä (esimerkiksi hakemusasioissa, ratkaisut prosessiväitteisiin tai todistajien palkkiovaatimuksiin). Hallintotuomioistuinten ratkaisut ovat päätöksiä. Tuomion täytäntöönpanon ja pätevyyden edellytyksenä on lainvoimaisuus. Tuomio voidaan julkistaa suullisesti heti jutun käsittelyn jälkeen tai kirjallisesti myöhemmin "kansliapäätöksenä". Asianosaisilla on oikeus saada tuomio lopulta kirjallisena tietoonsa. Yksipuolinen tuomio annetaan jos jutun toinen osapuoli on passiivinen, ei anna vastinetta määräajassa tai ei saavu oikeuden istuntoon. Yleiskielessä, esimerkiksi joukkotiedotusvälineissä, tuomiolla usein tarkoitetaan rikosasiassa tuomittua rangaistusta. Tuomioistuimen tuomio voi kuitenkin olla syytteet ja vaatimukset hylkäävä, joten väärinkäsityksen vaara on ilmeinen. == Sisältö == Tuomion pitää sisältää ratkaisu sekä sen laatineiden tuomioistuimen jäsenten nimet. Laadukas ratkaisu sisältää lopputuloksen kaikista esitetyistä vaatimuksista ja syytteistä. Rikosasian tuomio on joko syylliseksi tuomitseva tai syytteen hylkäävä. Riita-asiasta annettavaa tuomiota voidaan kutsua suoritus-, vahvistus-, kielto-, sietämis- tai muotoamistuomioksi asiatyypistä riippuen. == Muutoksenhaku == Tuomioihin haetaan muutosta yleensä valittamalla ylempään oikeusasteeseen. Valitusaikana käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen, eli sitä ei voida panna täytäntöön, mikäli tyytymättömyydestä on ilmoitettu. Hovioikeuden tuomio voidaan panna täytäntöön heti tuomion antamisen jälkeen. Korkein oikeus voi pyynnöstä tai oma-aloitteisesti kieltää toimeenpanon tai keskeyttää sen, jos hovioikeuden ratkaisuun on haettu muutosta. Jos tuomiosta ei valiteta valitusaikana, se tulee lainvoimaiseksi ja voidaan panna täytäntöön. Valitusajan jälkeen tuomioon voidaan vielä hakea korkeimmasta oikeudesta tuomion purkua mikäli oikeudenkäynnissä on menetelty virheellisesti, lakia on sovellettu väärin, oikeudenkäynnissä ei ole voitu esittää merkityksellistä seikkaa tai on esitetty perätön lausuma, väärennetty tai totuudenvastainen asiakirja. Yksipuoliselle tuomiolle voidaan hakea takaisinsaantia (uudelleen käsittelyyn ottamista yksipuolisen tuomion antaneessa tuomioistuimessa), mikäli on esittää seikka, jolla olisi ollut merkitystä asian ratkaisemiselle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Käräjäoikeuden riita- ja hakemusasioiden kirjaamisjärjestelmän ohje (Finlex) Luokka:Prosessioikeus
Hallintotuomioistuin

Hallintotuomioistuimet ratkaisevat hallintolainkäyttöasioita eli julkisoikeudellisia valitusasioita ja hallintoriita-asioita. == Hallintotuomioistuimet Suomessa == Suomen hallintolainkäytössä on yleisinä hallintotuomioistuimina seitsemän alueellista hallinto-oikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Erilaisia asiaryhmiä on halliinto-oikeuksissa käsiteltävissä asioissa suuri määrä lukuisilla julkisen toiminnan aloilla, kuten vero-, ympäristö-, maankäyttö-, luonnonvara-, vesi-, sosiaali-, terveys-, kunnallis-, ulkomaalais-, valtiontuki-, maatalous- ja virkamiesasioita. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa asiaryhmiä on vielä enemmän, koska sinne valitetaan myös esimerkiksi markkinaoikeuden päätöksistä useissa asiaryhmissä, ja yleensä myös valtioneuvoston yleisistunnon päätöksistä. Alueellinen hallinto-oikeus ratkaisee valituksen perusteella, onko viranomaisen päätös lainmukainen. Viranomainen voi olla paikallinen, alueellinen tai valtakunnallinen. Ellei hallinto-oikeuden ratkaisu tyydytä, voidaan useimmissa asioissa valittaa edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jossa nykyisin edellytetään valituslupaa. Suomen hallinto-oikeudet on nimetty pääosin sijaintipaikkakuntiensa mukaan: * Helsingin hallinto-oikeus * Hämeenlinnan hallinto-oikeus * Itä-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmat Kuopion hallinto- oikeus ja Kouvolan hallinto-oikeus) * Pohjois-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmin Oulun hallinto-oikeus ja Rovaniemen hallinto-oikeus) * Turun hallinto-oikeus * Vaasan hallinto-oikeus Lisäksi Ahvenanmaalla on oma hallinto-oikeutta vastaava hallintotuomioistuimensa, Ålands förvaltningsdomstol, joka toimii maakunnan käräjäoikeuden yhteydessä. Hallinto-oikeuksiin tehdään vuosittain noin 20 000 valitusta, henkilökuntaa hallinto-oikeuksissa on yhteensä noin 500. Lisäksi hallintolainkäytön alalla toimii kaksi erityistuomioistuinta, jotka ovat markkinaoikeus ja vakuutusoikeus. ==Hallintotuomioistuimet Ruotsissa== Ruotsin hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Alin instanssi on hallinto- oikeus (förvaltningsrätt), väliasteen hallintotuomioistuin on kamarioikeus (kammarrätt) ja ylimpänä on korkein hallinto-oikeus (högsta förvaltningsdomstolen). Kamarioikeuksia on neljä, ja niihin eteneminen vaatii yleensä valitusluvan. Korkeimpaan hallinto-oikeuteen valittaminen on aina luvanvaraista.Förvaltningsprocesslag (1971:291) ==Katso myös== * Hallintolainkäyttö ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Korkeimman hallinto- oikeuden sivut *Hallinto-oikeuksien esittelysivu Luokka:Tuomioistuimet
Mittausvirhe

