Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

Tämä artikkeli on luettelo Suomen kirkkopitäjistä. Pitäjät on jaoteltu suunnilleen nykymaakuntien mukaisesti. Luovutetun Karjalan eteläosan kirkkopitäjien maakuntana on Karjalankannas ja pohjoisosan kirkkopitäjien maakuntana on Laatokan Karjala. Karjalankannaksen yhteyteen on merkitty myös sen länsipuoliset luovutetut pitäjät Suursaari, Säkkijärvi, Vahviala ja Jääski. Historiallisesti Laatokan Karjalaan kuuluneet ja osittain luovutetut Parikkala ja Uukuniemi on merkitty nykymaakuntansa Etelä-Karjalan yhtetyteen. Historiallisesti Pohjois-Karjalaan kuulunut ja luovutettu Pälkjärvi on merkitty Laatokan Karjalan yhteyteen. Luettelossa ovat mukana vain evankelis- luterilaiset kirkkopitäjät, joten ortodoksiset pitäjät entisen Käkisalmen läänin alueelta eivät ole luettelossa. Luetteloon on otettu ainoastaan ennen vuoden 1865 kunnallisasetusta olemassa olleet seurakunnat. Vuoteen 1865 mennessä kaikki luettelossa mainitut seurakunnat eivät olleet itsenäisiä kirkkoherrakuntia, vaan osa niistä oli vielä kappeliseurakuntia. Tehdasseurakuntiin viitataan sen pitäjän yhteydessä, jonka alueella ne toimivat. Luterilaiset itsenäiset ja kappeliseurakunnat, jotka olivat olemassa ennen vuotta 1550 on lueteltu myös artikkelissa Suomen keskiaikaiset seurakunnat. Maalaiskuntien perustamisvuodet vuodesta 1865 lähtien ovat artikkelissa Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan. ==Taulukko== Seurakunta Maakunta Perustamisvuosi Kappeli (K), rukoushuone (R) tai saarnahuone (S) Emäseurakunta Lisätietoja Brändö Ahvenanmaa 1866 1540-l. (mainittu) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 1 (2. painos). Helsinki: Otava, 1962. Kumlinge Eckerö Ahvenanmaa 1879 1427 (mainittu) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 2. Helsinki: Otava, 1962 (2. painos). Hammarland Finström Ahvenanmaa 1322 (mainittu)Otavan iso tietosanakirja, osa 2, palsta 1387. Helsinki 1961. Föglö Ahvenanmaa 1400-l. (viimeistään) Ensimmäinen maininta 1540Otavan iso tietosanakirja, osa 2, palsta 1592, 1961, Helsinki.. Geta Ahvenanmaa 1906 1480-l. (mainittu) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 2. Helsinki: Otava, 1962 (2. painos). Finström Hammarland Ahvenanmaa 1406 (mainittu)Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela: Suomenmaa: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos (osa 1, s. 243−245). Porvoo: WSOY, 1967. Jomala Ahvenanmaa 1356 (mainittu) Kumlinge Ahvenanmaa 1540 (mainittu) 1400-l. alku (K) Otavan iso tietosanakirja, osa 4 (1962). Helsinki: Otava. Sund Kökar Ahvenanmaa 1908 1544 (mainittu) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 5 (1963). Helsinki: Otava. Föglö Lemland Ahvenanmaa 1200-l. Seurakunnan arvellaan olevan koko Ahvenanmaan vanhin. Lumparland Ahvenanmaa 1961 1500-l. (K) Lemland Lumparlandin seitsemän kylää olemassa jo 1540-luvullaHannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela: Suomenmaa: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos (osa 5, s. 98). Porvoo: WSOY, 1973.. Saltvik Ahvenanmaa 1322 (mainittu)Otavan iso tietosanakirja, osa 7, palsta 998. Helsinki 1964. Sottunga Ahvenanmaa 1914 1544 (mainittu) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 8 (1964). Helsinki: Otava. Föglö Mainittu ensimmäisen kerran 1400-luvulla. Sund Ahvenanmaa 1352 (mainittu)Otavan iso tietosanakirja, osa 8, palsta 295, 1964, Helsinki. Vårdö Ahvenanmaa 1866 1544 (viimeistään) (K)Otavan iso tietosanakirja, osa 10, palsta 186, 1965, Helsinki. Sund Ensimmäinen asiakirjamaininta Vårdöstä 1367. Joutseno Etelä- Karjala 1639 1500-l. (K) Lappee Muodostettiin Lappeen, Taipalsaaren, Ruokolahden ja Jääsken pitäjien osista itsenäiseksi seurakunnaksi. Lappee Etelä-Karjala 1300-l. Ensimmäinen maininta 1416. Kauskilan kylässä ollut rukoushuone keskiajalta noin vuoteen 1600. 1649 perustettu Lappeenrannan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1913 saakka ja 1932 perustettu Lauritsalan kauppala vuoteen 1951 saakka. Lemi Etelä-Karjala 1807 1688 (K) Lappee Luumäki Etelä-Karjala 1642 Lappee Parikkala Etelä-Karjala 1632 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Muodostettiin Kurkijoen ortodoksisen seurakunnan Sammatlammen ja Tyrjän kappeleiden alueelle. Nimenä alun perin Joukio. Rautjärvi Etelä-Karjala 1859 1693 (n.) (K) Ruokolahti Ruokolahti Etelä-Karjala 1572 Jääski Savitaipale Etelä-Karjala 1639 1590 (n.) (K) Taipalsaari Taipalsaari Etelä-Karjala 1571 ? (K) Lappee Uukuniemi Etelä- Karjala 1632 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Mainittu Kurkijoen ortodoksisen seurakunnan kappelina 1589. Alahärmä Etelä-Pohjanmaa 1859 1676 (S), 1786 (K) Lapua Alajärvi Etelä-Pohjanmaa 1859, toteutui 1877 1751 (K) Lappajärvi Alavus Etelä-Pohjanmaa 1859, toteutui 1875 1673 (S), 1701 (K) Kuortane Kuului Ilmajokeen 1673–1798 ja Kuortaneeseen 1798–1835. Kuortaneen emäseurakunnaksi 1835, Kuortane ja Alavus erosivat 1875. Evijärvi Etelä- Pohjanmaa 1865 1760 (K) Lappajärvi Ilmajoki Etelä-Pohjanmaa 1532 1516 (K) Isokyrö Isojoki Etelä-Pohjanmaa 1855 1710 (R), 1732 (K) Lapväärtti Jalasjärvi Etelä-Pohjanmaa 1858, toteutui 1882 1689 (R), 1730 (K) Ilmajoki Jurva Etelä- Pohjanmaa 1859, toteutui 1863 1734 (mainittu) (R), 1773 (K) Laihia Jurvan alueeseen kuuluva Sarvijoki rukoushuonekunta vuodesta 1837. Karijoki Etelä- Pohjanmaa 1862 1811 (R), 1835 (K) Lapväärtti Kauhajoki Etelä-Pohjanmaa 1858, toteutui 1892 1624 (R), 1627 (K) Ilmajoki Kappelitupa rakennettu 1584. Kauhava Etelä-Pohjanmaa 1859, toteutui 1870 1643 (viimeistään) (K) Lapua Kortesjärvi Etelä-Pohjanmaa 1865, toteutui 1877 1789 (R), 1834 (K) Lappajärvi Kuortane Etelä-Pohjanmaa 1798 1645 (K) Lapua Alavuden kappelina 1835–1859, uudelleen emäseurakunnaksi 1859, Kuortane ja Alavus erosivat 1875. Kurikka Etelä- Pohjanmaa 1867, toteutui 1886 1701 (K) Ilmajoki Oma kirkko 1672. Lappajärvi Etelä-Pohjanmaa 1786, toteutui 1816 1637 (K) Pedersöre Lapua Etelä-Pohjanmaa 1581 ? (K) Isokyrö Lehtimäki Etelä-Pohjanmaa 1904 1799 (S), 1859 (K) Alajärvi Kuului Lappajärveen 1799–1859 ja Alajärveen 1859–1895. Nurmo Etelä-Pohjanmaa 1879 1765 (R), 1816 (K) Lapua Peräseinäjoki Etelä-Pohjanmaa 1882 1798 (K) Ilmajoki Oma kirkkoherra 1890-luvulla. Seinäjoki Etelä-Pohjanmaa 1895 1863 (K) Ilmajoki Alkuaan osa Ilmajokeen kuulunutta Nurmon rukoushuonekuntaa. Tunnettiin myös nimellä Alaseinäjoki. Vuonna 1931 perustettu Seinäjoen kauppala kuului seurakuntaan. Soini Etelä-Pohjanmaa 1895 1784 (R), 1859 (K) Alajärvi Kuului Lappajärveen 1784–1859 ja Alajärveen 1859–1895. Teuva Etelä- Pohjanmaa 1795 1638 (R), 1694 (K) Närpiö Töysä Etelä-Pohjanmaa 1896, toteutui 1926 1798 (S) Alavus Vimpeli Etelä-Pohjanmaa 1867 1806 (R), 1821 (K) Lappajärvi Ylihärmä Etelä-Pohjanmaa 1859 1786 (S), 1816 (K) Lapua Ylistaro Etelä-Pohjanmaa 1859 1658 (K) Isokyrö Ähtäri Etelä-Pohjanmaa 1859, toteutui 1893 1657 (K) Ruovesi Haukivuori Etelä-Savo 1873 1737 (R), 1782 (K) Pieksämäki Heinävesi Etelä-Savo 1852, toteutui 1856 1744 (R), 1810 (K) Rantasalmi Hirvensalmi Etelä-Savo 1851, toteutui 1868 1653 (K) Mikkeli Joroinen Etelä- Savo 1631 Juva Muodostettiin osista Juvan, Pieksämäen ja Säämingin seurakuntia. Juva Etelä-Savo 1460 (noin) 1442 (noin) (K) Mikkeli Nimenä alun perin Jukainen (katso myös Remojärven kappeli). Kangasniemi Etelä-Savo 1650 (noin) ? (K) Pieksämäki Kerimäki Etelä-Savo 1640 (noin) 1630 (noin) (K) Sääminki Mikkeli Etelä-Savo 1329 (mainittu) Nimenä alkujaan Suur-Savo tai Savilahti, nimeksi Mikkeli 1600-luvulla. 1838 perustettu Mikkelin kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1908 saakka. Mäntyharju Etelä-Savo 1595 ? (K) Iitti Seurakunnan alue oli pitkään jaettuna usean eri hallintopitäjän kesken. Pieksämäki Etelä-Savo 1573 Mikkeli Muodostettiin osista Mikkelin ja Juvan seurakuntia. 1930 perustettu Pieksämäen (vuoteen 1948 Pieksämä) kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1956 saakka. Puumala Etelä-Savo 1617 (mainittu) Sääminki Rantasalmi Etelä-Savo 1578 1554 (K) Sääminki Ristiina Etelä-Savo 1649 Mikkeli Nimenä Kristiina vuoteen 1901. Sulkava Etelä-Savo 1630Pirjo Partanen, Sulkava-Lehti, 18.11.2010. ? (K) Sääminki Kappelin nimenä Iitlahti. Suomenniemi Etelä-Savo 1866 1689 (K) Savitaipale Sääminki Etelä-Savo 1477-1510 välillä Juva 1639 perustettu Savonlinnan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1932 saakka. Hyrynsalmi Kainuu 1786 Paltamo Kajaani Kainuu 1655 Paltamo Seurakunta liitettiin kappelina Paltamoon 1786 ja perustettiin uudelleen 1897. 1651 perustettu Kajaanin kaupunki kuului seurakuntaan. Kuhmo Kainuu 1856 1753 (K) Sotkamo Paltamo Kainuu 1599 Liminka Nimenä alun perin Oulujärvi. Seurakunta erotettiin Liminkasta jo vuonna 1559 mutta liitettiin takaisin noin vuonna 1581 venäläisten hävitettyä seudun. Puolanka Kainuu 1867 1764 (K) Hyrynsalmi Kuului Hyrynsalmen mukana Paltamoon vuoteen 1786 saakka. Ristijärvi Kainuu 1896, toteutui 1923 1804 (K) Hyrynsalmi Sotkamo Kainuu 1647 1630 (S) Paltamo Suomussalmi Kainuu 1856 1764 (K) Hyrynsalmi Kuului Hyrynsalmen mukana Paltamoon vuoteen 1786 saakka. Säräisniemi Kainuu 1864 1779 (K) Paltamo Hattula Kanta-Häme 1324 (mainittu) Lehijärvi eli Lemijärvi kuului Hattulaan kappelina 1405–1603. Hauho Kanta-Häme 1329 (mainittu) Hausjärvi Kanta-Häme 1855 1611 (K) Janakkala Humppila Kanta-Häme 1893 1688 (K) Tammela Perttulan (myöh. Ypäjä, per. 1500-l.), Jokioisten (per. 1631) ja Humppilan kappeleilla yhteinen kappalainen vuoteen 1871 saakka. Hämeenlinna Kanta-Häme 1639 1250 (noin) (K) Vanaja 1639 perustettu Hämeenlinnan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1953 saakka (Hämeenlinnan maalaiskunta oli jaettu kaupungin sekä Rengon ja Vanajan kesken jo 1948). Janakkala Kanta-Häme 1341 (mainittu) Seurakunta syntynyt todennäköisesti noin vuonna 1300. Jokioinen Kanta-Häme 1892 1631 (K) Tammela Perttulan (myöh. Ypäjä, per. 1500-l.), Jokioisten ja Humppilan (per. 1688) kappeleilla yhteinen kappalainen vuoteen 1871 saakka. Kalvola Kanta-Häme 1661 1494 (mainittu) (K) Hattula Lammi Kanta-Häme 1435 Loppi Kanta-Häme 1632 1530 (mainittu) (K) Janakkala Kuului 1558–63 Vihtiin. Renko Kanta-Häme 1879, toteutui 1900 1200-l. (K) Vanaja Tammela Kanta-Häme 1512 (viimeistään) Alueella keskiajalla Loimon eli Portaan hallintopitäjä ja luultavasti myös kirkkopitäjä. Tuulos Kanta-Häme 1882 1400-l. (mainittu) (K) Hauho Tyrväntö Kanta-Häme 1906, toteutui 1930 1429 (viimeistään) (K) Hattula Mahdollisesti itsenäinen seurakunta ennen kuin Hattulan Pyhän Ristin kirkko valmistui. Vanaja Kanta-Häme 1329 (mainittu) Oma kivikirkko jo 1200-luvun puolivälissä. Ypäjä Kanta-Häme 1892Huuhtanen 1978: 54–56., toteutui 1902 1500-l. (K) Tammela Nimenä alun perin Perttula. Perttulan, Jokioisten (per. 1631) ja Humppilan (per. 1688) kappeleilla yhteinen kappalainen vuoteen 1871 saakkaHuuhtanen 1978: 37.. Antrea Karjalankannas 1724 Jääski Muodostettiin Uudenkaupungin rauhan jälkeen Venäjän puolelle jääneestä osasta Jääskeä. Heinjoki Karjalankannas 1868 1728 (viimeistään) (K) Muolaa Hiitola Karjalankannas 1616 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Ilmeen kappeli, myöh. rukoushuone siirrettiin Hiitolasta Rautjärveen 1897. Johannes Karjalankannas 1859 1640 (mainittu) (K) Viipuri Tunnettiin alun perin nimellä Kakin kappeli. Jääski Karjalankannas 1300-l. Ensimmäinen maininta 1323. Kaukola Karjalankannas 1869, toteutui 1896 1600-l. alku (R), 1704 (K) Räisälä Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Ensimmäinen maininta 1642. Kirvu Karjalankannas 1858 1611 (K) Jääski Kivennapa Karjalankannas 1352 Muolaa Nimenä alun perin Hanttula. Mainittu ensimmäisen kerran asiakirjoissa nimellä Kivennapa 1445. Koivisto Karjalankannas 1575 1548 (mainittu) (K) Viipuri Satama mainittu 1268 nimellä Berjozovskoje. Vuonna 1927 perustettu Koiviston kauppala kuului seurakuntaan. Kuolemajärvi Karjalankannas 1863 1619 (K) Uusikirkko Nimenä alun perin Hatialahti. Käkisalmi Karjalankannas 1611 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Korelan linnoitus mainittu jo 1143. Metsäpirtti Karjalankannas 1894 1690-l. (R) Sakkola Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Muolaa Karjalankannas 1300-l. alku Viipurin itäpuolisista seurakunnista vanhin; nimenä alun perin Äyräpää. Pyhäjärvi Karjalankannas 1632 Sakkola Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Oli liitettynä Käkisalmeen 1710–1735. Rautu Karjalankannas 1625 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Räisälä Karjalankannas 1635 (viimeistään) Käkisalmi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Sakkola Karjalankannas 1616 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Sakkula-niminen pogosta tunnettiin jo 1200-luvulla. Seiskari Karjalankannas 1896 1750 (n.) (R) Koivisto Suursaari Karjalankannas 1838 Kymi Kuului alun perin Vehkalahteen, liitettiin 1721 Viipuriin kuuluneeseen Kakin kappeliin, liitettiin 1817 Kymiin. Säkkijärvi Karjalankannas 1572http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat 1541 (mainittu) (K) Viipuri Uusikirkko Karjalankannas 1445 ? (K) Muolaa Valkjärvi Karjalankannas 1738 1648 (viimeistään) (K) Muolaa Viipuri Karjalankannas 1293 Ensimmäinen maininta 1347. Vuonna 1403 perustettu Viipurin kaupunki kuului seurakuntaan. Halsua Keski-Pohjanmaa 1906 1826 (R), 1856 (K) Veteli Kuului Kokkolaan 1826–1860 ja Veteliin 1860–1906. Kannus Keski- Pohjanmaa 1859, toteutui 1886 1692 (K) Lohtaja Kaustinen Keski-Pohjanmaa 1866 1776 (K) Kokkola Kokkola Keski-Pohjanmaa 1541 (mainittu) 1467 (K) Pedersöre 1620 perustettu Kokkolan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1918 saakka. Kälviä Keski-Pohjanmaa 1639 ? (K) Kokkola Lestijärvi Keski-Pohjanmaa 1906 Keskiajalla (R), 1859 (K) Toholampi Kuului Lohtajaan vuoteen 1859 saakka ja Toholammiin 1859–1906. Oma pappi 1787. Lohtaja Keski-Pohjanmaa 1575 1467 (K) Kokkola Perho Keski-Pohjanmaa 1879, toteutui 1884 1780 (S), 1865 (K) Veteli Kuului Kokkolaan 1780–1865 ja Veteliin 1865–1879. Toholampi Keski-Pohjanmaa 1859, toteutui 1882 1665 (S), 1775 (K) Lohtaja Ullava Keski-Pohjanmaa 1904, toteutui 1912 1783 (S) Kälviä Veteli Keski-Pohjanmaa 1860 1639 (K) Kokkola Nimenä alun perin Yliveteli. Hankasalmi Keski-Suomi 1860, toteutui 1875 1799 (R), 1802 (K) Rautalampi Joutsa Keski-Suomi 1860 1784 (K) Hartola Jyväskylä Keski-Suomi 1856 1660 (R), 1693 (K) Laukaa 1837 perustettu Jyväskylän kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1875 saakka. Jämsä Keski-Suomi 1497 1442 (K) Sysmä Karstula Keski-Suomi 1858 1775 (K) Saarijärvi Keuruu Keski-Suomi 1630 ? (S), 1628 (K) Ruovesi Kivijärvi Keski-Suomi 1858, toteutui 1864 1625 (R), 1750 (K) Viitasaari Korpilahti Keski-Suomi 1861, toteutui 1872 1691 (K) Jämsä Kuhmoinen Keski-Suomi 1639 1540 (K) Padasjoki Seurakunta liitettiin kappelina Padasjokeen 1741 ja perustettiin uudelleen 1860. Kuorevesi Keski-Suomi 1873, toteutui 1881 1640 (K) Längelmäki Laukaa Keski-Suomi 1593 Rautalampi Leivonmäki Keski-Suomi 1878, toteutui 1880 1772 (R), 1850 (K) Joutsa Kuului Sysmään, 1772–1784, Hartolaan 1784–1860 ja Joutsaan 1860–1878. Luhanka Keski- Suomi 1864 1766 (K) Sysmä Längelmäki Keski-Suomi 1640 1593 (K) Orivesi Multia Keski-Suomi 1872, toteutui 1886 1795 (R), 1831 (K) Keuruu Petäjävesi Keski- Suomi 1867 1728 (R), 1779 (K) Jyväskylä Kuului Jämsään 1728–1856 ja Jyväskylään 1856–1867. Pihlajavesi Keski-Suomi 1895 1780 (R), 1831 (K) Keuruu Pihtipudas Keski-Suomi 1863, toteutui 1879 1780 (R), 1833 (K) Viitasaari Pylkönmäki Keski-Suomi 1898, toteutui 1914 1858 (R) Saarijärvi Saarijärvi Keski-Suomi 1639 1560-l. (S), 1628 (K)Reino Kallio: Vanhan Saarijärven historia. Jyväskylä 1972. https://archive.today/20120526001109/http://www.saarijarvi-opas.net/tietoa- saarijarvesta/saarijarvi-lyhyesti/ Rautalampi Tunnettu myös nimellä Palvasalmi. Sumiainen Keski-Suomi 1896 1800 (R), 1842 (K) Laukaa Uurainen Keski-Suomi 1868, toteutui 1886 1801 (R), 1856 (K) Saarijärvi Viitasaari Keski-Suomi 1635 1628 (K) Rautalampi Anjala Kymenlaakso 1863 1692 (R), 1789 (K) Elimäki Elimäki Kymenlaakso 1863 1570-l. (K)Museovirasto Loviisa Kuului Pyhtääseen 1570–l.–1748 ja Loviisaan 1748–1863. Elimäki oli jo 1400-luvun puolivälissä itsenäinen pitäjä, joka hoiti omat asiansa omilla käräjillään ja oman nimismiehen johdolla. Iitti Kymenlaakso 1539 Hollola Muodostettiin 1539 Hollolan, Lapveden ja Vehkalahden osista. Kymi Kymenlaakso 1642 1440 (K) Pyhtää Nimenä alun perin Kyminkartano. 1951 perustettu Karhulan kauppala kuului seurakuntaan. Pyhtää Kymenlaakso 1380 (mainittu) ? (K)http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat Pernaja Sippola Kymenlaakso 1861 1693 (mainittu) (S), 1823 (K)http://hiski.genealogia.fi Vehkalahti Valkeala Kymenlaakso 1640 1614 (K)Kouvolan Seurakuntayhtymä - Valkealan aiemmat kirkot Iitti Vehkalahti Kymenlaakso paikallishistoria.fi 1653 perustettu Haminan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1905 saakka. Virolahti Kymenlaakso 1370 (mainittu) Impilahti Laatokan Karjala 1638 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Mainittu Sortavalan ortodoksisen seurakunnan kappelina 1589. Jaakkima Laatokan Karjala 1632 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. 1924 perustettu Lahdenpohjan kauppala kuului seurakuntaan. Kurkijoki Laatokan Karjala 1632 (viimeistään) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Leppälahti Laatokan Karjala 1885 ? (R), 1721 (K) Pälkjärvi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Liitettiin Ruskealaan 1721. 1830–1885 yhdistetynä Soanlahden kappeliin. Pälkjärvi Laatokan Karjala 1632 (noin) Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Ruskeala Laatokan Karjala 1721 ? (R) Kitee Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Salmi Laatokan Karjala 1639 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Luterilainen seurakunta tuhoutui isonvihan aikana, perustettiin uudelleen 1885 Impilahden rukoushuonekuntana ja itsenäistyi 1922.Karjalankannas – Salmi Soanlahti Laatokan Karjala 1885 1830 (K) Ruskeala Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Sortavala Laatokan Karjala 1632 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. 1632 perustettu Sortavalan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1916 saakka. Alatornio Lappi 1477 1345 (K) Luulaja Nimenä alun perin Tornio. 1621 perustettu Tornion kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1896 saakka (vuodesta 1812 lähtien omana kappelinaan). Enontekiö Lappi 1747 Jukkasjärvi Seurakunnan Suomen puolelle 1809 Haminan rauhassa jäänyt osa liitettiin kappelina Muonioon 1812 ja perustettiin uudelleen itsenäiseksi seurakunnaksi 1916. Inari Lappi 1881 1648 (K) Utsjoki Kuului 1648–1675 Kemiin, 1675–1747 Kuusamoon ja 1747–1881 Utsjokeen Karunki Lappi 1789 1745 (K) Alatornio Seurakunnan Suomen puolelle 1809 Haminan rauhassa jäänyt osa liitettiin kappelina Alatornioon 1812 ja perustettiin uudelleen itsenäiseksi seurakunnaksi 1859. Kemijärvi Lappi 1776 1639 (K) Kemi 1957 perustettu Kemijärven kauppala kuului seurakuntaan. Kemi Lappi 1329 1869 perustettu Kemin kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1902 saakka. Kittilä Lappi 1854 1778 (R), 1825 (K) Sodankylä Kolari Lappi 1894 1812 (S), 1856 (K) Ylitornio Alun perin Pajalan seurakunnan Suomen puolelle 1809 Haminan rauhassa jäänyt osa. Muonio Lappi 1812Näin elettiin ennen – Fetti Muotka muistelee, Ylimuonion Rauhan Sana, 2002, sivu 6 1788 (K)Martti Vuollo – Muonion kirkonkylän koulu 1899–1999, Tornion kirjapaino, 1999, sivu 7 Ylitornio Nimenä alun perin Muonionniska. Rovaniemi Lappi 1785 1632 (viimeistään) (K) Kemi Ensimmäinen maininta 1453. 1929 perustettu Rovaniemen kauppala (vuodesta 1960 kaupunki) kuului seurakuntaan. Salla Lappi 1857 1826 (K) Kemijärvi Alue kuului alun perin Kuusamoon ja siirrettiin osaksi Kemijärveä 1776. Nimenä alun perin Kuolajärvi. Simo Lappi 1865, toteutui 1880 1695 (S), 1796 (K) Kemi Sodankylä Lappi 1747 1688 (K) Kuusamo Tervola Lappi 1860 1627 (K) Kemi Turtola Lappi 1894 1812 (K) Ylitornio Alun perin Hietaniemen seurakunnan Suomen puolelle 1809 Haminan rauhassa jäänyt osa. Nimenä nykyään Pello. Utsjoki Lappi 1751 1700 (K) Koutokeino Ylitornio Lappi 1606 1482 (K) Alatornio Nimenä alun perin Särkilahti. Akaa Pirkanmaa 1483 Sääksmäki Eräjärvi Pirkanmaa 1906 1687 (S), 1785 (K) Orivesi Harju Pirkanmaa 1639 (K) Pirkkala Yhteinen kappalainen Ylöjärven kanssa. Kappeli lakkautettiin vuonna 1841 ja sen alueesta liitettiin suurin osa emäseurakuntaan ja pienempi osa Ylöjärven kappeliin. Hämeenkyrö Pirkanmaa 1300-l. Ikaalinen Pirkanmaa 1641 1540 (mainittu)Jorma Vappula: Ikaalisten entisen emäpitäjän historia II 1641–1721, Vammala 1999 Hämeenkyrö 1858 perustettu Ikaalisten epäitsenäinen kauppala kuului seurakuntaan. Kangasala Pirkanmaa 1366 (mainittu) Karkku Pirkanmaa 1200-l. Mainitaan ensimmäisen kerran 1303. Kiikka Pirkanmaa 1906, toteutui 1922 1662 (K) Tyrvää Kiikoinen Pirkanmaa 1904, toteutui 1922 1847 (K) Tyrvää Kuhmalahti Pirkanmaa 1901 1640 (K) Kangasala Sahalahden kappelina 1896–1901. Kuru Pirkanmaa 1872, toteutui 1893 1666 (K) Ruovesi Kylmäkoski Pirkanmaa 1897 1666 (R), 1892 (K) Akaa Lempäälä Pirkanmaa 1455 (viimeistään) Vesilahti Luopioinen Pirkanmaa 1880 1693 (K) Hauho Messukylä Pirkanmaa 1636 1540 (mainittu) (K) Pirkkala 1779 perustettu Tampereen kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1904 saakka. Mouhijärvi Pirkanmaa 1639 1592 (K) Karkku Orivesi Pirkanmaa 1540 (mainittu) Kangasala Parkano Pirkanmaa 1860 1800 (S), 1841 (K) Ikaalinen Pirkkala Pirkanmaa 1200-l.Olavi Horsma-aho: Kuinka vanha Pirkkala on, Pirkkalainen 11.1. 2006, s. 6 (pdf)Jouko Hillukka: Suur-Pirkkalasta Pirkkalaksi , viitattu 24.8.2006 Karkku Seurakunta perustettu viimeistään 1237, ensimmäiset kirjalliset maininnat 1300-luvulta. Punkalaidun Pirkanmaa 1639Punkalaitumen kunta – historia 1541 (K) Huittinen Nimenä alun perin Punkalaitio. Pälkäne Pirkanmaa 1405 Sääksmäki Kangasalan kappelina n. 1409–1445. Ruovesi Pirkanmaa 1565 ? (K)Otavan iso tietosanakirja, painettu 1964 Pirkkala Sahalahti Pirkanmaa 1581 1559 (mainittu) (K)Suomenmaa 7 (toim. Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela), s. 36. Porvoo: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X. Pälkäne Suodenniemi Pirkanmaa 1908 1684 (R), 1853 (K) Mouhijärvi Suoniemi Pirkanmaa 1908 1693 (K) Karkku Sääksmäki Pirkanmaa 1335 (mainittu) 1923 perustettu Valkeakosken kauppala kuului seurakuntaan 1930-luvulle asti. Teisko Pirkanmaa 1860, toteutui 1904Otavan iso tietosanakirja, osa 8. Helsinki: Otava, 1964. 1669 (K) Messukylä Tottijärvi Pirkanmaa 1906, toteutui 1921 1662 (R), 1689 (K)http://kotisivu.dnainternet.net/jumaen/jussi/Srk.htm Vesilahti Tyrvää Pirkanmaa 1520 1466 (viimeistään) (K) Karkku Vuonna 1915 perustettu Vammalan kauppala (vuodesta 1965 kaupunki) kuului seurakuntaan. Urjala Pirkanmaa 1589 1483 (K) Akaa Vesilahti Pirkanmaa 1346 (mainittu) Pirkkala Viljakkala Pirkanmaa 1906, toteutui 1921 1641 (S), 1844 (K)Suomenmaa 7 (toim. Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela), s. 433. Porvoo: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X. Hämeenkyrö Virrat Pirkanmaa 1859, toteutui 1893 1651 (K) Ruovesi Ylöjärvi Pirkanmaa 1895, toteutui 1899 1779 (S), 1841 (K)Tuohitorventien sukututkimuspiste – Seurakuntien pääpiirteittäinen jakautuminen Pirkkala Alaveteli Pohjanmaa 1894 1752 (K) Kokkola Bergö Pohjanmaa 1908 1727 (viimeistään) (R), 1848 (K) Maalahti Isokyrö Pohjanmaa 1300-l. alku Mustasaari Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1304. Orismalan tehdasseurakunta toimi Isonkyrön alueella 1828–1869. Jepua Pohjanmaa 1906 1859 (R), 1867 (K) Uusikaarlepyy Koivulahti Pohjanmaa 1857 1691 (K) Mustasaari Korsnäs Pohjanmaa 1861, toteutui 1891 1604 (K) Närpiö Kruunupyy Pohjanmaa 1607 ? (K) Kokkola Nimenä alun perin Porasin kappeli. Laihia Pohjanmaa 1576 1508 (K)* Isokyrö Lapväärtti Pohjanmaa 1607 1594 (K) Närpiö 1649 perustettu Kristiinankaupunki kuului seurakuntaan kappelina vuoteen 1897 saakka. Luoto Pohjanmaa 1864 1787 (K) Pedersöre Maksamaa Pohjanmaa 1872, toteutui 1889 1706 (S), 1775 (K) Vöyri Maalahti Pohjanmaa 1607 1603 (K) Mustasaari Munsala Pohjanmaa 1857 1734 (viimeistään) (K) Uusikaarlepyy Mustasaari Pohjanmaa 1200-l. puoliväli Mainittu ensimmäisen kerran vuonna 1348Lars Huldén: Finlandssvenska bebyggelsenamn, 2001. Sidan 382.. 1606 perustettu Vaasan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1867 saakka.Tietosanakirja (1909) osa 6, artikkeli Mustasaari palsta 852. Närpiö Pohjanmaa 1331 (mainittu) Mustasaari 1785 perustettu Kaskisten kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1926 saakka. Oravainen Pohjanmaa 1859, toteutui 1882 1676 (K) Vöyri Pedersöre Pohjanmaa 1200-l. puoliväli Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1200-l. lopulla. 1652 perustettu Pietarsaaren kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1904 saakka. Petolahti Pohjanmaa 1902 1807 (S), 1834 (K) Maalahti Kuului vuoteen 1807 asti Korsnäsiin ja vuosina 1807–1834 Närpiöön. Pirttikylä Pohjanmaa 1859 1696 (viimeistään) (K) Närpiö Purmo Pohjanmaa 1867 1771 (K) Pedersöre Raippaluoto Pohjanmaa 1872, toteutui 1889 1775 (S), 1840 (K) Mustasaari Siipyy Pohjanmaa 1860 1785 (K) Lapväärtti Sulva Pohjanmaa 1860, toteutui 1875 1626 (S), 1680 (K) Maalahti Teerijärvi Pohjanmaa 1868, toteutui 1875 1662 (S), 1669 (K) Kruunupyy Uusikaarlepyy Pohjanmaa 1607Erik Birck, Nykarleby stad 1620–1970, Föredrag hållet vid stadens 350-årsjubileumsfest 23.8.1970. Svenska Folkskolans Vänners kalender 1970, sidor 3–4 Pedersöre 1620 perustettu Uudenkaarlepyyn kaupunki kuului seurakuntaan. Vähäkyrö Pohjanmaa 1607 1561 (R), 1593 (K) Isokyrö Nimenä alun perin Alastaron kappeli. Vöyri Pohjanmaa 1500-l. alku Mustasaari Nimi Vöyri mainittu ensimmäisen kerran 1367. Ylimarkku Pohjanmaa 1871, toteutui 1891 1741 (R) Närpiö Ähtävä Pohjanmaa 1865, toteutui 1870 1700 (R), 1732 (K) Pedersöre Eno Pohjois-Karjala 1857 1600-l. (R), 1793 (K) Ilomantsi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Ilomantsi Pohjois-Karjala 1653 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Juuka Pohjois-Karjala 1870, toteutui 1873 1741 (R), 1772 (K) Pielisjärvi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Kesälahti Pohjois-Karjala 1728 1700 (K) Uukuniemi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. 1637 perustetun Uukuniemen seurakunnan kirkko Kesälahdella vuoteen 1700 saakka. Kiihtelysvaara Pohjois- Karjala 1857 1693 (viimeistään) (K) Tohmajärvi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Kitee Pohjois-Karjala 1630 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Kontiolahti Pohjois- Karjala 1857 1737 (R), 1783 (K) Liperi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. 1848 perustettu Joensuun kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1918 saakka. Kuusjärvi Pohjois-Karjala 1879, toteutui 1901 1863 (K) Liperi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Liperi Pohjois-Karjala 1650 1630 (K) Kitee Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Nurmes Pohjois-Karjala 1810 1651 (K) Pielisjärvi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. 1876 perustettu Nurmeksen kauppala kuului seurakuntaan. Pielisjärvi Pohjois-Karjala 1639 Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Brahean kaupunki kuului seurakuntaan 1653–1681.Pielisen museo opetussivusto. Katsaus Lieksa-Pielisjärven menneisyyteen. viitattu 14.3.2007. 1936 perustettu Lieksan kauppala kuului seurakuntaan. Polvijärvi Pohjois-Karjala 1879, toteutui 1901 1824 (R), 1856 (K) Liperi Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Kuului Kontiolahden kappeliin 1824–1856. Rääkkylä Pohjois-Karjala 1857 1600-l. (K) Kitee Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Tohmajärvi Pohjois-Karjala 1650 (noin) Kitee Osa Ruotsille 1617 Stolbovan rauhassa luovutettua ja alun perin kokonaan ortodoksista Käkisalmen lääniä. Alavieska Pohjois-Pohjanmaa 1879 1733 (S), 1782 (K) Kalajoki Haapajärvi Pohjois-Pohjanmaa 1838 1647 (R), 1698 (K) Kalajoki Nimenä alun perin Haapala. Haapavesi Pohjois-Pohjanmaa 1863, toteutui 1874 1647 (R), 1675 (K) Pyhäjoki Nimenä alun perin Haapajärvi. Hailuoto Pohjois-Pohjanmaa 1573 Saloinen Haukipudas Pohjois-Pohjanmaa 1873, toteutui 1900 1630 (K) Kiiminki Kuului Iihin 1630–1858 ja Kiiminkiin 1858–1873. Himanka Pohjois-Pohjanmaa 1898 1794 (R), 1846 (K) Lohtaja Ii Pohjois-Pohjanmaa 1477 1374 (mainittu) (K) Pedersöre Mainittu hallintopitäjänä 1445. Kalajoki Pohjois-Pohjanmaa 1543 1500-l. alku (K) Saloinen Kempele Pohjois-Pohjanmaa 1899, toteutui 1918 1688 (K) Liminka Kestilä Pohjois-Pohjanmaa 1871, toteutui 1880 1845 (K) Piippola Alun perin osa Siikajoen seurakunnan Pulkkilan kappelia. Kiiminki Pohjois-Pohjanmaa 1858 1691 (R), 1781 (K) Ii Nimenä 1765–1858 Alakiiminki. Kuivaniemi Pohjois-Pohjanmaa 1894 1600-l. (K) Ii Kuusamo Pohjois-Pohjanmaa 1675 Kemi Nimenä alun perin Kemin Lapin seurakunta. Kärsämäki Pohjois-Pohjanmaa 1856 1764 (K) Pyhäjoki Liminka Pohjois-Pohjanmaa 1477 (viimeistään) Saloinen Lumijoki Pohjois-Pohjanmaa 1899, toteutui 1919 1655 (K) Liminka Merijärvi Pohjois-Pohjanmaa 1895, toteutui 1910 1779 (S), 1821 (K) Pyhäjoki Muhos Pohjois-Pohjanmaa 1766 ? (K) Oulu Alun perin Saloisten kappeli, kuului 1477–1610 Liminkaan ja 1610–1766 Ouluun. Nivala Pohjois- Pohjanmaa 1868 1682 (S), 1802 (K) Haapajärvi Nimenä alun perin Pidisjärvi. Oulainen Pohjois-Pohjanmaa 1870 1682 (K) Pyhäjoki Oulu Pohjois-Pohjanmaa 1610 1592 (K) Liminka 1605 perustettu Oulun kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1904 saakka. Oulunsalo Pohjois-Pohjanmaa 1904, toteutui 1911 1665 (R), 1803 (K) Oulu Paavola Pohjois-Pohjanmaa 1874, toteutui 1890 1681 (R), 1702 (S), 1811 (K) Siikajoki Piippola Pohjois-Pohjanmaa 1845 1769 (R), 1776 (S) SiikajokiSiikajokilaakson historia I Pudasjärvi Pohjois-Pohjanmaa 1639 ? (K) Ii Pulkkila Pohjois-Pohjanmaa 1899, toteutui 1906 1671 (K) Piippola Alun perin Saloisten kappeli, kuului 1689–1845 Siikajokeen ja 1845–1899 Piippolaan. Pyhäjoki Pohjois-Pohjanmaa 1573 Saloinen Pyhäjärvi Pohjois-Pohjanmaa 1861 1647 (K) Kärsämäki Kuului Pyhäjokeen 1647–1856 ja Kärsämäkeen 1856–1861. Rantsila Pohjois-Pohjanmaa 1873, toteutui 1890 1671 (K) Siikajoki Kuului Saloisiin 1671–1789 ja Siikajokeen 1789–1873. Saloisiin kuuluneen Siikasavon pääkylässä Sipolassa kirkkohuone 1620-luvulla. Rautio Pohjois-Pohjanmaa 1912 1796 (R), 1826 (K) Kalajoki Reisjärvi Pohjois-Pohjanmaa 1868 1647 (R), 1826 (K) Haapajärvi Kuului Kalajokeen 1647–1838 ja Haapajärveen 1838–1868. Revonlahti Pohjois-Pohjanmaa 1925, toteutui 1930 1775 (R), 1845 (K) Siikajoki Saloinen Pohjois-Pohjanmaa 1413Raahen tienoon historia I, Pekka Toivanen, Aulis Forss 1990. 1649 perustettu Raahen kaupunki kuului seurakuntaan vuosina 1649–1652 ja 1690–1901, mutta toimi itsenäisenä seurakuntana 1652–1690. Yhdistetyn kaupunki- ja maaseurakunnan nimenä Raahe ja Saloinen. Sievi Pohjois-Pohjanmaa 1862 1645 (K) Siikajoki Itsenäistyi nimellä Evijärvi, mutta sai sittemmin takaisin alkuperäisen nimensä. Siikajoki Pohjois-Pohjanmaa 1689 1590 (K) Saloinen Taivalkoski Pohjois-Pohjanmaa 1879 1842 (R), 1858 (K) Pudasjärvi Nimenä alun perin Jokijärvi. Temmes Pohjois-Pohjanmaa 1899 1766 (R), 1796 (K) Liminka Tyrnävä Pohjois-Pohjanmaa 1889 1640-l. (K) Liminka Utajärvi Pohjois- Pohjanmaa 1886 1761 (K) Muhos Vihanti Pohjois-Pohjanmaa 1896, toteutui 1921 1688 (S), 1751 (K) Saloinen Ylikiiminki Pohjois-Pohjanmaa 1909 1765 (K) Kiiminki Kuului Iihin 1765–1858 ja Kiiminkiin 1858–1909. Ylivieska Pohjois- Pohjanmaa 1861, toteutui 1875 1643 (K) Kalajoki Iisalmi Pohjois-Savo 1627 Kuopio 1860 perustettu Iisalmen epäitsenäinen kauppala (vuodesta 1891 kaupunki) kuului seurakuntaan vuoteen 1912 saakka.http://www.iisalmi.fi/Suomeksi.iw3 Kaavi Pohjois-Savo 1803, toteutui 1805 1650 (K) Liperi Karttula Pohjois-Savo 1862 1765 (R), 1769 (K) Kuopio Kiuruvesi Pohjois-Savo 1862, toteutui 1884 1763 (K) Iisalmi Kuopio Pohjois- Savo 1552 1549 (K) Juva 1775 perustettu Kuopion kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1899 saakka. Lapinlahti Pohjois-Savo 1858 1819 (R), 1847 (K) Iisalmi Leppävirta Pohjois-Savo 1639 Kuopio 1929 perustettu Varkauden kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1932 saakka. Maaninka Pohjois-Savo 1871 1765 (K) Kuopio Nilsiä Pohjois-Savo 1816 1738 (R), 1769 (K) Kuopio Pielavesi Pohjois-Savo 1811 1692 (K) Iisalmi Rautalampi Pohjois-Savo 1561 ? (K) Sysmä Rautavaara Pohjois- Savo 1894 1816 (R), 1849 (K) Nurmes Sonkajärvi Pohjois-Savo 1897, toteutui 1921 1854 (R) Iisalmi Nimenä alun perin Rutakko. Kappelianomus hylättiin 1862.Suomen sukututkimusseura: Sonkajärvi Suonenjoki Pohjois-Savo 1856 1781 (R), 1795 (K) Rautalampi Kuului vuoteen 1811 saakka Pieksämäkeen. Tuusniemi Pohjois-Savo 1855 1781 (K) Kuopio Vesanto Pohjois-Savo 1898 1854 (R), 1868 (K) Rautalampi Artjärvi Päijät-Häme 1865 1636 (K) Lapinjärvi Asikkala Päijät-Häme 1848 1547 (K) Hollola Hartola Päijät-Häme 1784 1540 (K) Sysmä Heinola Päijät- Häme 1848 1630 (K) Hollola 1839 perustettu Heinolan kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1917 saakka. Hollola Päijät-Häme 1328 (mainittu) Hämeen vanhimpia seurakuntia. 1878 perustettu Lahden epäitsenäinen kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1901 saakka. Koski Päijät-Häme 1410 (mainittu) ? (K) Lammi Liitettiin jälleen Lammin kappeliksi 1540 ja itsenäistyi uudelleen 1870. Kärkölä Päijät-Häme 1867 1711 (K) Sysmä Nastola Päijät-Häme 1860 1555 (K) Hollola Orimattila Päijät-Häme 1636 ? (K) Hollola Padasjoki Päijät-Häme 1465 (n.) SysmäUuno Pulkkila, Padasjoen historia. julk. Padasjoen kunta, 1947. (uusi p. 1984) Ensimmäinen maininta 1438. Sysmä Päijät-Häme 1442 (mainittu) Hollola Ahlainen Satakunta 1893, toteutui 1908 1691 (K) Noormarkku Kuului Ulvilaan 1691–1861 ja Noormarkkuun 1861–1893. Eura Satakunta 1425 (viimeistään) Mainittu ensimmäisen kerran 1420. Eurajoki Satakunta 1346 (mainittu) Harjavalta Satakunta 1868, toteutui 1878 1392 (mainittu) (R), 1670 (K) Kokemäki Hinnerjoki Satakunta 1864 1695 (K) Laitila Honkajoki Satakunta 1891 1804 (R), 1864 (K) Kankaanpää Kuului Ikaalisiin 1804–1841 ja Kankaanpäähän 1841–1891. Honkilahti Satakunta 1904 1657 (R), 1693 (K) Eura Huittinen Satakunta 1414 (viimeistään) Mainittu ensimmäisen kerran 1366. Jämijärvi Satakunta 1899. toteutui 1908 1852 (R), 1863 (K) Ikaalinen Kankaanpää Satakunta 1841 1756 (S), 1759 (K) Ikaalinen Karvia Satakunta 1891 1796 (K) Kankaanpää Kuului Ikaalisiin 1796–1841 ja Kankaanpäähän 1841–1891Otavan iso tietosanakirja, osa 4. Helsinki: Otava, 1962.. Kauvatsa Satakunta 1892, toteutui 1918 1646 (R), 1812 (K) Huittinen Kiukainen Satakunta 1897 1692 (S), 1725 (K) Eura Kodisjoki Satakunta Ei koskaan omaa seurakuntaa 1782 (S) Laitila Oma saarnaaja 1782–1858. Kokemäki Satakunta 1324 (mainittu) Todennäköisesti Satakunnan vanhin seurakunta. Kullaa Satakunta 1901, toteutui 1920 1766 (K) Ulvila Köyliö Satakunta 1587 1445 (K) Kokemäki Lappi Satakunta 1622 1495 (K) Rauma Kuului Eurajokeen 1495–1558 ja Raumaan 1558–1622. Lavia Satakunta 1870 1823 (K) Mouhijärvi Luvia Satakunta 1901, toteutui 1909 1558 (mainittu) (K) Eurajoki Merikarvia Satakunta 1639 1351 (mainittu) (K) Ulvila Nakkila Satakunta 1861 1763 (R), 1764 (K) Ulvila Noormarkku Satakunta 1861 1736 (S), 1771 (K) Ulvila Pomarkku Satakunta 1899 1802 (S), 1834 (K) Noormarkku Kuului Ulvilaan 1802–1861 ja Noormarkkuun 1861–1899. Rauma Satakunta 1300-l. 1442 perustettu Rauman kaupunki kuului seurakuntaan. Siikainen Satakunta 1861 1772 (K) Merikarvia Säkylä Satakunta 1639 1392 (K) Eura Ulvila Satakunta 1355 (mainittu)Jalmari, Jaakkola: Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä, 1926 Kokemäki 1558 perustettu Porin kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1877 saakka (itsenäinen srk. 1584–1602). Vampula Satakunta 1891 1590 (K) Huittinen Askola Uusimaa 1896, toteutui 1913 1639 (K)Askolan kirkko Askolan Seurakunta Porvoo Bromarv Uusimaa 1865 1667 (K) Tenhola 1871 perustettu Hangon kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1890 saakka. Degerby Uusimaa 1913 1746 (S), 1863 (K) Inkoo Espoo Uusimaa 1451 1300-l. (K) Kirkkonummi 1920 perustettu Kauniaisten kauppala (vuodesta 1972 kaupunki) kuului seurakuntaan (Kanta-Espoon srk ja Espoon ruotsalainen srk) vuoteen 1978 saakka. Helsinki Uusimaa 1395 (viimeistään) Mainittu ensimmäisen kerran 1351. 1550 perustettu Helsingin kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1865 saakka. Inkoo Uusimaa 1361 (viimeistään) Mainittu ensimmäisen kerran 1335. Fagervikin tehdasseurakunta toimi Inkoon alueella 1648–1870. Karjaa Uusimaa 1326 (mainittu) Mustion tehdasseurakunta toimi Karjaan alueella vuodesta 1673 1900-luvun alkuun. 1930 perustettu Karjaan kauppala kuului seurakuntaan. Karjalohja Uusimaa 1614 1531 (K) Karjaa Alueella kirkko mahdollisesti jo 1200-luvulla; tunnettiin 1400-luvulla nimellä Karislojo. Kirkkonummi Uusimaa 1330 (mainittu) Lapinjärvi Uusimaa 1575 1414 (mainittu) (K) Pernaja Liljendal Uusimaa 1914, toteutui 1917 1734 (R), 1791 (K) Pernaja Lohja Uusimaa 1323 (mainittu) 1926 perustettu Lohjan kauppala (vuodesta 1969 kaupunki) kuului seurakuntaan. Loviisa Uusimaa 1750 1748 (K) Pernaja Kaupunki perustettu 1745; nimenä 1745–1752 Degerby. Myrskylä Uusimaa 1636Suomenmaa – maantieteellisyhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, sivu 292, Pentti Papunen, WSOY, 1973, Helsinki, