EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Valentin Annala

Valentin Annala (18. marraskuuta 1859 Ilmajoki – 16. lokakuuta 1926 Maaria) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1918 ja 1924–1926. Hän oli Turun seudun johtavia sosialidemokraatteja ja vanhan työväenliikkeen veteraani, jota tituleerattiin muun muassa ”Raunistulan patriarkaksi”. == Elämä == === Rautatieläisenä ja politiikassa === Valentin Annalan vanhemmat olivat itsellinen Iisakki Annala ja Loviisa Palomäki. Hän kävi ainoastaan rippikoulun ja oppi luku- ja kirjoitustaidon vanhemmiltaan. Annala työskenteli 14-vuotiaasta lähtien ratatyömailla eri puolilla Suomea. Vuosina 1881-1884 hän suoritti asepalveluksensa Vaasan tarkk'ampujapataljoonassa ja kotiutui aliupseerina. Vuonna 1893 Annala sai ratavartijan viran Mäntyharjun Voikoskelta, josta hänet 1899 siirrettiin Liedon Rauhakylään ja 1901 Maarian Virusmäkeen. Vuonna 1904 Annalla liittyi Raunistulan työväenyhdistykseen, jonka puheenjohtajana hän toimi 1905-1918. Suurlakon aikana Annala osallistui Helsingissä pidettyyn rautatieläisten yleiseen kokoukseen ja oli myöhemmin Suomen Rautatieläisten Liiton liittohallituksen jäsen. Hän kuului myös Turussa ilmestyneen Sosialistin johtokuntaan ja kirjoitti lehteen nimimerkeillä ”V. A.” ja ”Sylvesteri”. Vuosina 1908-1910 Annala toimi Maarian kuntakokouksen johtajana. Vuonna 1909 Annala valittiin eduskuntaan, jossa hän istui yhtäjaksoisesti sisällissotaan saakka. === Sisällissota === Sisällissodan aikana Annala toimi punaisten nimittämänä Maarian komissaarina ja vallankumousoikeuden jäsenenä sekä Turun ja Porin läänin lääninneuvoston verotuslautakunnan sihteerinä. Hänet vangittiin huhtikuun lopussa ja siirrettiin kesällä muiden vangittujen kansanedustajien tavoin Sörnäisten kuritushuoneeseen. Lokakuussa 1918 Annala sai valtiorikosoikeudelta 12 vuoden kuritushuonetuomion valtio- ja maanpetoksesta, jonka valtiorikosylioikeus alensi tammikuussa 8 vuodeksi. Annala vapautui ehdonalaiseen kesäkuussa 1919. === Viimeiset vuodet === Vapauduttuaan Annala toimi SDP:n luennoitsijana Varsinais-Suomessa sekä puolueen Turun eteläisen vaalipiirin piirisihteerinä ja rahastonhoitajana. 1920-luvulla Annala oli Maarian kunnanvaltuuston jäsen ja 1924 hänet valittiin jälleen kansanedustajaksi. Vuoden 1925 presidentinvaaleissa Annala oli Väinö Tannerin valitsijamiehenä. Annala kuoli aivohalvaukseen kotonaan Maariassa lokakuussa 1926. Hänet on haudattu Kärsämäen hautausmaan vanhaan osaan. Annalan tilalle eduskuntaan nousi Edvin Wahlstén. == Perhe == Valentin Annalan puoliso oli Ilmajoella syntynyt Maria Sofia Pinomäki (1860-1936), jonka kanssa hän avioitui 1881. Heillä oli Pohjois-Amerikkaan siirtolaiseksi muuttanut tytär. Maria Annala vaikutti myös työväenliikkeessä Raunistulan työväenyhdistyksen jäsenenä ja oli sisällissodan jälkeen vangittuna. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Maarian kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Varsinais- Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Kulhia MK 1a

Kulhia MK 1a oli Mikko Kulhian ja hänen veljestensä Yrjön ja Sakarin rakentama sarjassaan ensimmäinen lentävä kone 1920-luvun loppupuolelta. == Historia == Mikko Kulhia pääsi oppikoulun kolmannelta luokalta keväällä 1924, ja ryhtyi rakentamaan suunnittelemaansa liitokonetta kahden veljensä kanssa. Kone oli suunniteltu jossain määrin vesilentokelpoiseksi, sillä mäeltä aloitettavien koelentojen laskeutumispaikaksi kaavailtiin lähellä sijainnutta Vanajavettä. Liitokone ei tosin kerennyt lentämään kertaakaan, sillä sen runko tuhoutui myrskyssä korjauskelvottomaan kuntoon.Ritaranta 1994, s. 56. Liitokoneen tuho ei kuitenkaan sammuttanut Kulhioiden ilmailuintoa, sillä Mikko aloitti kesällä 1926 työt uuden koneen rungon parissa perheen kesäpaikassa Hattulassa. Voimalaitteeksi kaavailtiin tällä kertaa T-Fordin moottoria. Tämäkin projekti jäi tosin lopulta keskeneräiseksi töiden keskeydyttyä vuoden 1926 syksyllä. Veljekset jatkoivat lentokoneprojektejaan seuraavana kesänä rakentamalla kärkiväliltään kymmenmetrisen siiven Hattulan puimaladossa. Siipiprofiili oli suunnittelijoiden omasta päästä. Koneeseen kaavailtiin tässä vaiheessa myös lentovenemallista runkoa, mutta suunnitelma jäi lopulta toteutumatta. Veljekset rakensivat keveämmän rungon yhdessä kaupunkiasuntonsa huoneista seuraavan talven aikana. Voimalaitteeksi tilattiin Isosta-Britanniasta kaksisylinterinen 33-hevosvoimainen (25 kW) British Anzani Summit V2-moottori, jonka iskutilavuus oli 1,1 litraa. Potkurin piirustukset hankittiin Niilo Karhumäeltä. Kulhia MK 1a:ksi nimetty kone valmistui keväällä 1928, mutta lentopaikan puuttuessa jouduttiin jäämään odottamaan talvea ja järvien jäätymistä. Ensimmäinen koelento päästiin lentämään lopulta joulukuussa 1928, kun jäät olivat vahvistuneet tarpeeksi. Mikko Kulhialla ei ollut minkäänlaista aiempaa lentokoulutusta. Ensilennolle lähdettiin Kulhioiden kesäpaikan rannasta Hattulassa. Koneen vauhti kiihtyi nopeasti, ja ilma-alus nousi parhaimmillaan muutaman metrin korkeuteen. Laskeutumisen yhteydessä vastaan tuli kuitenkin betonisilta, ja vaihtoehdoiksi jäivät sulaan veteen tai rantalepikkoon laskeutuminen, joista ohjaaja valitsi jälkimmäisen. Koneen siipi ja peräsimet kärsivät laskeutumisessa jonkin verran vaurioita. Suomen ilmavoimissa ohjaajakoulutuksen saanut reservin vänrikki G. Ekholm korjasi vaurioituneen koneen vuoden 1929 alulla, ja teki sillä muutamia lyhyitä lentoja. MK 1a -kone toimi Mikko Kulhian opiskelujensa ohessa suunnitteleman MK 1b -jatkokehitelmän pohjana. == Tekniset tiedot == == Lähteet == * * Suomen Ilmailuhistoriallinen Lehti, 3/1998, Jukka Raunio: Mikko Kulhia ja hänen lentokoneensa. * Suomen Kuvalehti, 14/1930. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset yksityishenkilöiden ilma-alukset Luokka:Urheilulentokoneet
NHL-kausi 1928–1929