Mittausvirhe tarkoittaa tieteellisessä tutkimuksessa havainnoitavan suureen todellisen arvon ja mitatun arvon eroa. Kokeellisen tieteen tutkimuksissa samasta havaintoyksiköstä voidaan tavallisesti tehdä toistomittauksia. Tällöin mittausvirheen suuruudelle on mahdollista antaa arvio. Kun toistomittauksia ei ole mahdollista tehdä, ei mittausvirheestä voida antaa arviota. Tuloksien tilastollisissa analyysissa voidaan kuitenkin usein ottaa huomioon mittausvirheen vaikutus. Mittausvirhe on aina likiarvo, sillä mittaustuloksiin liittyy aina epätarkkuutta. Mittausvirhe voidaan jaotella karkeaan, systemaattiseen ja satunnaiseen virheeseen. ==Karkea virhe== Karkea virhe on se, mitä arkikielessä käsitetään sanalla virhe. Mittaustulokset, joiden kohdalla epäillään karkeaa virhettä, pyritään tavallisesti hylkäämään. Karkeita virheitä syntyy esimerkiksi, jos mitta-asteikkoa luetaan väärin, mittalaiteeseen tulee toimintahäiriö tai tietojen tallennuksessa tapahtuu virhe. Mittauspisteitä ei kuitenkaan saa hylätä, jos mittaajalla ei ole tuntumaa siihen, mistä erikoinen arvo saattaa johtua. Perusteeton hylkääminen ei ole hyvän tieteen teon periaatteiden mukaista. Mittausvirhe voi paljastua tuloksia vertaillessa. ==Systemaattinen virhe== Systemaattinen virhe tarkoittaa virhettä, joka johtuu käytetystä mittalaiteesta tai mittausmenetelmästä. Virhe voi johtua nollakohdan virheellisestä asettamisesta, huolimattomuudesta johtuvasta mittausvirheestä tai laitteiston puutteellisesta kalibroimisesta. Esimerkiksi mittanauha on suunniteltu käytettäväksi huoneenlämpötilassa ja voi näyttää systemaattisesti lämpölaajenemisesta johtuen liian pientä lukemaa korkean lämpötilan mittauksissa. Tällaisissa tilanteissa virhe on mahdollista korjata kalibroimalla mittalaite standardinäytteellä. Mielipidetutkimuksissa voi tulla systemaattista virhettä, jos kysymyksen asettelu on epäonnistunut. Systemaattinen virhe voidaan poistaa kokonaan. Virhettä on vaikea huomata, mutta se voidaan huomata toistamalla mittaus toisenlaisella mittausjärjestelyllä. ==Satunnainen virhe== Satunnainen eli tilastollinen virhe on mittauksissa aina läsnä eli sitä ei voi poistaa kokonaan. Kokeellisissa tutkimuksissa satunnaisen virheen osuus voidaan havaita, kun mittalaite on tarpeeksi tarkka. Tällainen virhe ei yleensä aiheuta harhaa tuloksiin, kunhan mittaukset toistetaan tarpeeksi monta kertaa, koska eri suuntiin olevat virheet kumoavat toisensa. Kokeellisessa tutkimuksessa satunnaiselle mittausvirheelle voidaan laskea arvio. ==Suhteellinen ja absoluuttinen virhe== Mittaustuloksissa suhteellinen virhe kertoo, kuinka suuri absoluuttinen virhe on suhteessa mittaustulokseen. Mitatun suureen arvo voidaan esittää näin: x= x𝑚 ± Δx. Suhteellinen virhe usein lasketaan kaavalla Δx / x𝑚 ∙ 100 %. Laskukaavassa x on mitattu suure, Δx on absoluuttinen virhe ja x𝑚 on saatu mittaustulos. ==Katso myös== *Virhe (kokeellinen tiede) Virheen käsittelystä ja ilmoittamisesta *Virheen kasautumislaki Miten virheet kasautuvat ==Lähteet== * Luokka:Mittaaminen Luokka:Data-analyysi
7\. divisioona (talvisota)

7\. divisioona oli käytännössä vain talvisodan aikana uudelleen nimetty / numeroitu Keski-Suomen sotilasläänin perustama 10. divisioona. Divisioonan uudelleen nimeäminen / numerointi tammikuun 1940 alussa oli vain Taipaleenjoen taisteluiden aikana puna-armeijan tiedustelun hämäämiseksi tarkoitettu toimenpide. Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s. 118 == Lähteet == * === Viitteet === 07\. divisioona
Päivi Hirvelä

Päivi Maarit Hirvelä (s. 10. joulukuuta 1954 Rovaniemi) on suomalainen juristi, joka on toiminut muun muassa Suomen korkeimman oikeuden jäsenenä eli oikeusneuvoksena, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina ja valtionsyyttäjä. Hirvelä on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Hänen lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia käsittelevä väitöskirjansa Rikosprosessi lapsiin kohdistuvissa seksuaalirikoksissaVäitöskirja. tarkastettiin marraskuussa 2006 Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Hirvelä työskenteli yleisenä oikeusavustajana Sodankylässä ja Lahdessa 1981–1982, Kouvolan hovioikeuden esittelijänä 1984–1990 ja sen jälkeen vs. käräjätuomarina ja kihlakunnansyyttäjänä Lahdessa, kunnes hänet nimitettiin valtionsyyttäjäksi vuonna 1999. Hän on toiminut myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sihteeristössä lakimiehenä ja esittelijänä eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina hän toimi vuosina 2007–2015. Hirvelä nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi 1. tammikuuta 2016. Hän jäi eläkkeelle 1. joulukuuta 2022.Korkein oikeus vuosikertomus 2022, s. 70. Verkkoversio ==Kirjat== * * ==Lähteet== Luokka:Korkeimman oikeuden jäsenet Luokka:Suomalaiset syyttäjät Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
3\. divisioona (talvisota)

