EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ari Tammivaara

Ari Tammivaara (s. 20. elokuuta 1966) on suomalainen koripallovalmentaja. Vuosina 2014–2016 hän toimi Suomen Koripalloliiton valmennuspäällikkönä ja 2018–2022 Koripalloliiton toimitusjohtajana. == Ura == Tammivaara aloitti pääsarjavalmentamisen Namika Lahdessa vuonna 1994. Hänen valmentamanaan seura voitti koripallon Suomen cupin vuonna 1994 sekä SM-hopeaa vuonna 1996. Samana kautena hänet valittiin Suomessa vuoden valmentajaksi. Tammivaara lopetti seuran päävalmentajana kauden 1997–1998 jälkeen ja siirtyi Bundesliigassa pelanneeseen USC Freiburgiin. Seura putosi pääsarjasta yhden kauden jälkeen, mutta Tammivaara jatkoi päävalmentajana helmikuuhun 2001 saakka, jolloin hän siirtyi Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Hän toimi maajoukkueen valmentajana kaksi kautta, mutta vuonna 2004 hän siirtyi alasarjoissa pelanneeseen Mitteldeutscheriin, joka oli vielä samana vuonna voittanut EuroCup Challengen. Seura oli kuitenkin ajautunut talousvaikeuksiin ja Tammivaara sai päävalmentajan paikan. Kolmen valmennuskautensa aikana Tammivaara nosti seuran 2. Bundesliigaan ja lähelle pääsarjapaikkaa. Kauden 2006–2007 jälkeen hän lopetti seuran valmentamisen. Tämän jälkeen Tammivaara toimi Suomen nuorten maajoukkueiden valmentajana, mutta joulukuussa 2010 hän siirtyi Kauhajoen Karhun päävalmentajaksi.. Hän toimi Karhun päävalmentajana yhteensä neljän kauden aikana, jolloin joukkue ylsi jokaisena keväänä pudotuspeleihin. Tammivaaran alaisuudessa joukkueen paras sijoitus oli neljäs, joka tapahtui kaudella 2012–2013. Suomen Koripalloliiton valmennusjohtajaksi Tammivaara siirtyi syksyllä 2014 tehtävää aiemmin hoitaneen Henrik Dettmannin siirryttyä Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikköön palloilulajien vastuuvalmentajaksi. Vuoden 2018 alussa Tammivaara aloitti Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikön joukkuepelien vastuuvalmentajana. Toukokuussa 2018 hän siirtyi Suomen Koripalloliiton toimitusjohtajaksi ja toimi tehtävässä lokakuuhun 2022 asti. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kun Hunttalan Matti Suomen osti

Kun Hunttalan Matti Suomen osti on lokakuussa 1984 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Markku Onttonen. Elokuva perustuu Simo Hämäläisen romaaniin Kättenpäällepanijat: Ilosteleva kertomus nuoresta miehestä matkalla jossain Suomessa vuodelta 1982. Elokuvan pääosissa nähdään Pekka Laiho, Heikki Kinnunen, Ahti Kuoppala ja Leena Uotila. Elokuvan tapahtumapaikkana toimii kuvitteellinen Hukansalmen kunta. Elokuva kuvattiin heinä-elokuussa 1984 Pornaisissa, Punkaharjulla, Tuusulassa, Helsingissä, Kirkkonummella, Vihdissä ja Korpilahdessa. Elokuvan kaksi laulua julkaistiin myös Reijo Hirvelän laulamana maxisinglenä vinyylilevynä. Itse elokuva on julkaistu VHS-kasettina vuosina 1985 ja 1989 sekä DVD-levylle 2000-luvulla sekä vuonna 2015. Elokuvasta on nähtävillä 4K-restauroitu versio Elonet-internetsivustolla. == Näyttelijät == ==== Kreditoimattomat näyttelijät ==== == Muut tekijät == * Jussi Jalasti - kuvausapulainen * Timo Jalasti - kuvausapulainen * Hannu Koski - äänittäjä * Seppo Anttila - äänitysassistentti * Kaija Salaspuro - pukusuunnittelija * Kaija Ilomäki - maskeeraaja ja kampaaja * Mauri Front - valaisija * Gunnar Friman - valaisija * Tuomo Kattilakoski - mixaus * Reijo Heino - järjestäjä * Anne Joutsen - kuvaussihteeri * Pekka Päivärinta - still-kuvaaja ja julisteen valokuva * Lea Laser - työryhmä * Markku Heino - työryhmä * Kauko Martikainen - työryhmä * Seija Lukkala - puvustajan apulainen * Olavi Tuomi - tuotantopäällikkö * Tuulikki Loikas - tuotantosihteeri * O.Y. Kinosto - levittäjä * Nordic Video Oy Ab - levittäjä * VTC-Video Oy Ab - levittäjä * T:mi Pekka Pietilä - levittäjä * VLMedia Oy - levittäjä == Soundtrack == === Kappaleet === Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Rauno Lehtinen. # # # # == Kokoonpano == * Reijo Hirvelä - laulu ja kitara (1, 4) * Sonja Lumme - taustalaulu (1) === Rauno Lehtisen orkesteri (1-3) === * Rauno Lehtinen - musiikin johto, saksofoni (1) ja sähköurut * Olli Haavisto - slide-kitara (1) * Tapani Ikonen - rummut * Martti Metsäketo - basso * Jørgen Petersen - trumpetti (1) * Raimo Roiha - piano (1) ja harmonikka (2-3) * Taisto Wesslin - kitara (1) === Tuotanto === * Pekka Päivärinta - valokuvat * Jorma Hämäläinen - äänitys * Per Wallenius - äänitys * MTV OY - levyjen valmistus * Sauna- Musiikki Oy - tuotanto == Televisioesitykset == Päivämäärä Kanava Katsojamäärä 10.9.1987 MTV2 795 000 24.7.1993 MTV3 911 000 8.1.1996 MTV3 444 000 25.6.1999 MTV3 227 000 17.4.2006 MTV3 20.6.2015 MTV3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Kun Hunttalan Matti Suomen osti 4K-restauroituna Elonetissä Luokka:Vuoden 1984 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Suomalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Elokuvat liike- elämästä
Karabudahkentin piiri