Kausi 1928–1929 oli National Hockey Leaguen 12. kausi. Sen aikana kymmenen joukkuetta pelasi kukin 44 ottelua. Kaudelle muutettiin ottelusääntöjä, kun jatkoaika muutettiin 10 minuutin pituiseksi eräksi, joka pelattiin loppuun asti, riippumatta siitä tuleeko maalia vai ei. Boston Bruinsin George Owenista tuli NHL:n historian ensimmäinen pelaaja, joka alkoi käyttää kypärää. Kypäräpakko tuli NHL:n uusille pelaajille vasta 51 vuotta myöhemmin. Ensimmäistä kertaa Stanley Cupin historiassa finaalissa kohtasi kaksi yhdysvaltalaista joukkuetta. Paras kolmesta -järjestelmällä pelatussa loppuottelusarjassa Boston Bruins voitti New York Rangersin voitoin 2-0. ==Runkosarja== Ottawa Senators kärsi edellisen vuoden tapaan taloudellisista ongelmista, ja joukkue kauppasi Punch Broadbentin New York Americansiin. Eräässä vaiheessa ongelmien yhä kasautuessa huhuttiin, että organisaatio myytäisiin chicagolaiselle ryhmittymälle. Senatorsin omistaja Frank Ahearn kuitenkin kiisti huhun, mutta myönsi hieman myöhemmin joukkueen olevan myytävänä korkeimman tarjouksen esittäjälle. Edellisellä kaudella viimeiselle sijalle jäänyt New York Americans yllätti kaikki viettämällä suuren osan kaudesta Kanadan divisioonan kärkipaikalla. Joukkueen menestyksen avaintekijöitä olivat puolustaja Lionel Conacherin ja maalivahti Roy Wortersin loistopelit. Montreal Canadiens onnistui kuitenkin järkyttämään Americansia ja vei lopulta kärkisijan. Canadiensin maalivahti George Hainsworth teki ennennäkemättömän ennätyksen 22 nollapelillään ja 0,98 päästetyn maalin ottelukeskiarvollaan. Tulokasmaalivahti Tiny Thompsonin johdolla Boston Bruins puolestaan sijoittui Yhdysvaltojen divisioonan ykköseksi. === Sarjataulukot === ==== Kanadan divisioona ==== ==== Amerikan divisioona ==== ===Pistepörssin parhaat=== Lyhenteiden selitys: O = Ottelut, M = Maalit, S = Syötöt, P = Pisteet, RM = Rangaistusminuutit Pelaaja Joukkue O M S P RM Ace Bailey Toronto Maple Leafs 44 22 10 32 78 Nels Stewart Montreal Maroons 44 21 8 29 74 Howie Morenz Montreal Canadiens 42 17 10 27 47 Carson Cooper Detroit Cougars 44 18 9 27 14 Andrew Blair Toronto Maple Leafs 44 12 15 27 41 ==Pudotuspelit== Pudotuspelit pelattiin uudella järjestelmällä, jossa kummankin divisioonan sijoille 2-3 sijoittuneet pelasivat vastakkaisen divisioonan joukkueita vastaan pääsystä välieriin. Välieriin pääsivät suoraan divisioonien voittajajoukkueet. välierissä kohtasivat toisensa divisioonien voittajat, sekä ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon päässeet. Puolivälierissä ja välierissä paremmuuden ratkaisivat kahden ottelun yhteismaalit, loppuottelu pelattiin paras kolmesta menetelmällä. Loppuottelusarjassa Boston Bruins voitti New York Rangersin ja saavutti näin ensimmäisen Stanley Cup voittonsa. ==Palkinnot== O’Brien Trophy: Montreal Canadiens Prince of Wales Trophy: Boston Bruins Hart Memorial Trophy: Roy Worters, New York Americans Lady Byng Trophy: Frank Boucher, New York Rangers Vezina Trophy: George Hainsworth, Montreal Canadiens ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1928 jääkiekko Luokka:Vuoden 1929 jääkiekko Luokka:NHL-kaudet
Jan Söderlund

Jan-Henrik Göran Söderlund (s. 24. lokakuuta 1937 Helsinki) on suomalainen arkkitehti. Hän hoiti Helsingin Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professuuria vuodesta 1995, hänet nimitettiin professoriksi 1998, jota virkaa hän hoiti vuoteen 2002. Söderlund syntyi Helsingissä, mutta hänen ollessaan 2-vuotias perhe muutti Paraisille. Siellä umpiruotsinkielisellä alueella hän kävi koulunsa ja joutui myöhemmin opettelemaan suomen kielen, koska Suomessa ei voinut opiskella arkkitehdiksi ruotsin kielellä. Myöhemmin aikuisiälläkin hän tunsi itsensä paraislaiseksi, vaikka suunnitteli perheelleen omakotitalon Helsingin Laajasaloon. Söderlund kirjoitti ylioppilaaksi 1957 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1965. Työuransa hän aloitti Arkkitehtitoimisto Söderlund – Valovirran osakkaana 1967–1981. Seuraava suunnittelutoimisto oli nimeltään Jan Söderlund & Co, jonka toiminnassa hän oli mukana 1981–1996 ja Arkkitehtitoimisto Sarcin osakkaana Söderlund on ollut vuodesta 1996 lähtien. Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosaston palveluksessa Söderlund oli aluksi tutkimusassistenttina 1967–1969 ja rakennusopin professorina 1998–2002. Suunnittelutyön hän lopetti 2000-luvun alkupuolella niin, että viimeiseksi suureksi työksi jäi Ravintolakoulu Perhon laajennus Helsingin Etu-Töölössä. Söderlundin merkittäviin töihin kuuluu hänen yhdessä arkkitehti Erkki Valovirran kanssa suunnittelemansa Turun ylioppilaskylän vanhin eli läntinen osa, joka perustuu heidän vuonna 1967 voittamaansa arkkitehtikilpailuun. Söderlund ja Valovirta suunnittelivat yhdessä myös Poriin Yyteriin Rantasipi-ketjulle hotelli Rantasipi Yyterin, joka edusti kaikin tavoin aikansa huipputasoa. Söderlund ja arkkitehti Antti- Matti Siikala suunnittelivat yhdessä Helsingin keskustaan Sanomatalon, joka valmistui 1999. Söderlundin suunnittelema Länsi-Pasilan asuntoalueen koerakentamiskortteli voitti Vuoden betonirakenne -kilpailun vuonna 1987. == Kuvia suunnittelutöistä == Tiedosto:Sanomatalo Helsinki.jpg|Sanomatalo, yhdessä Antti-Matti Siikalan kanssa. Tiedosto:Yyterin kylpylähotelli.jpg|Yyterin hotelli, yhdessä Erkki Valovirran kanssa. Tiedosto:Turku Student Village, a yard in western part.jpg|Turun läntinen ylioppilaskylä, yhdessä Erkki Valovirran kanssa. Tiedosto:Länsi pasila experimental housing quarter.jpg|Länsi-Pasilan koerakentamiskortteli. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Erik Tudeer

Karl Erik Oskar Tudeer (15. marraskuuta 1931 Helsinki – 13. kesäkuuta 2001 Eckerö)Kuolinilmoitus, Karl Erik Oskar Tudeer, Åland, 2001, No 115, sivu 6, julkaistu 15.6.2001 oli ahvenanmaalainen poliitikko ja kirjailija. Tudeer oli Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsen vuosina 1995–1999 ja toimi Ahvenanmaan maakuntahallituksen kansliaministerinä vuosina 1995–1996. == Teokset == === Kaunokirjallisuutta === Kaunokirjailijana Tudeer käytti pseudonyymia T. Udde. *Strandhugg till döds, Schildts 1983, ISBN 951-50-0277-X *Fregatten Orrdal, Schildt 1985, ISBN 951-50-0338-5 *Skärgårdsnoveller, Ålands Tidnings-tryckeri 2000, ISBN 951-97698-5-4 *Draggen, Ålands Tidnings-tryckeri 2001, ISBN 951-97698-6-2 == Katso myös == * Tuderus -suku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Erik Tudeer Luokka:Ahvenanmaalaiset kirjailijat Luokka:Ahvenanmaalaiset poliitikot Luokka:Ruotsinkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Yksipuolinen tuomio

Yksipuolinen tuomio on riita-asiassa käräjäoikeudessa annettava ratkaisu, joka perustuu jommankumman osapuolen passiivisuuteen. Yleensä yksipuolinen tuomio annetaan velkojan eduksi, kun velkoja vaatii velallisen velvoittamista maksamaan velkansa. Jos velallinen ei vastaa saamaansa haasteeseen, käräjäoikeus voi antaa haasteessa ilmoitetun määräajan kuluttua yksipuolisen tuomion. Yksipuolinen tuomio annetaan myös vastapuolen vaatimuksesta, jos toinen osapuoli ei saavu oikeuden istuntoon saamastaan kutsusta huolimatta. Jos yksipuolinen tuomio on annettava kantajaa vastaan, kanne on hylättävä. Yksipuolista tuomiota ei kuitenkaan saada antaa niiltä osin kuin kanne on selvästi perusteltu tai vastaaja on myöntänyt kanteen. Kanne on näiltä osin tuomiolla hyväksyttävä.Oikeudenkäymiskaari 12 luku 12 §. Jos yksipuolinen tuomio on annettava vastaajaa vastaan, kanne on hyväksyttävä. Yksipuolista tuomiota ei kuitenkaan saada antaa niiltä osin kuin kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton. Kanne on näiltä osin hylättävä tuomiolla.Oikeudenkäymiskaari 12 luku 13 §. Jos passiivinen osapuoli katsoo kuitenkin ratkaisun olleen väärä, hän voi hakea takaisinsaantia. Ts. hänen vaatimuksestaan, joka tulee esittää lyhyessä määräajassa yksipuolisen tuomion tiedoksiannon jälkeen, asia otetaan uudelleen käsiteltäväksi käräjäoikeudessa. Yksipuolisen tuomion jälkeen ei siis valiteta hovioikeuteen, vaan asia otetaan uudelleen ratkaistavaksi käräjäoikeudessa. Uudesta ratkaisusta voidaan valittaa hovioikeuteen.Oikeudenkäymiskaari 12 luku 15 §. == Lähteet == Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Prosessioikeus
Turbofolk

Turbofolk oli hajoavassa Jugoslaviassa syntynyt musiikkigenre, joka oli kansanmusiikin ja popmusiikin sulautuma. Turbofolk yhdisti perinteen ja uuden ajan. Sitä kuunneltiin eniten 1990-luvun alun Serbiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa, sekä myös muualla entisessä Jugoslaviassa, Kroatiassa ja Makedoniassa. Turbofolk levisi myös Bulgariaan, Turkkiin ja Kreikkaan nimillä chalga, Arabesk ja Laïka. Turbofolk syntyi alkujaan noin 1988, unohdettiin pian ja palasi 1993. Turbofolk tuli kuuluisaksi vuoden 1994 kappaleella "200 na sat" (200 tunnissa), jonka esitti Ivan Gavrilović. Kappale oli tunnetun 2 Unlimitedin eurodance-hitin No Limits cover-versio. Myöhemmin samasta kappaleesta eräs kroaattiryhmä teki oman coverinsa, nimellä Nema ograničenja, jossa vokaaleissa toistettiin termiä turbofolk. Turbofolk- laulajiin ilmestyi pian vähäpukeisia tyttöjä, mm. Ceca, Mira Škorić, Dragana Mirković ja Snežana Babić Sneki. Serbiassa turbofolkia levittivät mm. televisioasemat Pink-TV ja Palma, jotka esittivät turbofolk-videoita. Turbofolk herättää edelleen 1990-luvun Slobodan Miloševićin hallitseman Jugoslavian muistoja. Yksi kuuluisimmista serbialaisista sotapäälliköistä, Arkan oli naimisissa laulaja Cecan kanssa. == Turbofolk-artisteja == *Aca Lukas *Ceca *Dara Bubamara *Dragan Kojić Keba *Dragana *Goga Sekulić *Indira Radić *Jelena Karleuša *Kemal Malovčić *Marta Savić *Mile Kitić *Milica Todorović *Miloš Bojanić *Mitar Mirić *Nada Topčagić *Nedeljko Bajić Baja *Osman Hadžić *Rodoljub "Roki" Vulović *Seka Aleksić *Sinan Sakić *Šaban Šaulić *Šako Polumenta *Siniša Vuco Luokka: Musiikkityylit
Arancón

Arancón on kunta Espanjan Sorian maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 77,76 km² ja asukasmäärä 92 (2014).Castilla y León (Spain): Provinces & Municipalities - population statistics and maps Kunnan asukasluku on hiljalleen vähentynyt, eikä kunnan alueella olevat roomalaisajan monumentit vedä turisteja puoleensa. Kunnan tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely, karjatalous ja metsästys. == Kylät == Arancón, Tozalmoro, Omeñaca, Calderuela, Nieva de Calderuela ja Cortos == Nähtävyyksiä == * Roomalainen tie, joka on kulkenut Ceasaraugustan ja Austica Astorgan välillä. == Väkiluvun kehitys == vuosi väkiluku 1981 125 1991 124 2001 116 2011 97 ==Lähteet== Luokka:Sorian kunnat
David Söderberg

David Immanuel Söderberg (s. 11. elokuuta 1979 Vöyri) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti IF VOM -seuraa ja häntä valmensivat uransa aikana Tommy Södergård, Arto Rinta-aho, Antti Vierula ja Ulf Friman. Söderberg lopetti uransa kauden 2019 jälkeen. Viimeisen kilpailuheittonsa hän heitti elokuussa 2018 ja koko kausi 2019 jäi väliin loukkaantumisten vuoksi. Söderberg heitti uransa aikana kaikkiaan 16 vuotena putkeen yli 75 metrin tuloksen.Uransa lopettanut David Söderberg kertoo, miten moukari lensi päälle 75 metrin 16 vuotta peräkkäin: "Vähän hulluutta pitää olla mukana" Kilpailu- uransa jälkeen hän on toiminut muun muassa Charlotta Sandkullan valmentajana.Charlotta Sandkulla moukarinheitossa SFI:n yllätysmestari – Viktor Thor nopein satasella – Mathilda Kvist aitoi ennätyksensä ==Ura== ===SM-kisat=== Söderberg voitti Kalevan kisoissa neljä SM-kultaa vuosina 2013, 2014, 2015 ja 2016, kahdeksan hopeaa vuosina 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2007, 2008 ja 2009 sekä kolme pronssia vuosina 2006, 2010 ja 2011. Söderbergin ennätys on vuonna 2003 Lahdessa heitetty 78,83 metriä. ===Arvokisat ja maaottelut=== Aikuisten arvokilpailuihin Söderberg osallistui neljätoista kertaa: EM-kilpailuihin Münchenissä 2002, Göteborgissa 2006, Barcelonassa 2010, Helsingissä 2012, Zürichissä 2014, Amsterdamissa 2016 ja Berliinissä 2018, olympialaisiin Ateenassa 2004, Lontoossa 2012 ja Rio de Janeirossa 2016 sekä MM-kilpailuihin Osakassa 2007, Berliinissä 2009, Pekingissä 2015 ja Lontoossa 2017. Loppukilpailuun hän pääsi ensimmäisen kerran Zürichissä 2014 ja sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 76,55. Pekingissä Söderberg eteni finaaliin ollen lopulta kuudes tuloksella 76,92. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 74,22 ja Rio de Janeiron olympialaisissa kahdeksanneksi tuloksella 74,61. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017 ja Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Universiadeissa Söderberg sijoittui kolmanneksi vuonna 2003 ja neljänneksi vuonna 2005. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen ykkösliigan kilpailun 2017. Vuosina 2002–2016 Söderberg osallistui Suomi–Ruotsi-maaotteluun sijoittuen jokaisella kerralla toiseksi lukuun ottamatta vuosien 2014, 2015 ja 2016 voittoa sekä vuoden 2012 kolmatta sijaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * David Söderbergin kotisivut * Luokka:Suomalaiset moukarinheittäjät Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luolala

Luolala on Naantalin 11. kaupunginosa kaupungin keskustan itäpuolella. Kaupunginosassa on 71 asukasta (2007), ja se on lähinnä teollisuusaluetta. Luolala rajoittuu etelässä Humalisto-Sataman kaupunginosaan, lännessä kantakaupunkiin ja Viluluotoon, pohjoisessa Karvettiin sekä idässä Raision kaupunkiin. Luolalassa sijaitsee Luolalanjärvi, sekä osa Nesteen Naantalin jalostamosta. Ensimmäinen maininta Luolalasta on vuodelta 1424. Vuonna 1441 kuningas Kristoffer antoi rälssioikeuden Luolalan tilaan. Luolalan kartanon viimeinen rusthollari oli vuodesta 1884 Aaron Karlström. Vuonna 1986 kartano siirtyi Naantalin kaupungin omistukseen. Luolalassa toimi emäntäkoulu vuoteen 2003 saakka. Luolalan paloasema vihittiin käyttöön 24.3.2015. Rakennusten kerrosala on 2 727 neliömetriä. Luolalaan avattiin toukokuussa 2010 Naantalin ensimmäinen katsastusasema K1 Katsastajat. Keväällä 2016 Luolalaan avattiin liikerakennus Naantalin portti, jossa toimii autokorjaamo, lounasravintola ja sinne toimintansa siirtänyt katsastusasema. == Liikenneyhteydet == Naantalin sataman raskas ajoneuvoliikenne kulkee pääasiassa Luolalan kautta Luolalan eritasoliittymään (myös nimellä Vanton eritasoliittymä) ja siitä edelleen Eurooppatie 18:n eli kantatie 40:n eli Naantalin pikatien kautta. Osa pohjoiseen suuntautuvasta liikenteestä kulkee eritasoliittymästä yhdystietä 1893 pitkin Maskun suuntaan. Liikenne-ennusteen mukaan vuonna 2010 sataman keskivuorokausiliikennemäärä raskaassa liikenteessä olisi noin 600 ajoneuvoa ja sataman muu liikenne 600 ajoneuvoa vuorokaudessa. Naantalin kaupunki aloitti uuden Satamatien rakentamisen vuonna 2005 ja vuoden 2006 kesäkuussa aloitettiin Vanton eritasoliittymän rakentaminen. Liikenneministeri Anu Vehviläinen vihki uuden tien ja liittymän käyttöön 23. lokakuuta 2007. Uusi Satamatie kulkee Luolalan teollisuusalueen läpi Vanton liittymästä satamaan. Vanton eritasoliittymän tiejärjestelyjen kustannusarvio oli 6,10 miljoonaa euroa, josta Tiehallinnon osuus oli 4,37 miljoonaa euroa ja Naantalin kaupungin osuus 1,72 miljoonaa euroa. Vanton eritasoliittymän tiejärjestelyt ja uusi Satamatie paransivat Vanton ja Luolalan liittymien toimivuutta ja turvallisuutta, sekä sataman tieyhteyksiä. == Lähteet == Luokka:Naantalin kaupunginosat Luokka:Suomen teollisuusalueet
Sulttaanitiainen

Sulttaanitiainen (Melanochlora sultanea) on tiaisten heimoon kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 22 cm, eli se on jättiläinen tiaisten joukossa. Se muodostaakin yksin oman sukunsa. Väritykseltään se on häkellyttävä: alapuoli ja töyhtö ovat kirkkaankeltaiset, naama, kurkku, rinta ja yläselkä tummanvihreät ja siivet sekä pyrstö tummanruskeat. Sukupuolet ovat saman väriset. Laosissa ja Vietnamissa esiintyvällä alalajilla gayeti töyhtö on musta. == Esiintyminen == Itäaasialainen laji, joka esiintyy yleisenä Kaakkois-Aasiasta Etelä-Kiinaan ja Itä-Nepaliin. Lajin esiintymisalue on kooltaan 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Lajia ei ole tavattu Suomessa. == Elinympäristö == Kaikenlaiset metsät, etenkin sademetsät. == Ravinto == Etsii syötäväkseen puiden lehvästössä eläviä selkärangattomia. == Lähteet == Luokka:Tiaiset
Murikko

Murikko on Naantalin 10. kaupunginosa noin 4 km kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 113 asukasta (2005), ja se on pinta-alaltaan Naantalin pienin. Se rajoittuu Lietsalan ja Ladvo-Vengan kaupunginosiin sekä Raision kaupunkiin. Murikko on pientalo-aluetta Lietsalassa sijaitsevan Maskuntien teollisuusalueen takana. Luokka:Naantalin kaupunginosat
Valuaatio

Olkoon K kunta ja G täysin järjestetty Abelin ryhmä. K:n valuaatio, jonka arvot kuuluvat G:hen, on kuvaus v:K\setminus \\{0\\}\to G siten, että kaikilla x,y\in G,x,y e 0 on voimassa # v(xy)=v(x)+v(y) # v(x+y)\geq \min(v(x),v(y)). Jos v on valuaatio, on joukko R=\\{x\in K|v(x)\geq 0\\}\cup \\{0\\} K:n alirengas, jota kutsutaan v:n valuaatiorenkaaksi. Jos R on valuaatiorengas, jonka tekijäkunta on K, sanotaan, että R on K:n valuaatio. Valuaatiorenkaan eivät ole yleensä Noetherin renkaita. == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== * Robin Hartshorne, Algebraic Geometry, Springer-Verlag Luokka:Algebrallinen geometria
Viluluoto

Viluluoto on Naantalin 2. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustan koillispuolella. Vuonna 2005 kaupunginosassa oli 370 asukasta. Pinta-alaltaan se on Naantalin toiseksi pienin. Se rajoittuu lännessä Ruonaan ja kantakaupunkiin sekä idässä Karvettiin ja Luolalaan. Sen eteläpuolella sijaitsee Luolalanjärvi. Viluluodon asutus on omakotitalovaltaista. Kaupunginosassa sijaitsee Naantalin suurin päivittäistavarakauppa K-Supermarket. Luokka:Naantalin kaupunginosat
Leppävesi

Leppävesi on taajama Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Leppävesi sijaitsee Jyväskylän rajan vieressä. Leppävesi on kasvanut voimakkaasti 2010-luvulla, koska taajamaan on muuttanut asukkaita Jyväskylän puolelta.Leppävesi (Arkistoitu versio) Vuonna 2016 Leppäveden asukasluku oli 3 379, joista 2 650 asui taajaman keskustassa.Laukaan kunnan väestö kunnan osa-alueittain 31.12.2016. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä rivi- ja omakotitaloista. Leppäveden taajaman itäpuolitse kulkevat sekä Jyväskylä–Haapajärvi-rata että Seututie 637. Leppäveden rautatieasema kuului vuonna 1898 avatun Jyväskylän ja Suolahden välisen radan ensimmäisiin liikennepaikkoihin. Asemarakennus tehtiin arkkitehti Bruno Granholmin laatimien V luokan aseman tyyppipiirustusten mukaan ja sitä laajennettiin vuonna 1917. Leppäveden asema muutettiin miehittämättömäksi rautatieliikennepaikaksi vuonna 1969, henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1984 ja liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1985. Henkilöliikenne koko rataosalla lopetettiin vuonna 1987.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 208. Helsinki: Karttakeskus, 2010. ISBN 978-951-593-214-3. Leppäveden tunnettuja henkilöitä ovat olleet ministeri Vihtori Vesterinen ja kansanedustaja Paavo Vesterinen. Kylä on tullut tunnetuksi myös Suomen ensimmäisestä biokaasuautosta. Leppävedellä toimii urheiluseura Leppäveden Leppä, jonka lajeina ovat muun muassa jalkapallo, salibandy ja lentopallo. Leppävedellä toimii päiväkoti. Leppävedellä on lisäksi kaksi koulurakennusta; Leppäveden ”uudessa koulussa” järjestetään opetusta esikoululaisille ja peruskoulun luokille 1–3, ja Leppäveden ”vanhassa koulussa” opetetaan luokkia 4–6. Leppävedelle on rakenteilla liikuntapuisto. Liikuntapuistossa on muun muassa frisbeegolfrata, pumptrack-pyöräilyrata ja jalkapallokenttä. == Kuvia == Tiedosto:Leppävesi.jpg|Alueen rivitaloasutusta. Tiedosto:Leppäveden kirjasto.png|Leppäveden kirjasto. Tiedosto:K-market Tiitus.jpg|K-Market Tiituspohjassa. Tiedosto:Leppäveden koulu.jpg|Leppäveden koulu 4-6lk Tiedosto:Leppäveden koulu 2.jpg|Leppäveden koulu esikoulu-3lk Tiedosto:Leppävesi taloja.jpg|Omakotitaloja Leppävedellä Tiedosto:Tiituspohja Leppävesi Laukaa.png|Kuvassa näkyy pysäkille piirretty Pikachu-piirros, erilaisia Pokémon-hahmoja löytyy lisää Leppäveden bussipysäkeiltä. == Lähteet == Luokka:Laukaan kylät Luokka:Keski-Suomen maakunnan taajamat
Tarvaala (Laukaa)

Tarvaala eli Laukkavirta on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa ja Laukaan pitäjän alkuperäinen historiallinen keskus. Asukkaita siellä on noin 300. Kylän alueella sijaitsee Laukaan kunnan maantieteellinen keskipiste, ja myös Laukaan kunta on saanut nimensä kylän läpi virtaavan Laukaanvirran mukaan. Laukaanvirta tunnetaan nykyään nimellä Tarvaalankoski. Tarvaala sijaitsee kahden suuren vesistön, Kuusveden ja Lievestuoreenjärven välissä yhdistäen ne Saraaveteen, joka laskee edelleen Leppäveteen ja Päijänteeseen. Kuusveden rannalla on Tarvaalassa pumppaamo, josta johdetaan vettä Vuonteen tekopohjavedenottamoon, joka tuottaa valtaosan Jyväskylän kaupungin juomavedestä. ==Historia== Tarvaala tunnetaan erityisesti Laukaan ja Jyväskylän ensimmäisestä, vuonna 1593 rakennetusta, kirkosta. Kirkosta on enää Hartikan kirkon nimellä tunnetut rauniot jäljellä. Toinen merkittävä kohde Tarvaalassa on Hartikan punamultakalmisto, josta löytyi vuonna 1986 Suomen toistaiseksi laajin kokoelma kivikautisia punamultahautoja. Tarvaalasta löytyy myös Alvar Aallon osittain suunnittelema Alatalo. Tarvaalaan perustettiin aikanaan Laukaan ensimmäinen puhelinyhtiö. Tarvaala on 1990-luvulta lähtien tullut tunnetuksi myös erikoislaatuisesta villin lännen saluunasta Musta Korppi. Valtakunnallistakin julkisuutta Tarvaala on saanut maanalaisista taloistaan, jotka olivat erityisesti esillä Laukaan asuntomessujen aikaan 2003. Tarvaalalla on kaksi nimeä: kylän nimi Tarvaala ja postiosoitenimi Laukkavirta. Nimi Tarvaala pohjautuu kylän ensimmäiseen taloon (nyk. Savola), jonka perusti 1560-luvulla Juvalta tullut Lauri Tarvainen (tai Tarvahainen, Laukaan Historia I). Täsmälleen saman niminen henkilö eli Lauri Tarvainen perusti myös Saarijärvelle neljä vuotta myöhemmin samannimisen talon: "Savolaissyntyisen Lauri Laurinpoika Tarvaisen (Tarvahainen) uudistalo Tarvaala syntyi viimeistään vuonna 1564. Tämän vuoksi postiosoitteena käytetään nimeä Laukkavirta, joka on vääntynyt kylän läpi kulkeneesta Laukaan virrasta. Laukaan virta taas antoi nimensä vuonna 1593 perustetulle Laukaan pitäjälle, jonka nimi oli pari ensimmäistä vuotta Pärnäsaari. Kun kirkko siirtyi 1600-luvulla Tarvaalasta Pellosniemeen, nimi Laukaa seurasi mukana. Nykyään Pellosniemen kylä tunnetaan Laukaan kirkonkylänä. Laukaan Tarvaala sekoitetaan usein Saarijärvellä Keski-Suomessa sijaitsevaan toiseen Tarvaalan kylään ja siksi monissa virallisissa yhteyksissä kylästä käytetäänkin nimeä Laukkavirta. Kylällä toimii oma kyläseura Laukaan Tarvaalan kyläseura. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *http://www.tarvaala.fi Tarvaalan kylä *Laukaan Historia I, Nils Berndtson, 1983 Luokka:Laukaan kylät
Tarvaala

Tarvaala voi olla: *Tarvaala, kylä Laukaassa *Tarvaala, kylä Saarijärvellä.
Vuontee

Vuontee on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Sen asukasluku oli 267 vuonna 2011. Kylä on saanut nimensä Leppäveden ja Torronselän yhdistävän Vuonteensalmen mukaan. Keiteleen kanava kulkee kylän läpi. Vuonteen merkittäviä kohteita ovat Valiotaimiasema, Vuonteen tekopohjavedenottamo ja vuosina 1931–1994 toiminnassa olleen Pernasaaren koulukodin paikalle Pernasaareen vuonna 1994 perustettu Laukaan avovankila. Avovankilan alueella sijaitsee Pernasaaren koulukotimuseoPernasaaren koulukotimuseo , koulukodin suojeltu erityisosasto LeppäniemiLeppäniemi sekä aiemmin Säätyläismuseona toiminut Wolmar Schildtin synnyinkoti. Vuontee on lintuharrastajien joukossa tunnettu myös lintutornistaan. Vuonteella on oma toimiva kyläyhdistys. Suomen rallin Laukaan pikataipaleen toinen pää on Vuonteella (toinen Kuhaniemessä). == Kuvia == Tiedosto:Vuonteen silta.jpg|Vuonteen vanha silta, joka korvattiin uudella vuonna 2019. Tiedosto:Laukaa prison.JPG|Laukaan avovankila == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Vuonteen seudun kyläyhdistys ry Luokka:Laukaan kylät
Kiltti tyttö (elokuva)

Kiltti tyttö (The Good Girl) on elokuva vuodelta 2002. Sen on ohjannut Miguel Arteta ja käsikirjoittanut Mike White. == Juoni == Justine Last (Jennifer Aniston) on töissä halpahallissa Retail Rodeossa ja on naimisissa kannabista polttavan miehen kanssa. Justine tapaa Thomas Wortherin (Jake Gyllenhaal), työntekijän samassa halpahallissa joka kutsuu itseään Holdeniksi, Holden Caulfieldin mukaan (hän on kertoja romaanissa Sieppari ruispellossa). Justinelle ja Thomasille muodostuu lopulta rakkaussuhde, joka melkein pilaa Justinen avioliiton ja maineen. Lopulta Justinen on päätettävä jatkaako entistä elämäänsä vai jättääkö sen taakseen. == Näyttelijät == Luokka:Vuoden 2002 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Elokuvat itsemurhasta Luokka:Yhdysvaltalaiset mustan komedian elokuvat Luokka:Searchlight Picturesin elokuvat
Savio (Laukaa)

Savio on kylä Laukaan kunnan eteläosassa, Keski-Suomessa. Savio sijaitsee Leppäveden rannalla, valtatie 9:stä pohjoiseen, vastapäätä Metsolahtea. Kylää halkoo seututie 640 (Saviontie) Lievestuoreelta Laukaaseen.http://www.savio- puttola.net/ Kylässä sijaitsee muun muassa Savion tanssilava sekä Lievestuoreenjärven rannalla oleva Hyyppäänvuori. Samalla alueella sijaitsee myös Puttolan kylä, joka toimii Savion kanssa yhdessä Savio-Puttolan kylätoimikunnassa. Saviolla sijaitsi kyläkoulu Savion ala-aste, jonka oppilasmäärä on (2008) noin 30 oppilasta. Koulu lakkautettiin keväällä 2018 ja purettiin syksyllä 2021. Kylällä on myös uimaranta. Savio on ollut myös yksi Laukaan rekisterikylistä, johon on kuulunut myös muun muassa Metsolahti ja Vuontee. Vuonna 1974 Savion rekisterikylään kuuluneet Mehtoniemen ja Palvajärven kylät siirrettiin Laukaasta Jyväskylän maalaiskuntaan. Kesällä 2006 Savion kylä nousi median tietoisuuteen, kun Laukaan kotiseutujuhliin saapuivat pääministeri Matti Vanhanen ja hänen uusi naisystävänsä. Juhlat järjesti Wanhan Laukaan kotiseutuyhdistys. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *http://www.savio-puttola.net/ Luokka:Laukaan kylät
Äijälä

Äijälä on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kylä rajoittuu Laukaassa Lankamaan, Kuusaan ja Leinolan kyliin, pohjoisessa Konneveden kuntaan. Äijälässä on kylätalo, päiväkoti, yrityksiä ja Laukaan seurakunnan Papinniemen leirikeskus. Äijälässä toimi myös 1907 valmistunut kyläkoulu, jonka toiminta lakkautettiin elokuussa 2024.Nieminen, Katri: Laukaa ei myynyt Äijälän koulua mystiselle säätiölle. Keskisuomalainen, 14.8.2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Laukaan kylät
Kuhaniemi

Kuhaniemi eli Kuhanniemi on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kuhaniemi sijaitsee lähellä Laukaan kirkonkylää Saraaveden toisella puolen. Kylässä toimii Kuhaniemen koulu. ==Muinaisuus== Kylän lähellä Saraaveden vastarannalla lähinnä Ränssintaipaleen lähellä sijaitsevat Saraakallion kivikautiset kalliomaalaukset. ==Perinneparannus== Kylässä vaikutti aikoinaan Laukaassa hyvin tunnettu kansanparantaja ja velho nimeltä Kuuvalon Jussi. ==Urheilu== Neste Rally Finlandin Laukaan erikoiskokeen nimellä ajetun pikataipaleen toinen pää oli Kuhaniemessä ja toinen Vuonteella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Nils Berndtson: Laukaan historia I. 1983. Luokka:Laukaan kylät
Spellgoth

Spellgoth alias SG.7 (oik. Tuomas Rytkönen, s. 1. maaliskuuta 1982)IRC- Galleria: Spellgoth on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Turmion Kätilöt -yhtyeestä, jossa hän toimi toisena vokalistina. Hän lähti yhtyeestä tammikuussa 2017.Facebook: Turmion Kätilöt – Aikajana (25.1.2017) Spellgoth kuului Turmion Kätilöiden livekokoonpanoon, mutta osallistui myös yhtyeen studiotyöskentelyyn. Hän hallitsee myös kitaran-, basson- ja pianonsoiton. Turmion Kätilöissä Spellgothilla oli tapana pukeutua esiintyessään erilaisiin lateksiasuihin ja joskus jopa pelkkään ilmastointiteippiin (käärittynä peniksen ympärille). Spellgoth soittaa kitaraa ja laulaa Trollheim’s Grottissa, Darkwoods My Betrothedissa ja Black Death Ritualissa, soittaa kitaraa black metal -yhtye BaptismissaTurmion Kätilöt ja laulaa HornassaEncyclopedia Metallum. Lisäksi hänellä on ainakin kaksi industrial -projektia, Slave's Mask IRC-galleria ja Syndicate Paranoia. Mikseri.net Spellgothia on haastateltu vuonna 2011 julkaistussa suomalaista black metal -musiikkia käsittelevässä dokumenttielokuvassa Loputon Gehennan liekki. Spellgothin ääntä on kuultavissa myös Stam1nan SLK- albumilla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Turmion Kätilöt * Darkwoods My Betrothed * Horna Encyclopaedia Metallum Luokka:Turmion Kätilöt Luokka:Suomalaiset metallimusiikin laulajat Luokka:Suomalaiset metallimusiikin kitaristit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Metsolahti

Metsolahti on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kylä sijaitsee valtatien 9 varrella Vaajakosken ja Lievestuoreen välissä, vastapäätä Savion kylää. Metsolahden kylä on Metsolahti-nimisen lahden rannalla.Metsolahti, kylä; Kansalaisen karttapaikka; Maanmittauslaitos Metsolahti tunnetaan valtakunnallisesti Pönttövuoren tunnelista, joka on Jyväskylä–Pieksämäki-radan välisellä rautatieosuudella. Alkuperäinen tunneli rakennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana 1914–1917 ja sitä on perinteisesti tai leikillisesti pidetty Savon länsirajana. 2000-luvun alussa viereen puhkaistiin uusi Pönttövuoren tunneli ja vanhasta tunnelista poistettiin kiskot. Metsolahdella on oma toimiva kyläseura, jonka kylätalona toimii entinen Metsolahden rautatieasema. Metsolahdella on tiivistä yhteistyötä läheisen Savion kylän kanssa. == Lähteet == Luokka:Laukaan kylät
Vihtasilta

Vihtasilta on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kylässä on noin 300 asukasta. Vihtasilta sijaitsee Vihtavuoren taajaman ja Vuonteen kylän välissä. Kylän keskellä on aikoinaan saasteistaan valtakunnallisestikin tunnetuksi tullut Vihtajärvi. Vihtavuoresta Vihtasiltaan rakennettiin kevyen liikenteen väylä 2004. Vesihuoltoa varten on perustettu osuuskunta.Kyläsuunnitelma ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Ikonen, Antti ym.: Vihtasilta - reittien risteyksessä : Vihtasillan seudun kyläkirja. Kyläyhdistys Vihtaset, 2015. ISBN 978-952-93-6427-5. Luokka:Laukaan kylät
Simuna

Simuna on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Simunan kylä sijaitsee Laukaan kunnan itäreunalla hieman syrjässä, Tarvaalan ja Lankamaan välissä. Parhaiten Simuna tunnetaan Simunankoskesta, jossa mm. presidentti Urho Kekkonen henkilääkärinsä, laukaalaisen Rikhard Sotamaan, kanssa kävi ahkerasti kalastamassa. Lievestuoreelta menee Simunaan lähes viivasuora tie Saarilammin läpi. Tie on rakennettu alun perin yksityistienä, jonka valtio lunasti 1960-luvulla. Simunalla ja sen eteläpuolella olevalla Saarilammilla on yhteinen Simuna-Saarilampi-kyläyhdistys. Luokka:Laukaan kylät
Hoho

Hoho on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa, Lievestuoreen kaakkoispuolella. Hoho sijaitsee Toivakan ja Hankasalmen kuntien rajalla ja on Metsolahden ohella toinen Laukaan eteläisimmistä kylistä. Kylän alueella virtaa Lapinjärvestä Lievestuoreenjärveen laskeva Hohonjoki. Vuoden 2020 lopussa Hohon tilastoalueella oli 186 asukasta. Kylän tunnetuin henkilö on edesmennyt olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo. Hoholla toimi oma kyläkoulu vuodesta 1935 vuoteen 2001 saakka. Hoholla on oma toimiva kyläyhdistys. == Historiaa == Ennen 1900-lukua Hoho tarkoitti lähinnä Hohonmaan valtionpuiston aluetta, jonne nykyinen Lievestuoreen taajama on muodostunut, kun taas Lievestuoreella tarkoitettiin koko Lievestuoreenjärven ympäröivää rekisterikylää. Hohon- ja Hännyksenniemenmaan ulkopalsta kuului alun perin Kangas- ja Naaranputtolan jakokuntaan, joka puolestaan kuului Leppäveden rekisterikylään, kunnes se siirrettiin Lievestuoreeseen asukkaiden pyynnöstä isonjaon aikana vuonna 1829. Hohonmaan ulkopalsta siirtyi valtiolle liikamaana vuonna 1831. == Lähteet == Luokka:Laukaan kylät
Saarilampi (kylä Laukaassa)

Saarilampi on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Se sijaitsee Lievestuoreen ja Hankasalmen välillä Lievestuoreenjärven itärannalla. Saarilampi rajoittuu lännessä Lievestuoreenjärveen, etelässä Lievestuoreeseen, idässä Hankasalmeen ja pohjoisessa Simunaan. Kylä on yksi Laukaan syrjäisimpiä ja kyläkoulu lakkautettiin jo vuosia sitten. Saarilammella ja Simunalla on yhteinen Saarilampi-Simunan kyläyhdistys. == Lähteet == Luokka:Laukaan kylät
USAC

USAC (United States Automobile Club) on yhdysvaltalainen kilpa-autoilua hallinnoiva järjestö. Se perustettiin 1956 hallinnoimaan yhdysvaltojen kilpa- autoilua sitä edeltäneen AAA:n (American Automobile Association) päätettyä vetäytyä moottoriurheilutapahtumien järjestelystä ja hallinnoinnista. Vuosina 1956-1979 se hallinnoi USA:n kansallista rata-autoilun mestaruussarjaa ja 1956-1997 se toimi Indianapolisin 500 mailin ajon järjestäjänä. Järjestön rooli pieneni huomattavasti vuonna 1978, jolloin kilpatallien omistajat Dan Gurneyn johdolla perustivat erimielisyyksien seurauksena kilpailevan CART- järjestön (Championship Auto Racing Teams). CART aloitti oman sarjansa järjestämisen 1979 ja vei mukanaan lähes kaikki USACin mestaruussarjan tallit ja nimekkäät kuljettajat A. J. Foytia lukuun ottamatta. USACin oma sarja lopetettiin kauden 1979 lopuksi, ja liitot saivat riitansa sovittua siten, että USAC jatkoi Indianapolis 500 -kilpailun järjestäjänä ja CART sisällytti sen oman sarjansa kilpailukalenteriin. USAC toimi IRL-sarjaa hallinnoivana järjestönä sen irtauduttua CART-sarjasta, mutta muutamien sekaannusten jälkeen IRL otti itse vastuun sarjansa järjestelyistä. Se myös otti vastuun Indianapolis 500 -kilpailun järjestämisestä, joten USAC menetti viimeisenkin merkittävän järjestelytehtävänsä. Nykyään USACin toiminta rajoittuu joidenkin USA:n kansallisten ja alueellisten sarjojen järjestämiseen. Näistä merkittävimmät ovat Sprint Car -sarjat USAC Silver Crown Series, USAC Sprint Car Series sekä Midget-sarja USAC National Midget Series. Lisäksi se järjestää USA:n kansallista rallin mestaruussarjaa. == Aiheesta muuakka== https://www.unitedstatesautoclub.com/ Luokka:Autourheilujärjestöt Luokka:Yhdysvaltalaiset urheilujärjestöt
Harhala (Laukaa)

Harhala on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Harhala sijaitsee Laukaan kirkonkylän ja Vihtavuoren taajamien välissä. Kylän alueelta löytyvät Kuhankosken erityisammattikoulu, Puustellin tuki r.y., suojeltu Kuhankosken voimalaitos ja Laukaan Rauhanyhdistys r.y:n toimitalo. Uusia kohteita ovat Keiteleen kanavan Kuhankosken sulku sekä Liisanniemen silta. Harhalassa sijaitsevan Kuhajärven rannalta löytyi vuonna 2003 Laukaan uusin kivikautinen kalliomaalaus. Harhalalla ei ole omaa kyläseuraa, eikä ole myöskään täysin selvää kuuluvatko edellä mainitut kohteet Harhalaan vai Kuhankoskeen. Luokka:Laukaan kylät
Aikamatka

Aikamatka voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * aikamatkustus * Aikamatka (engl. Time Squad), yhdysvaltalainen animaatiosarja vuosilta 2001–2003 * Aikamatka (engl. Timeline), Richard Donnerin ohjaama elokuva vuodelta 2003 * Aikamatka, Mari Rantasilan albumi vuodelta 1989 * Aikamatka 1966–2011, Hectorin comeback- kiertue vuonna 2011.
Varhaiskeskiaika

Varhaiskeskiaika on yksi keskiajan kolmesta ajanjaksosta sydänkeskiajan (1000–1300) ja myöhäiskeskiajan (1300–1500) ohella. Varhaiskeskiaika sijoittui vuosille 500–1000. Varhaiskeskiaikaa nimitetään myös pimeäksi ajaksi. Varhaiskeskiaika alkoi Rooman hajoamisen myötä. Rooman imperiumin ylläpitämä rauha päättyi Rooman legioonien lähtiessä. Rooman suuret ruhtinaat ja heimopäälliköt halusivat täyttää valtatyhjiön, josta seurasi lähes loppumaton taistelu legioonien ja ruhtinaiden välillä. Roomalaiset veivät mukanaan hallintokoneiston, jonka myötä yhteiskuntarakenteet hajosivat. Monet kaupungit autioituivat ja kaupankäynti tyrehtyi, ja lopulta koko Rooma hajosi. Idästä tulleet germaanit aiheuttivat lisää kaaosta Keski-Euroopassa ja arabipaimentolaiset valloittivat isoja osia Etelä-Euroopasta, muun muassa nykyisen Espanjan alueen. Viikingit matkasivat merillä aktiivisesti vuosina 700–1000 hyökäten kuningaskuntiin ja aiheuttaen suuria tuhoja. Varhaiskeskiaikaa voi hyvin kutsua pimeäksi keskiajaksi sen takia, että kirjoitustaito katosi lähes kokonaan, minkä vuoksi kirjallisia dokumentteja on tuolta ajalta hyvin vähän. Varhaiskeskiajan kurjuuden katkaisi hetkeksi aikaa Kaarle Suuri. Hänet kruunattiin Rooman keisariksi vuoden 800 joulupäivänä. Hetken aikaa näytti jopa siltä, että Rooma olisi noussut uudelleen pystyyn. Kauppa alkoi jälleen käydä, ja Kaarle Suuri otti velvollisuudekseen suojella oppineita. Kaarle Suuren kuoleman jälkeen Rooma jaettiin kolmeen valtioon hänen perillisilleen: Saksaan, Ranskaan ja Italiaan. Keskiajalla ei ollut vielä olemassa varsinaisia kansallisvaltioita. Ennen keisariksi tuloaan Kaarle Suuri oli ollut frankkien kuningas. Kaarle Suuren jälkeläisillä ei ollut kuitenkaan isänsä johtamiskykyjä, joten 800-luvun jälkeen Eurooppa palasi takaisin sotiin ja kurjuuteen. Vaikka Euroopassa hallitsi monia nimellisesti tunnettuja kuninkaita, heidän valtansa oli hyvin heikko. Katolinen kirkko kuitenkin päätti jatkaa Rooman keisarien kruunaamista, mutta vasta Otto I Suuri, joka kruunattiin vuonna 962, palautti osan Rooman hienoudesta. Otto I Suuren keisarius siirtyi samalla frankeilta Sakseille, ja vallan painopiste siirtyi Ranskasta Saksaan. Häntä pidetään yhä Pyhän Saksalais-Roomalaisen keisarikunnan perustajana. Nimitys tosin tuli käyttöön vasta satoja vuosia Otto I Suuren kuoleman jälkeen. Otto I Suuren arvonimet olivat frankkien ja saksien keisari, vaikka Otto itse piti itseään myös Rooman keisarina. Keisarius yhdistettiin siitä lähtien Saksan kuninkuuteen, ja entinen kuningas siirtyi Saksan keisariksi. Saksan keisarikunnan valta oli myös ruhtinaiden käsissä, sillä he valitsivat kuninkaan. == Lähteet == * http://www.katajala.net/keskiaika/historia/lyhyt_historia.html * *
Haapala (Laukaa)

Haapala (myös Haapalankylä) on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Se sijaitsee kunnan pohjoisosassa lähellä Äänekoskeen vuonna 2007 liitetyn Suolahden rajaa. Kylän alueella on kolme pientä vesistöä: Haapajärvi, Vääräjärvi ja Valkealampi. Vuoden 2020 lopussa kunnan määrittelemällä Haapalan tilastoalueella oli 302 asukasta. Haapalassa sijaitsee vuonna 1959 rakennettu Haapalan koulu eli Hietasyrjän koulu. Koulu tarjoaa opetusta Haapalan lisäksi Viitalankylän, Tervatehtaan, Haapasuon, Lankamaan ja Vatian alakoululaisille. Vuoden 2024 elokuusta alkaen myös Äijälä on kuulunut koulupiiriin. == Lähteet == Luokka:Laukaan kylät
Supernaiivi

Supernaiivi (Naiv. Super) on vuonna 1996 ilmestynyt norjalaisen Erlend Loen läpimurtoromaani. Kirjan 25-vuotias päähenkilö kokee eksistentialistisen kriisin ja tuntee kaiken merkityksettömäksi. Hän käyttää aikaansa merkityksettömään puuhasteluun terapiana: heittelee palloa seinää vasten, nakuttelee hakka-lelunsa palikoita ja tekee pitkiä listoja esimerkiksi asioista, joista hän tietää paljon, mutta jotka ovat tarpeettomia. Teatterisovituksena kirja sai maailman kantaesityksensä Suomessa, Teatterikorkeakoulun näyttämöllä, vuonna 2001 Irene Ahon sovituksena ja ohjauksena. Myös ruotsinkielinen kantaesitys tehtiin Suomessa, kun Tobias Zilliacus ohjasi näytelmän Virus Teatteriin vuonna 2003. Kirja sovitettiin kuunnelmaksi Radioteatterille vuonna 2002. Siitä on tehty myös Tiina Lymin dramatisoima ja ohjaama näytelmä Ryhmäteatterille vuonna 2014. == Päähenkilöt == *25-vuotias mies, joka on kriisissä. *miehen veli, äiti, isä ja isoisä *naapurinpoika Børre *Lise, josta kirjan aikana tulee päähenkilön tyttöystävä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1996 kirjat Luokka:Norjalaiset romaanit
Valkola

Valkola on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Valkolan kylä sijaitsee Vatianjärven ja Peurunkajärven välisellä alueella, lähellä Peurungan kuntoutuslaitosta, noin 35 kilometrin päässä Jyväskylästä. Valkolan kylä on kasvava maaseutukylä jossa on paljon aktiivista toimintaa. Valkolassa on kohta 120 vuotias koulurakennus jossa koulu lopetti toimintansa keväällä 2024. Lopettamispäätöksen jälkeen Valkolan kyläläiset perustivat yhdistyksen Valkolan kylä ry, joka osti koulun Laukaan kunnalta 118 euron hintaan (1€/vuosi) kylätaloksi. Tämän jälkeen kyläyhdistyksen ja nuorisoseuran toiminnat lopetettiin, nuorisoseurantalo myytiin ja toiminnat sulautettiin uuteen yhdistykseen. Valkolan kyläyhdistys toimi n. 10 vuoden ajan kylällä järjestäen ulkoilmatapahtumia niin kyläläisille kuin muillekkin. Valkolan nuorisoseura, perustettiin v. 1926. Nuorisoseura järjesti toimintaa Valkolan kylällä vuosikymmenien ajan nuorisoseurantalolla. Valkolan kylätalo on vuokrattavissa tapahtumiin, leireihin, kokouksiin, yms. Kylätalon pihalta löytyy jalkapallokenttä, kaukalo, keinuja sekä Liikkis-kehonhallinta & parkourpaikka. Pihatoiminnot ovat kaikkien käytettävissä. Valkolassa on monenlaisia yrityksiä joista mainittakoon voimakkaasti laajentunut kalanviljelylaitos. Luonnonvarakeskuksen sivuilta voit lukea lisää kalanvilejlylaitoksen toiminnasta. Kylän tunnetuin nähtävyys on rotkolaakso Hitonhauta. == Kuvia == Tiedosto:Hitonhauta, Valkola.jpg|Hitonhauta Tiedosto:Valkola.jpg|Valkolalaista maisemaa Tiedosto:Liikkis.jpg|Liikkis - kehonhallinta- & parkourpaikka Luokka:Laukaan kylät
Kristian Agricola

Christian (Kristian) Agricola (Christianus Michaelis Agricola; 11. joulukuuta 1550 - 19\. helmikuuta 1586) oli Tallinnan piispa vuosina 1583-1586 ja Mikael Agricolan ja tämän vaimon, Pirjo Olavintyttären (Birgitta Olafsdotter) ainut poika. Christian kävi Turun katedraalikoulun, jonka jälkeen hän lähti Saksaan opiskelemään Leipzigin ja Wittenbergin yliopistoissa. Palattuaan Suomeen hän toimi Turun katedraalikoulun rehtorina vuosina 1578-1583\. Vuonna 1583 hänet nimitettiin Tallinnan piispaksi, ja hän meni naimisiin Elina Pietarintytär Flemingin kanssa. Viroon hän saapui kesällä vuonna 1584. 12. toukokuuta 1584 hänet aateloitiin ja hän otti käyttöönsä nimen Christian Agricola till Villnäs. Christian Agricola kuoli 19\. helmikuuta 1586 ja on haudattu Tallinnaan. == Lähteet == Luokka:Mikael Agricola Luokka:Luterilaiset piispat Luokka:Virolaiset piispat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Tallinnan historia Luokka:Vironsuomalaiset Luokka:Vuonna 1550 syntyneet Luokka:Vuonna 1586 kuolleet
Leinola (Laukaa)

Leinola on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Leinolan kylä sijaitsee Kuusveden ja Ahvenisjärven välissä Kuusaasta Äijälään päin mentäessä. ==Historiaa== Leinolan ensimmäinen talo oli 1552 perustettu Leinola, myöhemmin Peltotalo, jonka isäntänä oli vuosina 1552–1579 Jussi Leinonen. Jussi Leinonen oli myös silloisen Laukaan pitäjän nimismies ja häneen juontavat mm. kahden Suomen presidentin, Martti Ahtisaaren ja Urho Kekkosen sukujuuret. ==Aiheesta muualla== *Laukaan kartta vuodelta 1750 www.vanhakartta.fi *Sukututkimusjulkaisu Genos (numero puuttuu vielä) *Laukaan Historia I, Nils Berndtson, 1983 Luokka:Laukaan kylät