3\. divisioona oli käytännössä vain uudelleen nimetty / numeroitu Satakunta- Hämeen sotilasläänin perustama 6. divisioona. Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s.105 Uudelleen nimeäminen / numerointi tehtiin puna-armeijan tiedustelun ja sodanjohdon hämäämiseksi. == Katso == *6. divisioona == Lähteet == * === Viitteet === 03\. Divisioona
Vilkuna

Vilkuna tai Wilkuna on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Asko Vilkuna (1929–2014), kansatieteilijä, etnologian professori * Janne Vilkuna (s. 1954), museologian professori, Jyväskylän yliopiston museon johtaja ja tietokirjailija * Joose Vilkuna (1905–1989), maanviljelijä ja eräkirjailija * Kustaa Vilkuna (1902–1980), akateemikko, kansa- ja kielitieteilijä, historioitsija ja ministeri * Kustaa H. J. Vilkuna (s. 1966), historiantutkija ja tietokirjailija * Kyösti Wilkuna (1879–1922), kirjailija, suojeluskuntaorganisaattori ja heimosoturi * Maria Vilkuna (s. 1948), kielitieteilijä * Pekka Vilkuna (s. 1949), kansanedustaja * Varpu Vilkuna (1951–2014), kirjailija ja toimittaja.
Valtionsyyttäjä

Valtionsyyttäjä on valtakunnansyyttäjänvirastossa työskentelevä yleinen syyttäjä. Valtionsyyttäjä on toimivaltainen koko maassa. Valtionsyyttäjä toimii syyttäjänä yhteiskunnallisesti merkittävissä asioissa sekä asioissa, jotka hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena. Sellaisia ovat lähinnä kaikkein korkeimpien virkamiesten virkarikokset, korkeiden upseerien tekemät sotilasrikokset sekä maanpetos- ja valtiopetosrikokset. Valtionsyyttäjän nimittää valtioneuvosto Valtakunnansyyttäjänviraston esityksestä. == Valtionsyyttäjät == * Leena Metsäpelto, syyttäjätoimintayksikön päällikkö * Tuuli Eerolainen * Anssi Hiivala * Tom Laitinen * Anu Mantila * Mikko Männikkö * Lilja Limingoja, Suomen kansallinen jäsen Eurojust-yksikössä * Sampsa Hakala * Ritva Sahavirta * Mika Appelsin * Tommi Hietanen Luettelo valtionsyyttäjistä löytyy myös Syyttäjälaitoksen verkkosivustolta. == Lähteet == Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Suomen viranomaiset
Lohjan Pallo

Lohjan Pallo (LoPa) on vuonna 1966 perustettu lohjalainen jalkapalloseura, joka perustettiin kolmen seuran yhdistyessä. LoPan edustusjoukkueiden kotikenttä on Harjun urheilukenttä. Miesten edustusjoukkue pelaa 4. divarissa kaudella 2023 ja naisten edustusjoukkue pelaa 4. divarissa kaudella 2023. LoPan kapteeni on kaudesta 2023-24 lähtien ollut Mohamed Godah == Lohja Cup == Lohja Cup on Lohjan Pallon järjestämä suosittu nurmikentällä pelattava jalkapalloturnaus. Turnaus järjestetään vuosittain poikajoukkueiden osalta kesäkuussa ja tyttöjoukkueiden osalta elokuussa. Turnaukseen on osallistunut vuosittain yhteensä oli 300 joukkuetta ympäri Suomen. == Juniorijoukkueet == Lohjan Pallolla on myös juniorijoukkueet kaikilla ikätasoilla 5-vuotiaista aikuisiin sekä tytöissä että pojissa. Lisäksi seurassa on soveltavan jalkapallon kerho FC Uniikit. == Edustusjoukkueiden tapahtumia == LoPan miesten edustusjoukkue pelasi Kakkosessa vuosina 1992–1994, 2000 ja 2007–2012. Seuralla oli vuosina 2005–2009 farmisopimus FC Lohjan kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lohjan Pallo Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Lohjalaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1966 perustetut urheiluseurat 5
Ravishing Grimness

Ravishing Grimness on norjalaisen black metal -yhtyeen Darkthronen kahdeksas studioalbumi. Sitä ovat vanhemman materiaalin fanit kritisoineet "liian selväsoundiseksi" johtuen paremmasta tuotantopuolesta. Albumin sanoitukset ovat saaneet vahvasti vaikutteita vanhalta Celtic Frostilta. == Kappaleet == # # # # # # == Kokoonpano == * Fenriz – rummut * Nocturno Culto – kitara, bassokitara, laulu == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Soundi: Soundi == Aiheesta muualla == * Darkthrone - Virallinen sivusto * Anus.com - Tarkempaa tietoa ja arvioita * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 1999 albumit Luokka:Darkthronen albumit
Wartburgin linna

Wartburgin linna on eräs Saksan kuuluisimmista keskiaikaisista linnoista. Se sijaitsee Thüringenissa Eisenachin kaupungissa 410 metrin korkuisella kukkulalla. Linna perustettiin vuonna 1067 ja se toimi Thüringenin maakreivien hallintopaikkana vuoteen 1440 asti. Maakreivi Hermann I (k.1217) piti siellä eloisaa hovia jossa kävi runoilijoita ja laulajia. Muutamia sukupolvia myöhemmin hovielämästä kirjoitettiin runoelma Sängerkrieg, jonka pohjalta syntyi Richard Wagnerin ooppera Tannhäuser. Linnan nimi johtuu ilmeisesti saksankielisistä sanoista "Warte" (=vartiotorni) ja "Burg" (=linna). Hermann I:n aikana linnaan lähetettiin unkarilainen prinsessa Erzsébet, josta tuli myöhemmin Elisabet Pyhä. Hänet oli kihlattu maakreivin vanhimmalle pojalle ja tämän kuoltua Elisabeth naitettiin pojista toiseksi vanhimmalle. Hän sai kolme lasta ja jäi leskeksi 20-vuotiaana, minkä jälkeen hän keskittyi auttamaan köyhiä ja sairaita. Linnassa on mosaiikkeja jotka kuvittavat tarinaa Elisabetin elämästä. Elisabet asui linnassa vuosina 1211–1228. Saksin vaaliruhtinas Fredrik Viisas tarjosi linnasta suojapaikan Martti Lutherille. Luther asui linnassa salanimellä "Ritari Jörg" vuodesta 1521 vuoteen 1522, jona aikana hän käänsi Uuden testamentin saksaksi. 1500-luvulta alkaen linna vähitellen rappeutui, kun sillä ei ollut hallinnollista asemaa. Goethe kävi siellä vuonna 1777, laati piirustuksen linnanraunioista ja ehdotti että paikasta tehtäisiin museo, koska siellä kävi lukuisia Lutherista kiinnostuneita "pyhiinvaeltajia". Vuonna 1817 linnassa järjestettiin Lutherin muistojuhla, johon kokoontuneet protestanttiset ylioppilaat aloittivat mielenosoituksia, joilla oli poliittisia seurauksia. Kansallisromantiikka lisäsi kiinnostusta historiaan. 1800-luvun loppupuolella Saksin suurherttua korjautti linnaa. Korjaustyöt tähtäsivät enemmän romanttisen vaikutelman luomiseen kuin historiallisen alkuperäisasun palauttamiseen. Toisessa maailmansodassa Eisenachin kaupunkia pommitettiin vuonna 1945, mutta linna säästyi tuhoilta. Neuvostoliiton miehitysjoukot kuitenkin riehuivat linnassa. Linnan kokoelmin kuuluneita aseita ja haarniskoja hävisi. Joitakin on palautettu tai löydetty myöhemmin. Linnassa on kaksi tornia. Sen vanhin ja arkkitehtonisesti vaikuttavin osa on romaaninen palatsi (Landgrafenhaus). Linnoitukseen saavutaan nostosiltaa pitkin sen pohjoistornin luota. Joukko rakennuksia muodostaa ulomman linnanpihan, ja toisesta portista päästään alapihalle, jonka keskellä on suuri vesisäiliö ja toisessa päässä eteläinen torni. Linnan mukaan on saanut nimensä 1956–1991 valmistettu Wartburg-auto. Wartburgin linna valittiin vuonna 1999 Unescon maailmanperintökohteeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Linnan kotisivut * Armas Esti : Wartburgin linna, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 20.11.1932, nro 47, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Saksan linnat Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Saksassa Luokka:Thüringenin historia Luokka:Thüringen
Amerikanankerias

Amerikanankerias (Anguilla rostrata) on käärmemäinen kala, pituudeltaan normaalisti 50–120 senttimetriä ja painoltaan 300–2 000 grammaa. Amerikanankerias on erehdyttävästi samannäköinen kuin aikuisvaiheensa Euroopan vesissä viettävä ankerias (Anguilla anguilla), ja niitä pidettiinkin ennen vain saman lajin eri populaatioina. Amerikanankeriaat piilottelevat päivisin vedenalaisissa painanteissa ja onkaloissa ja saalistavat yöllä. Lajin ruokaa ovat pienet kalat, hyönteiset ja niiden toukat sekä erilaiset madot. Amerikanankeriasta tavataan enimmäkseen Luoteis-Atlanttiin laskevissa joissa Kanadan ja Yhdysvaltojen rannikolta Panamaan asti. Kuten eurooppalaiset sukulaisensa, amerikanankeriaatkin kutevat Sargassomerellä. Aikuiselämänsä ne viettävät makeavetisissä järvissä tai joissa, yleensä aika lähellä jokisuuta. Ne saattavat elää 20 vuotta makeassa vedessä ennen kuin palaavat merelle kutemaan. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ankeriaat Luokka:Uhanalaiset kalat
Plaguewielder

Plaguewielder on norjalaisen black metal -yhtyeen Darkthronen yhdeksäs studioalbumi. == Kappaleet == # # # # # # == Kokoonpano == * Fenriz – rummut * Nocturno Culto – kitara, bassokitara, laulu == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Soundi: Soundi * Sputnikmusic: Sputnikmusic == Aiheesta muualla == * Darkthrone - Virallinen sivusto * Anus.com - Tarkempaa tietoa ja arvioita * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2001 albumit Luokka:Darkthronen albumit
Mårten Boström

Mårten Bernt Erik Boström (s. 3. elokuuta 1982 Kirkkonummi) on suomalainen suunnistaja ja kestävyysjuoksija. Hän voitti sprinttisuunnistuksen maailmanmestaruuden Sotkamossa 2013. Hänen valmentajanaan on joulukuusta 2013 lähtien toiminut estejuoksun olympiavoittaja Anders Gärderud. Tätä ennen häntä valmensi Jari Ikäheimonen. Yleisurheilussa Boström edustaa Sjundeå IF:ää ja suunnistuksessa IFK Lidingöä. == Yleisurheilu == Yleisurheilussa Boströmillä on neljä aikuisten SM-mitalia. Hän juoksi maratonin alle 23-vuotiaiden Suomen ennätyksen vuonna 2003 ajalla 2.25.36 ja vuonna 2004 ajalla 2.22.51, sekä 10 kilometrin Suomen ennätyksen samassa ikäluokassa vuonna 2004 ajalla 30.05. Toukokuussa 2008 hän juoksi Ottawan maratonilla toistaiseksi parhaan maratonaikansa 2.18.51. === SM-mitalit aikuisten sarjassa === * Hopeaa : Maastojuoksu 12 km, 2007 * Pronssia : 10 000 metriä, 2006 : Maastojuoksu 12 km, 2005 : 3 000 metrin estejuoksu, 2009 === SM-mitalit juniorisarjoissa === * Kultaa : 5000 metriä, M22, 2004 (14.49,77) : Maastojuoksu 6 km, M22, 2003 (18.23) : Maastojuoksu 6 km, M19, 2001 (19.54) : Maastojuoksu 4 km, M17, 1999 (12.44) * Hopeaa : 2000 metriä esteet, M19, 2001 (6.14,79) *Pronssia : 5000 metriä, M19, 2001 (15.22,04) === Kansainvälisesti === * PM-kisat : Pronssia, 10 000 metriä, 2005 * Junioreiden EM-kisat : 38:s, maastojuoksu, 2001 == Suunnistus == Boströmillä on suunnistuksessa seitsemän aikuisten SM- mitaliaSuunnistajien menestys Nieminen, Antti. 7.9.2014. Viitattu 4.10.2014 sekä yksi maailmanmestaruus että EM-mitali. === SM-mitalit aikuisten sarjassa === * Kultaa : Sprintti, 2005 : Sprintti, 2012 : Erikoispitkä matka, 2014 * Hopeaa : Sprintti, 2003 : Sprintti, 2004 : Sprintti, 2013 * Pronssia : pitkä matka, 2014 === Kansainvälisesti === * MM-kisat : Kultaa, sprintti, 2013 http://yle.fi/urheilu/bostrom_suunnisti_sprintin_mm-kultaa/6724138 : viides, viesti 2013 : viides, viesti 2014 : kahdeksas, sprinttiviesti 2014 : 7:s, sprintti 2007 : 13:s, sprintti, 2006 : 17:s, sprintti, 2004 * Maailmancup : 4:s, sprintti, 2004 * EM-kisat : Pronssia, sprintti, 2004 * Junioreiden MM- kisat : Hopeaa, normaalimatka, 2001 : 12:s normaalimatka, 2002 : 25:s, normaalimatka, 2000 * Junioreiden PM-kisat : Kultaa, pitkä matka, 2000 : Hopeaa, normaalimatka, 2001 == Urheilun ulkopuolella == Mårten Boström on geoinformatiikan maisteri. Hänellä on yliopistotutkinto myös Northern Arizona Universitystä. Mårten Boströmin isoveli Mikael Boström on suunnistuksessa voittanut nuorten maailmanmestaruuden ja veljen vaimo Kirsi Boström aikuisten maailmanmestaruuden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * martenbostrom.com Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset maastojuoksijat Luokka:Suomalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Palatium

Palatium, mons Palatinus eli Palatinus-kukkula () on keskeisin Rooman alkuperäisistä seitsemästä kukkulasta. Kukkula sijaitsee Colosseumin, Forum Romanumin ja Circus Maximuksen välissä. Kukkulalla on ollut asutusta jo noin vuodesta 1000 eaa. Rooman tasavallan aikana (509 – noin 27 eaa.) alueesta kehittyi vaikutusvaltaisten sukujen asuinalue, ja keisariajalla keisarit rakensivat sinne palatsinsa. Sana palatsi on johdettu kukkulan nimestä. Kukkulalla on edelleen nähtävissä jäänteitä Augustuksen, Tiberiuksen ja Flaviusten keisarisuvun (Vespasianus, Titus ja Domitianus) rakennuttamista palatseista. Uusin tutkimus on osoittanut, että massiivisen keisarillisen palatsin rakentaminen alkoi varsinaisesti keisari Vespasianuksen kaudella ensimmäisen vuosisadan lopulla jaa. Hänen poikansa Domitianus jatkoi ensimmäisen rakennusvaiheen toteuttamisen loppuun. Seuraavan merkittävän rakennusvaiheen toteuttivat keisarit Trajanus ja Hadrianus 100-luvun alussa jaa. Palatsi tuhoutui massiivisessa tulipalossa talvella 191-192 jaa. Palatsin uudelleenrakennuksesta ja laajentamisesta vastasi keisari Septimus Severus 100-200-lukujen taitteessa jaa. == Lähteet == *
Eksogeeniset prosessit

Eksogeeniset prosessit ovat luonnonmaantieteessä ja geomorfologiassa ulkosyntyisiä prosesseja, joissa energia on peräisin suoraan tai välillisesti Auringon säteilystä. Joissain prosesseissa mukana on myös painovoima. Eksogeenisiin tapahtumiin kuuluvat rapautuminen sekä veden, tuulen ja jään aiheuttama eroosio sekä aineksen kulkeutuminen pois ja kasaantuminen toiseen paikkaan, jolloin muodostuu sedimenttiä. Maaperän sedimentoituessa syntyy sedimenttikiviä. Yleisempi seuraus rapautumisesta on pinnanmuotojen muuttuminen. == Rapautuminen == Rapautuminen voi olla fysikaalista tai kemiallista. Fysikaaliseen rapautumiseen kuuluvat auringon aiheuttama lämpörapautuminen sekä pakkasrapautuminen. Auringon lämmittäessä kallion pintaa kallion sisältämät mineraalit laajenevat. Kun nämä mineraalit laajenevat eri tahtiin, kallioon syntyy halkeamia. Kun sitten pakkasella näihin halkeamiin syntyy jäätä, tapahtuu pakkasrapautumista ja kallio rikkoontuu, jolloin syntyy suuria kivilohkareita. Kemiallinen rapautuminen on enimmäkseen merieliöden, kuten simpukoiden ja korallien aiheuttamaa. Tarkemmin sanoen niiden kalkkia sisältävän kuoren jäännökset aiheuttavat rapautumista kalkkia sisältävistä kivilajeista muodostuville kallioille ilmaston ollessa lämmin ja kostea. Kun nämä tekijät ovat aiheuttaneet joitakin kemiallisia ilmiöitä, sadeveden vaikutuksesta kalkkikiviseen kallioon muodostuu onkaloita. Kemiallista rapautumista tapahtuu myös fysikaalisen rapautumisen jälkeen esimerkiksi suolaisen veden vaikutuksesta. Rapautuminen voi olla myös biologista. Biologinen rapautuminen voi olla fysikaalista tai kemiallista. Kasvien juuret aiheuttavat fysikaalista rapautumista ja esimerkiksi jäkälien orgaaniset hapot aiheuttavat kemiallista rapautumista. == Eroosio == Eroosiota aiheuttaa jäätiköt, vesi, tuuli ja massaliikunnot. Jäätikkö aiheuttaa eroosiota liikkuessaan hitaasti ja sulaessaan. Vesi aiheuttaa eroosiota kuluttamalla ja kuljettamansa maa-aineksen välityksellä. Erittäin voimakasta vesieroosio on merten rannikoilla, joilla eroosio muovaa rannikkoa merkittävästi. Myös joet muovaavat jokiuomaa. Yläjuoksulla jokiuoma muodostuu jykkäpiirteisemmäksi kuin alajuoksulla, missä voi syntyä meandereita. Tuuli aiheuttaa eroosiota aavikoilla, missä tulen mukana lentävä hiekka kuluttaa aavikon keskellä olevia kallioita. Massaliikuntoja syntyy maanjäristysten yhteydessä, jolloin irtain maa-aines lähtee liikkeelle ja tätä kautta massaliikunnot voivat aiheuttaa eroosoita. ==Katso myös== * Endogeeniset prosessit == Lähteet == Luokka:Fyysinen maantiede
Nizami

Nizami (, , noin 1140 − 1205 tai 1209) oli persialainen runoilija, Persian kirjallisuuden romanttisen eepoksen merkittävin edustaja. Hän toi arkikielisen ja realistisen tyylin Persian kirjallisuuteen. Häntä pidetään arvossa Azerbaidžanissa, Afganistanissa, Iranissa ja Tadžikistanissa. Nizamin elämästä ei tiedetä paljoakaan. Hänen äitinsä oli kurdilaista sukua ja isänsä nimi, Yusuf mainitaan yhdessä runossa. Hän jäi orvoksi ja eli setänsä Khwajah Umarin luona. Pääosan elämästään hän vietti nykyisin Azerbaidžanin alueella. Hän meni kolme kertaa naimisiin, ensimmäiseksi kipšakkiorjatyttö Afaqin kanssa, jonka kanssa sai myös ainoan poikansa Muhammadin. Afaq kuoli Muhammadin ollessa seitsenvuotias ja hänen toinen ja kolmas vaimonsa kuolivat myös varhain. Nizami oli ilmeisen koulutettu, ja tunsi matematiikkaa, astronomiaa, astrologiaa, alkemiaa, lääketiedettä, teologiaa, islamilaista lakia, historiaa, filosofiaa ja taiteita. Hänen pääteoksensa on viisieepoksinen Khamsa. == Aiheesta muualla == Luokka:Persialaiset runoilijat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eurowings

Eurowings Luftverkehrs AG on saksalainen, Lufthansa Regional -allianssiin kuuluva lentoyhtiö, joka lentää Saksan ja Euroopan sisäisiä lentoja. Yhtiö perustettiin 1993 yhdistämällä nürnbergiläinen NFD Luftverkehrs AG ja dortmundilainen Regionalflug. Yhtiön omistavat Dr Albrecht Knauf (50,02 %), Lufthansa (49 %) ja muut (0,08 %). Lufthansalla on optio ostaa Albrecht Knaufin omistamat osakkeet. Eurowings omisti aikaisemmin halpalentoyhtiö Germanwingsin, mutta myi tämän yhtiön Lufthansalle 1. tammikuuta 2009. Nykyisin molemmat yhtiöt ovat Lufthansan omistuksessa. Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto palkitsi Eurowingsin vuoden parhaana lentoyhtiönä kaudella 2001/2 ja toiseksi parhaana kaudella 2000/1. Germanwings brändi lopetettiin 2015 kun se liitettiin Eurowingsiin. Täten kaikki Germanwingsin koneet liittyivät Eurowingsin laivastoon tosin Germanwings-nimi säilyy lentokoneiten kyljissä ja lentonumeroissa. Eurowingsin brändäykselle perustui Lufthansa Groupin uusi lomalentoyhtiö, Eurowings Discover (nykyään omalla brändillään Discover Airlines), joka aloitti toimintansa vuonna 2021. == Laivasto == Laivaston keski-ikä tammikuussa 2023 on 11,8 vuotta. Eurowingsin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A319-100 31 — Airbus A320-200 41 — Airbus A320neo 6 2 Airbus A321neo — 5 Toimitukset alkavat vuonna 2023. Boeing 737-800 2 — Liikennöijänä TUIfly. Yhteensä 80 7 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Eurowings *Yhtiön laivasto Luokka:Saksalaiset lentoyhtiöt
Lufthansa Regional

Lufthansa Regional on Lufthansan alueellisten lentoyhtiöiden muodostama allianssi. Se kuljettaa 10,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa lentäen yli 80 kohteeseen ja 150 eri reittiä. Allianssi-lentoyhtiöt operoivat 148 lentokonetta eri puolilla Eurooppaa lentäen 5700 lentoa viikossa. == Partnerit == Lufthansa Regionalin lentoja operoivat seuraavat partnerit: * Air Dolomiti * Augsburg Airways * Contact Air * Eurowings * Lufthansa CityLine == Aiheesta muualla == * Lufthansa Regional Luokka:Lufthansa
Jalkaväkirykmentti 30 (talvisota)

Jalkaväkirykmentti 30 eli JR 30 oli Suomen armeijan rykmentti talvisodassa. Se oli osa 10. divisioonaa ja taisteli Taipaleella Karjalankannaksen itäosassa. ==Perustaminen ja varustaminen== Rykmentin perustaminen alkoi pääosin Keuruun alueelta 7. lokakuuta 1939, eli perustaminen tapahtui jo ennen varsinaisen YH:n julistamista.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 1 s. 117 Rykmentti pyrittiin varustamaan määrävahvuiseksi, mutta puolustusvoimien kalustopulasta johtuen rykmentti ei niitä saavuttanut. ==Komentaja== Everstiluutnantti Armas Kemppi ==Yksiköt== *I pataljoona (I/JR 30) komentajanaan majuri Jaakko Sohlo *II pataljoona (II/JR 30) komentajanaan majuri Teppo Sorri *III pataljoona (III/JR 30) komentajanaan majuri Eino Polón *Rykmentin esikuntakomppania (EK/JR 30), jonka päällikkönä oli vänrikki P. Aro ja sen henkilöstö oli koottu Keuruun ja Multian reserviläisistä *Rykmentin kranaatinheitinkomppania (KrhK/JR 30), jonka päällikkönä oli luutnantti K. Ala-Peijari ja sen henkilöstö oli koottu Jämijärven ja Ikaalisten reserviläisistä * Rykmentin kolonna eli kuljetus- ja huolto-osast (Kolonna/JR 30), jonka henkilöstö oli pääosin koottu Soinin reserviläisistä ==Keskittäminen== Rykmentti keskitettiin tulevalle toiminta-alueelleen (Pyhäjärvi–Sakkola) 13.–15. lokakuuta 1939 muun divisioonan mukana. ==Rykmentin nimen muutos== Rykmentin nimi muuttui 1.1.1940 Jalkaväkirykmentti 21:ksi (JR 21) ==Rykmentin tappiot talvisodassa== * kaatuneita 436 * Kadonneita 74 * Haavoittuneita 1614 Kimmo Sorko: "Taipaleen Päiviä" s. 60 ==Lähteet== * * * * === Viitteet === Luokka:Talvisodan suomalaiset jalkaväkirykmentit
Metyyliamiini

Metyyliamiini on primäärinen amiini, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön kaasu ja sillä on tunnusomainen, kalaa muistuttava haju. Sen kemiallinen kaava on CH5N ja rakennekaava CH3NH2. Metyyliamiinista käytetään myös nimiä metaaniamiini, aminometaani tai monometyyliamiini. Metyyliamiinin moolimassa on 31,1 g/mol, sulamispiste –93 °C, kiehumispiste –6 °C, tiheys (neste) 0,7 g/cm3, liukenee erittäin hyvin veteen 25 °C:ssa, itsesyttymislämpötila 430 °C ja CAS-numero 74-89-5. Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Metyyliamiini on emäs, jonka konjugaattihapon metyyliammoniumionin pKa on 10,64. == Valmistus ja käyttö == Metyyliamiinia valmistetaan metanolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään piidioksidin ja alumiinioksidin seosta. Reaktiossa syntyy myös dimetyyli- ja trimetyyliamiinia. Näiden suhteeseen voidaan vaikuttaa lähtöaineiden välisellä suhteella. Nämä metyyliamiinit erotetaan toisistaan tislaamalla. Metyyliamiinia käytetään maalinpoistoaineissa, eräissä polttoaineissa sekä valmistettaessa värejä, lääkkeitä, räjähteitä, valokuvauskehitteitä ja hyönteismyrkkyjä, kuten karbaryyliä ja karbofuraania.Peter Roose, Michael G. Turcotte & John W. Mitchell: Methylamines, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 17.04.2013August B. van Gysel & Willy Musin: Methylamines, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2012. Viitattu 17.04.2013 == Katso myös == *Dimetyyliamiini *Trimetyyliamiini *Etyyliamiini == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Methylamine *Human Metabolome Database (HMDB): Methylamine *Food Component Database (FooDB): Methylamine *Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Methylamine *DrugBank: Methylamine *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Methylamine *ChemBlink: Methylamine *Pherobase: Floral Compound - methylamine *Pherobase: Semiochemical - methylamine Luokka:Amiinit
Drakkar Entertainment

Drakkar Entertainment GmbH (myös Drakkar Records tai Drakkar Publishing) on saksalainen levy-yhtiö, jonka pääkonttori on Wittenissä. Bogdan Kopec perusti yhtiön vuonna 1999 lähdettyään GUN Recordsilta. Levy-yhtiö oli aluksi Bertelsmann Music Groupin tytäryhtiö kunnes Kopec osti BMGn osuuden itselleen vuonna 2001. Drakkar Recordsin alkuvuosien suurimmat nimet olivat suomalaiset yhtyeet Nightwish ja Lordi. Drakkar Entertainment jakautuu neljään divisioonaan: * Drakkar Classic, rock-musiikkia julkaiseva levy-yhtiö. * Drakkar Records, metallimusiikkia julkaiseva levy-yhtiö. * e-Wave Records, elektronista musiikkia julkaiseva levy-yhtiö. * Edition Drakkar, julkaisuyhtiö. ==Artistit== Yhtiön artistit: ===Nykyiset=== *Diablo *Haggard *Karelia *The Killer Barbies *Letzte Instanz *Los Los *Loudness *Rebellion *Twisted Sister *Xandria *Zeraphine ===Entiset=== *Lordi (2008 asti) *Nightwish (2004 asti) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Drakkar Entertainmentin kotisivut & Luokka:Saksalaiset levy-yhtiöt Luokka:Metallimusiikin levy-yhtiöt
Widerøe

Widerøes Flyveselskap ASA on norjalainen lentoyhtiö. Se on Skandinavian suurin alueellinen lentoyhtiö. Sen liikevaihto oli 3,5 miljardia Norjan kruunua ja se kuljettaa vuosittain noin 2,5 miljoonaa matkustajaa. Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto on palkinnut Widerøen kauden 2008/9 kolmanneksi parhaana lentoyhtiönä sekä kausien 2002/3 ja 2001/2 toiseksi parhaana lentoyhtiönä. Yhtiö alkoi lentämään toukokuussa 2018 Finnairin kanssa yhteistyössä Helsinki- Tromssa ja Helsinki-Bergen-reittejä. Norwegian ilmoitti heinäkuussa 2023 ostavansa Widerøen. == Laivasto == Widerøen laivasto vuonna 2022: * 26 Bombardier Dash 8 100 / Q200 * 4 Bombardier Dash 8 300 * 10 Bombardier Dash 8 Q400 * 3 Embraer E190-E2 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Widerøe Luokka:Norjalaiset lentoyhtiöt Luokka:SAS Group
Tommot

Tommot (ven. ja ) on kaupunki Aldanin piirissä Sahan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Se sijaitsee Aldanin varrella linnuntietä 390 km pääkaupungista Jakutskista etelään ja 65 kilometriä piirikeskuksesta Aldanista. == Aiheesta muualla == Luokka:Sahan tasavallan kaupungit
KTU

KTU on suomalais-yhdysvaltalainen yhtye, jonka jäsenet ovat soittaneet tunnetuissa suomalaisissa ja amerikkalaisissa yhtyeissä, tai ovat kuuluisia soolouriltaan. Kimmo Pohjonen soittanut aiemmin muun muassa yhtyeissä Ottopasuuna, duo Pinnin Pojat sekä Ismo Alanko Säätiö. Trey Gunn ja Pat Mastelotto soittavat brittiläis-amerikkalaisessa rock-yhtyeessä King Crimson sekä duona TU-projektissaan. == Jäsenet == * Kimmo Pohjonen – laulu, haitari * Trey Gunn – warr-kitara * Pat Mastelotto – lyömäsoittimet === Entiset jäsenet === * Samuli Kosminen – äänitehosteet == Diskografia == * * == Aiheesta muualla == * Luokka:2000-vuosikymmenen yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Suomalaiset progressiivisen rockin yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset progressiivisen rockin yhtyeet
SAS Group

SAS Group on lentoyhtiö Scandinavian Airlinesin emoyhtiö. SAS Group omistaa useita lentoyhtiöitä ja hotelleja Euroopassa. SAS Group on aikaisemmin omistanut osuuksia muista lentoyhtiöistä, kuten AirBalticista, Air Greenlandista, Estonian Airista ja Quantum Airista. Yhtiö on kuitenkin myynyt nämä omistukset vuosien varrella. Pörssilistattu SAS Group oli 2000-luvulla pitkään talousvaikeuksissa ja koronaviruspandemian aikana jopa lähellä konkurssia. Merkittävässä uudelleenjärjestelyssä vuonna 2023 yhtiö sai uusia omistajia, vaihtoi lentoyhtiöallianssia ja poistui pörssistä. == Osakeomistus == Osakkeenomistaja Osakkeenomistajan tyyppi Kansallisuus Omistajuus Castlelake Sijoitusrahasto 32 % Tanskan valtio Hallitus 25,8 % Air France–KLM Lentoyhtiöryhmä 19,9 % Lind Invest Listaamaton yhtiö 8,6 % Muut Lähde: ==Toimitusjohtajat== *1946–1948: Per Norlin *1949–1951: Per Møystad Backe *1951–1954: Per Norlin *1955–1957: Henning Throne-Holst *1958–1961: Åke Rusck *1961–1962: Curt Nicolin *1962–1969: Karl Nilsson *1969–1978: Knut Hagrup *1978–1981: Carl-Olov Munkberg *1981–1993: Jan Carlzon *1993–1994: Jan Reinås *1994–2001: Jan Stenberg *2001–2006: Jørgen Lindegaard *2007–2010: Mats Jansson *2010–2011: John S Dueholm *2011–2021: Rickard Gustafson *2021: Anko van der Werff ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * SAS Groupin kotisivut * Luokka:Wallenberg-sukuun liittyvät yritykset
De Longin saaret

De Longin saaret () on viidestä saaresta koostuva saaristo Pohjoisella jäämerellä Itä-Siperian meren pohjoispuolella. Saarten yhteispinta-ala on 228 km² ja ne ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret ovat osa Venäjän federaatioon kuuluvaa Sahan tasavaltaa. Saaret luetaan tavallisesti Uuden- Siperian saariin kuuluvaksi. Saaret löydettiin vuonna 1879–1881 USS Jeannetten tutkimusmatkalla, jossa komentajana toimi George W. DeLong, saariryhmä nimetty hänen mukaansa. Vilkitskin- ja Žohovinsaaret löysi Boris Vilkitskin retkikunta vuosina 1913 ja 1914. De Longin saaristoon kuuluvat Jeannetten- (), Henriettan- (о. Генрие́тты), Bennettin- (о. Бе́ннетта), Vilkitskin- (о. Вильки́цкого) ja Žohovinsaaret (о. Жо́хова). Kolme ensin mainittua sijaitsevat pohjoisempana ja ne ovat osittain jäätikön peitossa. Kaksi viimeksi mainittua sijaitsevat hieman etelämpänä ja ne ovat jäätikötöntä alankoa. Suurin ja korkein saarista on Bennettinsaari, jonka pinta-ala on 75 km² (korkeus 448 m), toisen lähteen mukaan 77,3 km² (426 m). Henriettansaarella sijaitsi polaaritutkimusasema vuosina 1937–1963. Saarista kauimmaisin on noin 590 ja lähin noin 400 kilometrin päässä mantereesta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Sahan tasavallan saaret Luokka:Itä- Siperian meri Luokka:Arktis
Quantum Air

Quantum Air (ennen Aerolíneas de Baleares) oli espanjalainen Palma de Mallorcalla pääkonttoriaan pitänyt lentoyhtiö. Yhtiö lensi Espanjan sisäisiä lentoja sekä ulkomaanlentoja Itävaltaan. Yhtiö perustettiin 1999 ja se aloitti lentotoiminnan 5. heinäkuuta 2000. Yhtiö tunnettiin alkujaan nimellä AB Bluestar. Yhtiön omistajia olivat Grupo Marsans (51 %), SAS Group (25 %), Spanair (18 %) sekä VITRAC (6 %). Kaikki sen lennot operoitiin Spanairin koodeilla. == Laivasto == Helmikuussa 2010: *Boeing 717 5 kpl == Aiheesta muualla == *Yhtiön kotisivut Luokka:Entiset espanjalaiset lentoyhtiöt Luokka:SAS Group