Karabudahkentin piiri (; kumykiksi Къарабудагъгент район, Qarabudağgent raion; dargiksi Къарабудагъкентла район, Karabudagkentla raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 1429,2 neliökilometriä. Asukkaita on 71 900 henkeä (vuonna 2010). Karabudahkentin piiri sijaitsee Dagestanin keskiosassa Kaspianmeren rannikolla ja vuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Mahatškalan ja Kaspijskin kaupunkeihin, lännessä Buinakskin ja Levašin piireihin ja etelässä Sergokalan ja Kajakentin piireihin sekä Izberbašin kaupunkiin. Piiriin kuuluvat Manasin ja Atši-Sun kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä 12 maalaiskuntaa: Adanak, Agatšaul, Geli, Gubden, Gurbuki, Dorgeli, Kaka- Šura, Karabudahkent, Manaskent, Paraul, Ullubijaul ja Zelenomorsk. Hallinnollinen keskus on Karabudahkentin kylä, josta on 42 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Asutuskeskuksia on yhteensä 18. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 64,1 % piirin asukkaista on kumykkeja, 33,7 % dargeja ja 1,1 % lakeja. Kaupunkiväestön osuus on 10,0 % (vuonna 2010). Piirin kautta kulkee Donin Rostovin ja Azerbaidžanin rajan välinen M29-valtatie, Moskovan ja Bakun välinen rautatie sekä Manasin–Sergokalan ja Karabudahkentin–Džangutain maantiet. Piirin alueella sijaitsee myös Mahatškalan kansainvälinen lentokenttä. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viinirypäleiden, viljan, hedelmien ja vihannesten viljelyyn. Piirin alueella toimii kaksi suurkanalaa. Teollisuus on keskittynyt maataloustuotteiden, varsinkin viinirypäleiden jalostukseen. Lisäksi on rakennustarviketeollisuutta. Lezzetin parantolan yhteydessä toimii kivennäisvesipullottamo. Seudulla on myös lukuisia lomakyliä. Piirissä toimii 12 lastentarhaa ja 26 koulua. Kulttuurilaitoksia ovat 17 kerhotaloa, 18 kirjastoa ja neljä museota. Nähtävyyksiin kuuluu luonnonkaunis Bekenezin lähde, Gentorunin (Ermenjurtin) ja Guržijurtin muinaislinnat sekä hunnien pääkaupungin Varatšanin (Urtsekin) jäänteet. Ullubijaulin kylässä on dagestanilaisen bolševikkivallankumouksellisen Ullubi Buinakskin kotimuseo. Paikallislehtinä ilmestyvät kumykinkielinen Rajonnu jašawu, darginkielinen Šila djah ja venäjänkielinen Budni raiona (”Piirin arkea”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Karabudahkentin piirin sivusto * Karabudahkentin piiri Dagestanin presidentin sivustolla * Karabudahkentin piiri Dagestanin hallituksen sivustolla Luokka:Dagestanin piirit
Teksaspulla

Teksaspulla tai texaspulla on pulla, joka valmistetaan lähes täysin samalla reseptillä kuin dallaspullakin, paitsi että teksaspullien täytteessä ei käytetä lainkaan sitruunalla maustettua maitorahkaa eikä kookoshiutaleita. Luokka:Pullat
Vancouver (täsmennyssivu)

Vancouver viittaa muun muassa seuraaviin: ;Paikkakuntia: * Vancouver, kaupunki Kanadassa Brittiläisen Kolumbian provinssissa ** Vancouverin metropolialue * Vancouver, kaupunki Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa ;Henkilöitä: * George Vancouver (1757–1798), brittiläinen Kuninkaallisen laivaston upseeri ;Muita merkityksiä: * HMS Vancouver, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä * Hotel Vancouver, hotelli Vancouverissa, Kanadassa == Katso myös == * Vancouverinsaari (), saari Vancouverin kaupungin edustalla
Valkohuulilehtisammakko

Valkohuulilehtisammakko (Litoria infrafrenata) on suurimpia lehtisammakkolajeja kasvaen lähes 15 cm pitkäksi. Se on päältä yleensä vihreä, mutta voi olla pronssinvärinenkin. Vatsa on valkoinen. Nimensä mukaisesti sillä kulkee valkea juova ylähuulessa. Valkohuulilehtisammakolla on pitkät ja hoikat raajat ja tarttumalevyt varpaissa, joiden avulla se liikkuu ketterästi kasvillisuudessa, mutta on hidas maalla. Takajaloissa on raitoja, jotka ovat naaraalla valkoisia ja koiraalla vaaleanpunaisia. Koiraat kerääntyvät veden äärelle parittelemaan. Ne kurnuttavat 3–4 metrin korkeudessa oksilla. Munat lasketaan veteen. Valkohuulilehtisammakko elää melko yleisenä Uudessa- Guineassa ja ympäröivillä saarilla sekä Australian koilliskärjessä. Se elää metsissä ja puutarhoissa.O'Shea M. & Halliday T., Matelijat ja sammakkoeläimet, readme.fi/Dorling Kíndersley 2009, 256 s. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Sammakkolampi.net: Valkohuulilehtisammakko Luokka:Lehtisammakot Luokka:Lemmikkieläimet
Lentopallon Liigacup 2010

Lentopallon liigacup on uusi, syyskaudella 2010 aloitettu kilpailumuoto, jossa kilpailevat pääasiassa Lentopallon Mestaruusliigan joukkueet muutaman ykkössarjalaisen kanssa. Cupin loppuottelut pelattiin samana päivänä perinteisen Suomen Cupin loppuotteluiden kanssa. Ensimmäiset liigacupin voittajat olivat miesten puolella Team Lakkapää ja naisissa LP Salon viesti. ==Miesten Liigacup== 1\. kierros 17\. syyskuuta Hurrikaani-Loimaa Tampereen Isku-Volley 3–0 25-19 , 25-23 , 25-20 23\. syyskuuta Muuramen Lentopallo P-Karjalan Liiga-Riento 3–0 25-21 , 25-23 , 26-24 25\. syyskuuta Akaa-Volley Pielaveden Sampo 0–3 18-25 , 25-27 , 17-25 25\. syyskuuta Vammalan Lentopallo Saimaa Volley 1–3 21-25 , 25-20 , 22-25 , 22-25 25\. syyskuuta Vaasan Kiisto Sun Volley 0–3 19-25 , 21-25 , 21-25 26\. syyskuuta Raision Loimu Lentopalloseura Etta 3–2 25-23 , 22-25 , 25-11 , 20-25 , 15-6 2\. lokakuuta Kokkolan Tiikerit Team Lakkapää 0–3 22-25 , 11-25 , 17-25 2\. lokakuuta Vihdin Lentopallo-90 Salon Piivolley 0–3 14-25 , 23-25 , 16-25 2\. kierros 17\. lokakuuta Saimaa Volley Hurrikaani-Loimaa 0–3 21-25 , 21-25 , 13-25 19\. lokakuuta Muuramen Lentopallo Pielaveden Sampo 0–3 17-25 , 21-25 , 19-25 27\. lokakuuta Raision Loimu Sun Volley 3–2 20-25 , 23-25 , 25-20 , 25-22 , 15-12 29\. lokakuuta Salon Piivolley Team Lakkapää 1–3 25-22 , 27-29 , 16-25 , 16-25 2\. kierroksen voittajat paras kahdesta pelattaviin välieriin Välierät 9\. marraskuuta Hurrikaani-Loimaa Team Lakkapää 0–3 15-25 , 22-25 , 20-25 11\. marraskuuta Team Lakkapää Hurrikaani-Loimaa 3–0 25-19 , 26-24 , 25-19 Team Lakkapää loppuotteluun voitoin 2-0 9\. marraskuutahttp://www.mestaruusliiga.fi/?x18668=74504 Raision Loimu Pielaveden Sampo 3–0 26-24 , 25-20 , 30-28 11\. marraskuutahttp://www.mestaruusliiga.fi/?x18668=76468 Pielaveden Sampo Raision Loimu 3–2 21-25 , 22-25 , 26-24 , 25-21 , 15-11 11\. marraskuutahttp://lentistilasto.net/tilasto/1011/77699b.pdf Pielaveden Sampo Raision Loimu 1–0 16-14 Pielaveden Sampo loppuotteluun lisäerän voitolla Cupien Loppuottelut Salossa 28. marraskuuta Miesten liigacup Team Lakkapää Pielaveden Sampo 3-1 18-25 , 25-21 , 25-17 , 25-23 Naisten liigacup LP Viesti Salo Oriveden Ponnistus 3-0 25-19 , 25-17 , 25-20 Suomen Cup, miehet Liedon Parma Haukivuoren Kisailijat 3-0 25-17 , 25-12 , 25-21 Suomen Cup, naiset Euran Raiku Lempäälän Kisa 3-2 15-25 , 26-24 , 25-23 , 13-25 , 15-11 ==Lähteet== * tulospalvelu Luokka:Vuoden 2010 lentopallo Luokka:Suomen lentopallo
Bodøn lentoasema

Bodøn lentoasema on lentoasema Bodøn kaupungissa Norjassa. Lentoasema on Norjan seitsemänneksi suurin noin 1,5 miljoonalla vuotuisella matkustajalla. Asemalla on yksi kiitotie. Lentoasema valmistui vuonna 1937. Lentoasemalta lennetään 18 kotimaan kohteeseen ja muutamiin ulkomaan kohteisiin, mutta kansainvälisistä reiteistä suurin osa on vain sesonkireittejä. Lentoasemalla on myös sotilastoimintaa. Aseman omistaa ja sitä ylläpitää Avinor. == Lentoyhtiöt == === Kotimaa === *Lufttransport (Værøy) *Norwegian Air Shuttle (Oslo-Gardermoen, Trondheim, Tromssa, London-Gatwick (12. helmikuuta 2011 alkaen)) *Scandinavian Airlines (Oslo-Gardermoen, Trondheim, Tromssa) *Widerøe (Andenes, Bergen, Harstad/Narvik, Leknes, Mo i Rana, Mosjøen, Narvik, Namsos, Røst, Sandefjord, Sandnessjøen, Stokmarknes, Svolvær) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Avinor – Bodøn lentoasema Luokka:Nordlandin läänin lentoasemat Luokka:Bodø
Evankelis-luterilainen tunnustuskirkko

Evankelis-Luterilainen Tunnustuskirkko (ruotsiksi:Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan) (ELBK) on evankelis-luterilainen vapaakirkko Ruotsissa ja Norjassa. Kirkko perustettiin vuonna 1974 ja sai nykyisen nimensä vuonna 1990. Kirkolla on kolme seurakuntaa Ruotsissa (Skellefteå, joka on perustettu 1975, Uppsala, Yxenhult) ja vuodesta 1978 yksi seurakunta Norjassa (Knapstad Hobølissa). Jäseniä oli noin 50 vuonna 2008 (110 vuonna 2006) . Kuten Luterilainen Tunnustuskirkko (LBK) hyväksyy Evankelis-Luterilainen Tunnustuskirkko Tunnustuskirjat tunnustuksenaan. Kirkoilla on erimielisyyksiä koskien pappisvirkaa ja ehtoollista. ELBK:lla on kirkolliset yhteydet vuodesta 2006 Evankelis-luterilaiseen vapaakirkkoon Tanskassa. Aiemmin sillä oli yhteys myös Luterilaisiin seurakuntiin Tukholman ja Uumajan alueella, mutta ELBK:n alettua tehdä yhteistyötä Missionsprovinsenin kanssa yhteys noihin seurakuntiin katkesi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kirkon kotisivut Luokka:Evankelis-luterilaiset kirkot Luokka:Luterilaisuus Ruotsissa Luokka:Luterilaisuus Norjassa
Tšapajev

Tshapajev (Чапаев, Tšapajev) on neuvostoliittolainen mustavalkoinen elokuva vuodelta 1934. Se kertoo Venäjän sisällissodan sankarin Vasili Tšapajevin elämästä. Venäläiset elokuvakriitikot ovat äänestäneet sen yhdeksi kaikkien aikojen parhaista venäläisistä elokuvista.Russia’s Best Movies 1908-1957 MUBI Europe == Lähteet == Luokka:Vuoden 1934 elokuvat Luokka:Neuvostoliittolaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Neuvostoliittolaiset draamaelokuvat
Plan Bee

Plan Bee moottoripyörä-stunt show -ryhmä oli yksi Euroopan tunnetuimmista ryhmistä ja varmasti myös Suomen tunnetuin. Plan Bee ryhmä perustettiin vuonna 2001, ja silloin siihen kuului seitsemän jäsentä. He olivat Tane Tammela, Juho Puurunen, Jukka Suloranta, Samu Kemppainen, Janne Uskali, Jere Kivilaakso ja Joni Tammela. Vuosien varrella ryhmä pieneni viiteen henkeen, Joni Tammelan ja Tane Tammelan lähtiessä tekemään Jonille soolouraa. Vuonna 2007 KTM- moottoripyörämerkki teki merkittävän liikkeen ja halusi Plan Bee tiimin siipiensä alle. Tästä lähtien tiimi ajoi KTM-merkkisillä moottoripyörillä. Keväällä 2008 Jere päätti lopettaa stunttailun ja hänen tilalle tuli Sami Dinler. Isoin esiintyminen Plan Bee -tiimillä oli Saksan Hockenheimin NitrOlympx tapahtumissa vuonna 2007 ja 2008. Katsomossa hurrasi reilut 80 000 katsojaa suomalaisille hurjapäille. Jouluna 2009 tiimi päätti kuitenkin laittaa kypärät hyllylle, koska osalla kuskeista oli motivaatiot siirtynyt muihin lajeihin. Sami Dinler ja Janne Uskal, jatkoivat kuitenkin stunttiuraa uudella stunt-tiimillä nimeltä Dusters.http://www.dusters.fi ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *http://www. *http://www.planbee.org/ *http://www.motot.net/blog/Sami/plan_bee_lopettaa_b-988.html Luokka:Moottoripyöräily
Rakkaat muistot

Rakkaat muistot on Terence Daviesin käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1988. Se kertoo työväenluokkaisen perheen elämästä Liverpoolissa 1940- ja 1950-luvuilla, kun kevyt musiikki ja elokuvat ja muu viihde leviävät pikkukaupunkiin. Elokuva voitti useita palkintoja eri elokuvajuhlilla.Awards IMDB Tämä elokuva valittiin 1900-luvun vaikuttavimpien brittiläisten elokuvien joukkoon BFI:n kyselyssä vuonna 1999. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1988 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset draamaelokuvat
Bjarozauka

Bjarozauka () eli Berjozovka (, , ) on pieni kaupunki Lidan piirissä Valko- Venäjän länsiosissa Hrodnan alueella. Kaupungin väkiluku oli lokakuun 2009 väestönlaskennassa 10 835. left|thumb|Bjarozaukan kulttuuritalo. left|thumb|Niemen Bjarozaukan lähistöllä. == Liikenneyhteydet == Bjarozauka on Itämereen laskevan Niemenin itärannalla joen yläjuoksulla. Kaupunki on maanteitse 28 kilometriä Lidan kaakkoispuolella ja 27 kilometriä Navahrudakista luoteeseen. Kantatie P11 yhdistää Bjarozaukan 9 kilometriä kaupungin länsipuolella Liettuan Vilnasta Lidan kautta saapuvaan pohjois- eteläsuuntaiseen M11-valtatiehen (eurooppatie E85), etelässä tämä valtatie jatkaa Kobryniin ja Ukrainaan. == Lasitehdas == Kaupungissa sijaitsee Valko- Venäjän tunnetuimpiin kuuluva perinteikäs Neman-lasitehdas. == Lähteet== == Aiheesta muualla == * WikiMapia satelliittikuvalinkki kohteiden selitykset pääosin tai * Bjarozaukassa sijaitsevan Neman-lasitehtaan sivut ja (neman.by) * Kuvia kaupungin rakennuksista (globus.tut.by) * Lidan piirin viralliset sivut (lida.by) * Hrodnan alueen viralliset sivut Lidan piiristä , ja (region.grodno.by) * Valkovenäläinen sääennuste Lidaan (pogoda.by) Luokka:Hrodnan alueen kaupungit
Sievikkikasvit

Sievikkikasvit (Hydrophyllaceae) on Boraginales-lahkoon kuuluva koppisiemenisheimo, joka on aiemmin viety alaheimona lemmikkikasveihin (Boraginaceae).Stevens 2001–, Viitattu 16.11.2014. == Tuntomerkit == Sievikkikasvit ovat enimmäkseen yksi- tai monivuotisia, karkea- tai rauhaskarvaisia ruohoja, joiden lehtiasento on tavallisesti kierteinen, harvoin vastakkainen. Lapa on liuskoittunut, harvoin lehdyköiksi jakautunut, ja tavallisesti hammaslaitainen, harvoin ehytlaitainen, sekä sulka-, harvoin kourasuoninen. Kukat ovat tavallisesti kiemura-kukinnoiksi järjestäytyneitä, harvoin yksittäin lehtihangoissa. Kukinnossa ei tavallisesti ole ylä- eikä tukilehtiä. Molemmat kehäkiehkurat ovat yhdislehtisiä, teriö voi toisinaan olla kierteinen eli kontortti ja teriön liuskat voivat olla sahalaitaiset. Heteiden tyvellä on tavallisesti suomut. Sikiäimessä on turvonneet istukat, ja sikiäimen kärkeen kiinnittyvä vartalo on enemmän tai vähemmän haarainen jopa tyvestä alkaen; haarojen päässä on tavallisesti pistemäinen, harvoin pallomainen luotti. Hedelmä on rakokota, harvoin sekä selkä- että liiteluomainen tai yhtä harvoin avautumaton. Siemenessä on runsas tai vähäinen endospermi, joka on joskus kirjava. Alkion imuelimissä eli haustorioissa on sivu-ulokkeet. == Levinneisyys == Sievikkikasvit on amerikkalainen kasviheimo. Sen lajit kasvavat Pohjois- ja Etelä-Amerikan länsiosissa keskittyneinä Pohjois-Amerikan lounaisosien kuiville alueille. == Luokittelu == Sievikkikasvit kuuluvat Boraginales-lahkon evoluutiopuussa haaraan, jossa ovat myös mihinkään heimoon sijoittumaton tribus Nameae, heimot karhepuukasvit (Cordiaceae), eeretiakasvit (Ehretiaceae) ja heliotrooppikasvit (Heliotropiaceae). Tämä haara on toinen lahkon kahdesta päähaarasta; toiseen kuuluvat lemmikkikasvit (Boraginaceae) sukulaisineen. Sievikkikasvien haaran kasveissa on joskus epämiellyttävä tuoksu ja eräitä sille ominaisia anatomisia piirteitä siemenkuoressa, endospermissä ja alkiossa, jonka suspensori eli ripustin on pitkä. === Suvut === Sievikkikasveja tunnetaan 240 lajia, jotka luokitellaan 11 suvuksi:http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/genera/Hydrophyllaceaegen.html * Draperia Torr. – yksi laji Draperia systyla * Ellisia L. * Emmenanthe Benth. – yksi laji Emmenanthe penduliflora * Eucrypta Nutt. * Hesperochiron S.Watson * Hydrophyllum L. (Decemium Raf.) * Lemmonia A.Gray * Miltitzia A.DC. * Nemophila Nutt. (Viticella Mitch.) – sievikit * Phacelia Juss. – hunajakukat * Pholistoma Lilja * Romanzoffia Cham. * Tricardia Torr. – yksi laji Tricardia watsonii Runsaslajisin suku on hunajakukat (Phacelia) 210 lajillaan. == Lähteet == * Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sievikkikasvit – Hydrophyllaceae Luokka:Boraginales Luokka:Kasviheimot
Kaitagin piiri

Kaitagin piiri (; dargiksi Хайдакьла район, Haidakla raion; kumykiksi Гьайдакъ район, Ğaidaq raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 678,24 neliökilometriä. Asukkaita on 34 600 henkeä (vuonna 2010). Kaitagin piiri sijaitsee Dagestanin kaakkoisosassa vuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Sergokalan ja Kajakentin, idässä Derbentin, etelässä Tabasaranin ja Agulin sekä lännessä Dahadajevin piireihin. Seudulla on runsaasti metsiä. Hyötykaivannaisiin kuuluu kalkkikivi, savi ja rakennuskivi. Piiriin kuuluu 16 maalaiskuntaa: Ahmedkent, Baršamai, Džavgat, Džibahni, Džinabi, Džirabatši, Gulli, Jangikent, Karatsan, Kirki, Kirtsik, Madžalis, Santši, Šiljagi, Tšumli ja Varsit. Hallinnollinen keskus on Madžalisin kylä, josta on 121 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Asutuskeskuksia on yhteensä 45. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 90,4 % piirin asukkaista on dargeja ja 8,9 % kumykkeja. Suurin osa väestöstä on kaitageja, jotka puhuvat erityistä kaitagin kielimuotoa. Kaitagien, varsinaisten dargien ja kumykkien lisäksi seudulla on asunut myös vuoristojuutalaisia. Kaupunkiväestöä ei ole. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viinirypäleiden, hedelmien, viljan, vihannesten ja perunan viljelyyn. Teollisuus tuottaa viiniä ja hedelmäsäilykkeitä. Lisäksi on rakennustarvike- ja puunjalostusteollisuutta. Piirissä toimii neljä lastentarhaa ja 40 koulua. Kulttuurilaitoksia ovat musiikkikoulu, 27 kulttuuri- ja vapaa-ajankeskusta sekä 36 kirjastoa. Paikallislehtenä ilmestyy darginkielinen Haidakla zjahmatši (”Kaitagin ahertaja”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaitagin piirin sivusto * Kaitagin piiri Dagestanin presidentin sivustolla * Kaitagin piiri Dagestanin hallituksen sivustolla Luokka:Dagestanin piirit
Vain elämää – Kootut levytykset 1965–1990

Vain elämää – Kootut levytykset 1965–1990 on vuonna 2010 julkaistu kokoelmalevyboksi, johon on koottu lähes kaikki Irwin Goodmanin levyttämät kappaleet. Boksi sisältää 14 CD:tä, jotka sisältävät 327 laulua, sekä 228-sivuisen "Vain elämää"-kirjan. Kirja sisältää Veikko Salmen kirjoittaman muistelo-osuuden sekä Juha Rantalan kirjoittaman musiikillisen elämäkerran. Luokka:Vuoden 2010 kokoelma-albumit Luokka:Irwin Goodmanin kokoelma-albumit Luokka:Musiikkiboksit
Lunner

Lunner on Norjan kunta Akershusin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat pohjoisessa Gran, idässä Nannestad, etelässä Nittedal ja Oslo sekä lännessä Ringerike ja Jevnaker. Ennen vuoden 2020 lääniuudistusta Lunner kuului Opplandin lääniin. Kunnan pohjoisosassa olevalla maatalousalueella asutus on tiheää ja se on keskittynyt rautatieasemien ympärille. Taajamia ovat hallintokeskus Roa, Lunner, Grua ja Harestua. Kunnan väkiluku on kasvanut tasaisesti vuoden 1900 jälkeen, erityisesti Oslon läheisyydestä johtuen. Kuntaan on rakennettu useita isoja asuinalueita muualla työssä käyvälle väestölle. Vuonna 2016 noin 54 prosenttia työssä käyvästä väestöstä työskenteli kunnan ulkopuolella, noin puolet heistä Oslossa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 9 307 asukasta. ==Kuvia== Lunner rådhus og FV2280 Sandsvegen.jpg|Lunnerin kunnantalo. Lunner kirke rk 84342 IMG 9203.JPG|Lunnerin kirkko Roa stasjon 2009.JPG|Roan rautatieasema Gjøvikin radan varrella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Green Card (liikennevakuutus)

Vihreä kortti eli Green Card on vakuutusyhtiön antama, kansainvälinen todistus voimassa olevasta liikennevakuutuksesta ajoneuvolle. Ajoneuvolla rekisteröintimaan ulkopuolella liikuttaessa vihreä kortti tulee olla mukana ajoneuvossa. Todistuksella voidaan osoittaa esimerkiksi rajaviranomaisille liikennevakuutuksen voimassaolo. Lisäksi vihreä kortti tulee näyttää mahdollisen liikennevahingon sattuessa. Vihreä kortti on voimassa lähes koko Euroopassa sekä joissakin Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maissa. Saatu vakuutusturva voi poiketa eri sopimusmaissa toisistaan. Korvaustaso pelkän vihreän kortin kautta saadun vakuutuksen perusteella voi olla Suomeen verrattuna pieni. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Rajavakuutus ulkomaiselle autolle, mikäli ajoneuvon Vihreä kortti -kausi on päättynyt * Miten vakuutukset ovat voimassa Via Balticalla? (autoliitto.fi) * Mitä asiapapereita tarvitaan automatkalla Itä-Euroopassa? (autoliitto.fi) * Automatkailu (lahivakuutus.fi) * Matkustatko ulkomaille? (op.fi) * Kun matkustat ulkomaille omalla ajoneuvolla (if.fi) * Ulkomailla autoilevan opas (pdf) (if.fi) Luokka:Vakuutukset Luokka:Tieliikenne Luokka:Matkustusasiakirjat Luokka:Rajavalvonta
Armfeltin koulu

Armfeltin koulu on peruskoulu Salon kaupungissa Halikossa. Koulun nimi oli Halikon kuntaan kuuluessaan, vuoteen 2009 asti nimeltään Halikon yläaste. Koulu palvelee Halikon, Kuusjoen, Pajulan, Hajalan ja osaa Ollikkalan alueiden 1.–9 -luokkalaisia, joita koulussa on yhteensä noin 910. Opettajia koulussa on 79. Armfeltin koulun tämän hetkisenä rehtorina toimii Jaana Talvitie.https://salo.fi/varhaiskasvatus-ja- koulutus/perusopetus/koulut/armfeltin-koulu/ Armfeltin koulussa on ensimmäisellä luokalla kaksi yleisopetuksen rinnakkaisluokkaa, toisella luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa, kolmannella luokalla on kolme rinnakkaisluokkaa, neljännellä luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa, viidennellä luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa ja kuudennella luokalla on kolme rinnakkaisluokkaa. Lisäksi koulussa on kolme erityisluokkaa vuosiluokilla 1.–6. Seitsemännellä luokalla on kahdeksan rinnakkaisluokkaa, kahdeksannella luokalla on kymmenen rinnakkaisluokkaa ja yhdeksännellä luokalla on yhdeksän rinnakkaisluokkaa. Lisäksi koulussa toimii joustavan perusopetuksen jopo-luokka ja kolme yksilöllistetyn opetuksen Y-luokkaa. == Lähteet == Luokka:Salon peruskoulut Luokka:Halikko
Märynummen koulu

Märynummen koulu on peruskoulun alakoulu Salon kaupungin Halikon pitäjän Märynummella. Koulun historia alkaa Nummen kansakouluna. Vanha alakoulurakennus valmistui 1914, ja sitä laajennettiin vuonna 1988. Märynummen koulu on neljäopettajainen kyläkoulu. Vuonna 2019 peruskoulussa opiskeli yhteensä 63 oppilasta. . Kouluun kuului aiemmin myös vuonna 1954 rakennettu yläkoulurakennus, mutta se poistettiin käytöstä sisäilmaongelmien vuoksi vuonna 2018, ja purettiin vuonna 2020. Tilalle Salon kaupunki rakennutti uuden hirsirunkoisen koulu- ja päiväkotirakennuksen, joka valmistui syksyllä 2021. Vuoden 1914 alakoulurakennus säilyy kädentaitojen opetuksen sekä kylän eri toimijoiden ja iltakäytön, muun muassa kyläyhdistyksen ja nuorison käytössä. Täysin remontoidussa alatalossa on myös kaksi koululuokkaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Koulun sivusto Luokka:Salon peruskoulut
Blindead

Blindead on puolalainen sludge metal/progressiivinen doom metal -yhtye, jonka perustivat vuonna 1999 Michał ”Zima” Zimorski ja Mateusz Maurycy ”Havoc” Śmierzchalski. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli Incorrect Personality, mutta se vaihdettiin myöhemmin nykyiseen. == Diskografia == ;Studioalbumit * * * * * EP:t * ;Singlet * ;Demot * * * == Jäsenet == * Patryk ”Nick Wolverine” Zwoliński – laulu * Mateusz Maurycy ”Havoc” Śmierzchalski – kitara * Marek ”Deadman” Zieliński – kitara * Matteo Bassoli – basso * Konrad Ciesielski – rummut * Bartosz ”H_12” Hervy – kosketinsoitin Entiset jäsenet * Michał ”Zima” Zimorski – bassokitara (1999–2004) * Rafał ”Frost” Brauer – bassokitara (2004–2006) * Piotr ”Zwierzak” Kawalerowski – bassokitara * Patryk Adamczyk – laulu (1999–2002) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Puolalaiset doom metal -yhtyeet Luokka:Sludge metal -yhtyeet
Eau Claire (Wisconsin)

Eau Claire on kaupunki Eau Clairen piirikunnassa Wisconsin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 68 802\. Vuosina 2010–2019 väkiluku kasvoi 3,9 prosenttia. Kaupungin pinta-ala on 83 neliökilometriä. Eau Claire sai kaupunkioikeudet vuonna 1872. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Wisconsinin kaupungit
Trash (Black Riverin albumi)

Trash on puolalaisen sludge metal -yhtye Black Riverin kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2010. Albumi koostuu yhtyeen kahden edellisen studioalbumin nauhoituksissa yli jääneistä kappaleista. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Magazyn Gitarzysta: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Trash (Black Riverin albumi) Discogsissa * Luokka:Vuoden 2010 kokoelma-albumit Luokka:Black Riverin albumit
Pikkuraitahuuhkaja

Pikkuraitahuuhkaja (Bubo poensis) on pöllöihin kuuluva lintu. Sen esiintymisaluetta Länsi- ja Keski-Afrikassa ovat Angola, Kamerun, Keski- Afrikan tasavalta, Kongon tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Gabon, Ghana, Liberia, Nigeria, Ruanda, Sierra Leone ja Uganda. Sen naaraan koko on 39–44 cm. Koiras on hiukan pienempi. Naaras painaa 685–815 g ja koiras noin 575 g. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Huuhkajat
Raitahuuhkaja

Raitahuuhkaja (Bubo shelleyi) on huuhkajien sukuun kuuluva pöllölaji. Raitahuuhkaja on väritykseltään tumma. Sen esiintymisaluetta ovat Keski- ja Länsi-Afrikka Sierra Leonesta Kongon demokraattisen tasavallan pohjoisosiin, mutta se on paikallinen ja yleensä harvinainen. Se luokitellaan vaarantuneeksi, koska se on todennäköiset melko vähälukuinen ja sen elinympäristöjä kaadetaan puutavaraksi ja maanviljelyksiä varten. Se on kooltaan 58 cm ja kuuluu siten maailman suurimpiin pöllöihin. Afrikan sademetsien huuhkajista se on suurikokoisin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Bubo shelleyi Luokka:Huuhkajat Luokka:Uhanalaiset linnut
Vanessa (täsmennyssivu)

Vanessa viittaa muun muassa seuraaviin: *Vanessa, naisen etunimi *Vanessa, perhosten suku täpläperhosten heimossa ** Vanessa atalanta – amiraali *HMS Vanessa, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä *Vanessa, Samuel Barberin säveltämä ooppera * Vanessa, Rissanen Oy:n naistenvaatemerkki 1960–1990-luvuilla
Vanity

Vanity viittaa muun muassa seuraaviin: * Vanity, oik. Denise Matthews (1959–2016) kanadalainen näyttelijä ja laulaja * Vanity/Nemesis, sveitsiläisen metalliyhtye Celtic Frostin albumi vuodelta 1990. ;Britannian kuninkaallinen laivasto * Vanity (1649), alus * HMS Vanity (D28), Amiraliteetin V-luokan hävittäjä. ==Katso myös== * Vanity Fair * Vanity Fare
Velox

Velox viittaa muun muassa seuraaviin: *Velox, perunalajike *Vauxhall Velox, automalli ;Britannian kuninkaallinen laivasto * HMS Velox (1902), hävittäjä * HMS Velox (D34), Amiraliteetin V-luokan hävittäjä.
HMS Opportune (G80)

HMS Opportune (viirinumero G80) oli Britannian kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 3. syyskuuta 1939 ensimmäisessä hätälaivueessa () John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 28. maaliskuuta 1940. Alus laskettiin vesille 21. tammikuuta 1942 ja valmistui 14. elokuuta 1942. Valmistumista viivästytti tavarantoimittajien pommituksissa kärsimät vauriot sekä telakan ilmapommitus joulukuussa 1940.Naval-history.net - HMS Opportune == Palvelus == Toisen maailmansodan päätyttyä alus siirrettiin Portsmouthiin sukellusveneiden maalilaivaksi sekä paikallislaivueeseen. Vuonna 1950 alus siirrettiin modernisoitavaksi, mistä palattuaan se siirrettiin Noren paikallislaivueeseen. Se siirrettiin Chathamin reserviin marraskuussa 1952 ja heinäkuussa 1953 edelleen Portsmouthiin. Alus sijoitettiin poistolistalle 1954 ja myytiin BISCOlle marraskuussa 1955. Alus saapui 25. marraskuuta hinattuna T. W. Wardille Milford Haveniin romutettavaksi. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjät Luokka:Thornycroftin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan kylmän sodan hävittäjät
HMS Orwell (G98)

HMS Orwell (viirinumero G98) oli Britannian kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 3. syyskuuta 1939 ensimmäisessä hätälaivueessa () John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 20. toukokuuta 1940. Alus laskettiin vesille 2. huhtikuuta 1942 ja valmistui vielä samana vuonna 17. lokakuuta, jolloin sen tarjoukseen perustunut hinta oli 410 872 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.Naval-history.net - HMS Orwell == Palvelus == Vapauduttuaan operaatio Deadlightista alus liitettiin Portsmouthin paikallislaivueeseen. Se siirrettiin 1947 Harwichin reserviin, josta se siirrettiin vuoden 1947 huollon jälkeen edelleen Chathamiin. Alus päätettiin 1952 muuttaa Rosythissä tyypin 16 sukellusveneidentorjuntafregatiksi ja muutostöiden valmistutta se oli Clydessä sukellusveneiden maalilaivana. Alus siirrettiin Devonportin paikallislaivueeseen, josta se määrättiin 1958 telakalle huollettavaksi. Huollosta palattuaan alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin Chathamissa reserviin. Rosythissa tehdyn huollon huollon jälkeen alus oli lyhyen aikaa palveluksessa ennen paluuta reserviin. Alus siirrettiin 1961 Portsmouthiin ja myytiin 1965 romutettavaksi. Alus saapui 28. kesäkuuta hinattuna J. Cashmerelle Newportiin romutettavaksi. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjät Luokka:Tyypin 16 fregatit Luokka:Thornycroftin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan kylmän sodan hävittäjät
HMS Obdurate (G39)

HMS Obdurate (viirinumero G39) oli Britannian kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 3. syyskuuta 1939 ensimmäisessä hätälaivueessa () William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin 25. huhtikuuta 1940. Alus laskettiin vesille 19. helmikuuta 1942 ja valmistui vielä samana vuonna 3. syyskuuta miinalaivaksi varustettuna.Naval-history.net - HMS Obdurate == Palvelus == Euroopan sotatoimien päätyttyä alus oli Portsmouthissa torpedokoulutusaluksena, kunnes se siirrettiin helmikuussa 1948 reserviin. Alus makasi ankkurissa Harwichissa lukuun ottamatta huoltoja Cammell Lairdin telakalla 1949 ja 1952. Alus palasi palvelukseen 21. heinäkuuta 1953 Liverpoolissa liitettynä Chathamin paikallislaivueeseen. Alus palautettiin reserviin 1957 ja sijoitettiin poistolistalle. Alusta käytettiin räjäytysten koealuksena Rosythissa huhtikuusta 1959 alkaen 30. marraskuuta 1964 saakka, jolloin se myytiin BISCOlle. Alus saapui vielä samana päivänä T. E. Wardille Inverkeithingiin romutettavaksi. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjät Luokka:Dennyn valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan kylmän sodan hävittäjät
HMS Obedient (G48)

HMS Obedient (viirinumero G48) oli Britannian kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 3. syyskuuta 1939 ensimmäisessä hätälaivueessa () William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin 22. toukokuuta 1940. Alus laskettiin vesille 30. huhtikuuta 1942 ja valmistui vielä saman vuoden lopulla 30. lokakuuta miinalaivaksi varustettuna.Naval-history.net - HMS Obedient == Palvelus == Alus sijoitettiin 1961 poistolistalle ja myytiin BISCOlle. Alus saapui 19. lokakuuta 1962 Hugh Bolcowille Blythiin romutettavaksi. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston O-luokan hävittäjät Luokka:Dennyn valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan kylmän sodan hävittäjät
Ruukki (varhainen teollisuusalue)

Ruukki tarkoittaa historiallista teollisen metallintuotannon yksikköä Pohjoismaissa, etenkin Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa.Suomen vuoritoimi ja metalliruukit, Erkki Härö 1997–2005 Ruukkien ympärille kehittyi kokonaisia kyläyhteisöjä. Nykyäänkin tunnettuja, kunnostettuja ruukkialueita Suomessa ovat muun muassa Teijon ruukki, Noormarkun ruukki sekä entisen Pohjan kunnan alueella sijaitsevat Fiskarsin, Antskogin ja Billnäsin ruukit. Suomen teollinen kehitys alkoi rautaruukeista, joista ensimmäisiä perustettiin jo 1600-luvulla. Suomalaisten rautaruukkien masuunit käyttivät järvimalmia pitkälle 1800-luvun lopulle, kunnes rautakaivosten rautamalmi syrjäytti sen raudan raaka-aineena. == Historia == Ensimmäiset ruukkialueet muodostuivat Suomeen jo Ruotsin vallan aikana 1500-luvulla. Raudan ja kuparin lisäksi ruukeissa valmistettiin muun muassa erilaisia metallituotteita. Ruukit olivat lähes omavaraisia ja niillä oli tyypillisesti muun muassa oma kirkko, koulu ja lääkäri. Ruukit olivat ikään kuin valtioita valtion sisällä ja niiden yhteiskuntamalli oli hyvin hierarkkinen. Ruukinisäntä, eli ruukinpatruuna oli arvojärjestyksessä ensimmäinen ja mestarit toimivat esimiehinä. Heidän jälkeensä tulivat ammattimiehet ja muut ruukin työntekijät. Ammatti opittiin oppipoika–kisälli–mestari-järjestelmän mukaisesti. Ensin yhteisöt olivat melko pieniä, mutta ajan mittaan ne kasvoivat ja monet niistä muodostivat lopulta monipuolisia yhdyskuntia. == Ruukkien toiminta nykyään == Suomessa on ollut ainakin 134 ruukkia.Ruukit. Geologian tutkimuskeskus. http://www.gtk.fi/aineistot/kaivosteollisuus/RUUKIT.htm Useimmat ruukki- alueista ovat hävinneet lähes jäljettömiin, mutta joissakin on käsityöläistoimintaa vielä nykyään. Suomessa ruukkeja on restauroitu Museoviraston johdolla. Kunnostettujen ruukkien alueella voi tutustua entisaikojen ruukkilaisten elämään ja työhön. == Tunnettuja ruukkeja Suomessa == Tunnettuja ruukkeja, joita on restauroitu Museoviraston johdolla, ovat esimerkiksi Ahlströmin ruukit Noormarkussa ja Kauttualla, Leineperin ruukki Kullaalla, Möhkön ruukki Ilomantsissa, sekä Ruotsinpyhtäällä sijaitseva Strömforsin ruukki. Muita tunnettuja ruukkeja ovat esimerkiksi Teijon, Billnäsin, Fiskarsin, Haapakosken, Kurimon ja Ämmän ruukit. == Katso myös == * Luettelo Suomen rautaruukeista * Luettelo Ruotsin ruukkialueista * Luettelo Ruotsin rautaruukeista * Suomen varhaisteollisuus == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Asko Salokorpi: Suomen rautaruukit. Keuruu 1999. * == Aiheesta muualla == *Kaikkien Suomessa sijainneiden ruukkien sijainnit; Geologian tutkimuskeskus * Erkki Ilmari : Rautaruukin juhannusjuhlat ennen vanhaan, Suomen Kuvalehti, 24.06.1939, nro 25, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot *
Fairfield Shipbuilding and Engineering Company

Fairfield Shipbuilding and Engineering Company oli brittiläinen laivanrakennusyritys, joka toimi Govanin alueella Clyde-joen varrella Glasgowissa Skotlannissa. Fairfields, kuten yhtiötä usein lyhyesti kutsutaan, oli aikansa tärkeimpiä sotalaivojen valmistajia maailmassa, se myi maailmansotien välillä runsaasti aluksia Kuninkaalliselle laivastolle sekä laivastoille ympäri maailmaa. Yhtiö valmisti myös risteilyaluksia kuten ennätyksiä rikkoneita Cunard Linen ja Canadian Pacificin aluksia. Se valmisti myös Kanaalin liikenteeseen nopeita postialuksia sekä erilaisia lauttoja esimerkiksi Bosporin salmen liikenteeseen sekä Niilin turisimia varten. == Historia == Charles Randolph aloitti 1834 yhtiön liiketoiminnan toimittaessaan valmistamiaan kaivostarvikkeita toiminimellä Randolph & Elliott. Hän valmisti tuotteensa Tradestonissa Glasgowissa. John Elder liittyi yhtiöön 1852 ja laivanrakennus eriytettiin 1858 Govanin vanhalle telakka-alueelle toiminimelle Randolph, Elder and Company, jonka ensimmäinen alus No 14 valmistui 1861. Toiminta siirtyi 1868 uudelle Fairfieldin maatilalle rakennetulle telakalle, ja yhtiön nimi muutettiin 1886 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyksi. Tällöin yhtiön pääomistajana oli Sir William Pearce. Yhtiö perusti 1905 Coventry Ordnance Worksin yhdessä Yarrow Shipbuildersin ja muutamien muiden kanssa. Yhtiö liitettiin 1919 Northumberland Shipbuilding Groupia, jolloin Alexander Kennedystä tuli toimitusjohtaja. Kennedystä tehtiin 1930 Fairfieldin hallituksen puheenjohtaja, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1935, jolloin Lithgows valtasi yrityksen. Yhtiöstä tuli 1968 osa Upper Clyde Shipbuilders konsernia, joka kaatui 1971. Yhtiö perustettiin uudelleen Govan Shipbuildersin nimellä, joka 1977 kansallistettiin sekä liitettiin osaksi British Shipbuilders yhtymää. Kansallistetun yhtymä myytiin 1988 paloina, jolloin entinen Fairfieldin telakka myytiin Kvaernerille. Telakasta muodostettiin Kvaerner Govan. Telakka myytiin 1999 edelleen BAE Systems Marinelle ja nykyisin se tunnetaan nimellä BAE Systems Surface Ships.
M/S Skandia

M/S Isla de Cubagua (entiseltä nimeltään M/S Skandia) oli alus, jonka Silja Line tilasi ensimmäiseksi varsinaiseksi autolautakseen. Se laskettiin vesille 28. marraskuuta 1960 Helsingin Wärtsilän telakalta. Lautassa oli ensimmäisenä Suomessa läpiajettava autokansi, johon mahtui 175 henkilöautoa tai vaihtoehtoisesti 100 henkilöautoa ja 20 rekkaa. Suunnittelussa oli panostettu myös viihteeseen; aluksessa oli esimerkiksi elokuvateatteri, ravintoloita ja parturi-kampaamo. 136 hyttipaikan lisäksi Skandiassa oli uutuutena 114 ”lentokonetuolia” kansimatkustajille. Skandia liikennöi vuodesta 1961 Turun ja Tukholman välisellä reitillä. Vuotta myöhemmin, vuonna 1962, tuli samalle reitille liikenteeseen Skandian sisaralus M/S Nordia. Skandia myytiin vuonna 1974 Venezuelaan nimellä Isla de Cubagua. == Rakentaminen == Alus tilattiin Wärtsilän Hietalahden telakalta Helsingistä. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 369, ja se laskettiin vesille 28. marraskuuta 1960. Se luovutettiin 10. toukokuuta 1961 Siljalle.faktaomfartyg.se == Käyttöhistoria == Alus liikennöi 28. toukokuuta alkaen Turusta Maarianhaminan kautta Norrtäljeen. Vaikean jäätilanteen vuoksi aluksen määräsatamana oli 20. helmikuuta – 2. maaliskuuta 1963 Tukholma. Alus oli poissa liikenteestä 16.–31. maaliskuuta, mutta se palasi reitilleen Turusta Norrtäljeen. Alus oli telakalla huollettavana 4.–23. syyskuuta 1965, minkä jälkeen se palasi Ruotsin ja Suomen väliseen liikenteeseen. Silja Line päätti 4. joulukuuta 1973 poistaa palveluksestaan sisarukset Skandian ja Nordian, jotka ankkuroitiin Turkuun odottamaan kohtaloaan. Skandia myytiin syyskuussa 1974 Pampatariin Venezuelaan rekisteröidylle Naviera Oriental C.A.:lle, joka kastoi sen Isla de Cubaguaksi. Alus sijoitettiin Puerto la Cruzin ja Isla de Margaritan väliseen liikenteeseen. Aluksen hallinta siirrettiin vuonna 1980 Consolidata de Ferry CA:lle Caracasiin. === Uppoaminen Atlantilla === Alus myytiin maaliskuussa 1986 tuntemattomalle kreikkalaiselle varustamolle. Kun alusta hinattiin Atlantilla Puerto La Cruzista Pireukseen, se sai vuodon. Vuoto laajeni niin suureksi, että lautta upposi lähellä Madeiraa.wrecksite.eu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.valkeatlaivat.net Luokka:Tallink Siljan entiset alukset
MTV Komedia

MTV Komedia (aiemmin MTV3 Komedia) oli maksullinen MTV3 Kanavapakettiin ja myöhemmin MTV Total -kanavapakettiin kuulunut televisiokanava, jonka ohjelmisto koostui komediasarjoista, komediaelokuvista ja stand-upista. Kanava aloitti lähetyksensä 15. joulukuuta 2010. Se korvasi MTV3 Kanavapaketissa MTV3 AVAn, joka siirtyi ilmaiskanavaksi kaapeliverkkoon. MTV Komedia näkyi kaapeli-, iptv- ja satelliittijakelussa. Antenniverkossa kanavaa ei ollut. MTV Komedian, MTV Sarjan ja MTV Fakta XL:n lähetykset lopetettiin 31. maaliskuuta 2014 vähäisten katsojalukujen vuoksi. ==Entiset logot== Tiedosto:MTV3 Komedia 2010.svg|15. joulukuuta 2010 – 2012 Tiedosto:MTV3 Komedia logo.png|2012 – 2. marraskuuta 2013 == Lähteet == Luokka:MTV:n televisiokanavat Luokka:Vuonna 2010 perustetut televisiokanavat Luokka:Vuonna 2014 lakkautetut televisiokanavat
Dharamsala

Dharamsala tai Dharamshala (, ) on Kangran piirikunnan pääkaupunki Pohjois- Intiassa Himachal Pradeshin osavaltiossa. Dharamsala toimii Tiibetin pakolaishallituksen keskuksena sekä maanpaossa elävän Dalai-laman asuinpaikkana, jonka seurauksena kaupunkiin on kerääntynyt suuri tiibetiläisyhteisö. Dharamsala on myös turistien suosima matkakohde, jossa sijaitsee runsaasti hotelleita sekä ravintoloita. ==Maantiede== Dharamsala sijaitsee Intian Himachal Pradeshin osavaltiossa maan luoteisosassa. Kaupunki on Kangran laaksossa Dhauladhar-vuorilla, noin 500 kilometriä maan pääkaupungista Delhistä luoteeseen. Kaupungin korkeus merenpinnasta vaihtelee 1250–2000 metrin välillä. ==Historia== Dharamsala sai alkunsa brittien siirtomaavallan aikaina perustetusta vuoristotukikohdasta. Vuonna 1905 paikkakuntaa hävitti maanjäristys, mutta sittemmin Dharamsala jälleenrakennettiin. Kiinan kansantasavallan aloitettua Tiibetin integroimisen vuosina 1949–1951 kymmeniä tuhansia tiibetiläisiä pakeni Intiaan ja Nepaliin. Monet tiibetiläiset pakolaiset asutettiin pakolaisleireille Intiassa ja myöhemmin Intian pakolaishallitus antoi Tiibetin pakolaisille Dharamsalan. Vuonna 1960 Dharamsalaan asettui Dalai-laman ja häntä maanpakolaisuuteen seuranneiden virkamiesten perustama Tiibetin pakolaishallitus. Dharamsalasta muodostui näin tiibetiläisen pakolaisyhteisön keskus. ==Väestö== Dharamsalan asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 30 764. ==Kulttuuri== Dharamsalassa sijaitsee nykyisin esimerkiksi Dalai-laman kotiluostari ja pääasiallinen asuinpaikka Namgyal. Muita kaupungin tiibetiläisiä kohteita ovat Library of Tibetan Works and Archives, valtion oraakkelin Nechung-luostari, esittävien taiteiden instituutti Tibetan Institute of Performing Arts, tiibetiläisen lääketieteen instituutti Tibetan Medical and Astrology Institute, sekä monet eri kansalaisjärjestöjen keskustoimistot. Tiibetiläinen kulujärjestelmä eli Tibetan Childrens Village perustettiin Dharamsalassa ja sittemmin se on levinnyt myös muihin tiibetiläisiin pakolaisyhteisöihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * mcllo.com "An Informative, Travel and Community Website of Dharamsala, Mcleodganj and Kangra Valley" == Kirjallisuutta == * * Luokka:Himachal Pradeshin kaupungit
Lentopallon Suomen Cup 2010

Lentopallon Suomen Cupiin 2010 osallistui 14 miesten (Vaasan Kiisto luopui Suomen Cupista ja osallistui Liigacupiin) ja kahdeksan naisten joukkuetta. Miesten Cup-mestaruuden voitti Liedon Parma, naisissa voittajaksi selvisi Euran Raiku. ==Miesten Cup== ==Naisten Cup== ==Lähteet== * Lentopalloliiton tulospalvelu Luokka:Vuoden 2010 lentopallo Luokka:Lentopallon Suomen Cup -kaudet
Dokuzparan piiri

Dokuzparan piiri (, lezgiksi Докъузпара район, Dokuzpara raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanin tasavallassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 376,9 neliökilometriä. Lisäksi siihen kuuluu 57,0 neliökilometrin alue Tarumovkan ja 18,2 neliökilometrin alue Derbentin piirissä. Asukkaita on 14 900 henkeä (vuonna 2010). Dokuzparan piiri on perustettu vuonna 1934. Vuonna 1960 sen alue liitettiin Ahtyn ja Magaramkentin piireihin. Uudelleen Dokuzparan piiri perustettiin vuonna 1993. Piiri sijaitsee Dagestanin eteläosan vuoristoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Magaramkentin piiriin, etelässä ja kaakossa Azerbaidžanin tasavaltaan sekä lännessä Ahtyn piiriin. Etelärajana toimii Kaukasuksen pääharjanne. Seudun halki virtaa Samurjoki. Piirin alueella sijaitsee Venäjän eteläisin kohta, Bazardjuzjun vuori. Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Kaladžuh, Karakjure, Kiler, Kuruš, Mikrah, Miskindža, Novoje Karakjure ja Usuhtšai. Hallinnollinen keskus on Usuhtšain kylä, josta on 225 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Asutuskeskuksia on yhteensä 16. Ahtyn, Rutulin ja Hivin piirien asukkaiden vuonna 1967 perustama Avadanin kylä sijaitsee Derbentin piirin alueella. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 93,5 % on lezgejä, 2,7 % rutuleja, 1,6 % aguleja ja 1,6 % venäläisiä. Kaupunkiväestöä ei ole. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut rehukasvien, vihannesten ja hedelmien viljelyyn sekä karjanhoitoon. Tekipirkentissä on maailman ainoa lähdeveden voimalla toimiva vesivoimalaitos. Piirin kautta kulkee Ahtyn ja Rutulin piireihin johtava asfaltoitu maantie. Piirissä toimii neljä lastentarhaa ja 11 koulua. Kulttuurilaitoksia ovat kaksi taidekoulua, 11 kerhotaloa ja 10 kirjastoa. Nähtävyyksiin kuuluu 900-luvun tienoilla rakennettu Karakjuren moskeija, Tepikirkentin moskeijat ja mausoleumi, Erenlarin pyhiinvaelluspaikka sekä vuorikiipeilyreitit. Paikallislehtenä ilmestyy lezginkielinen Erenlardin ses (”Erenlarin ääni”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Dokuzparan piiri Dagestanin presidentin sivustolla * Dokuzparan piiri Dagestanin hallituksen sivustolla Luokka:Dagestanin piirit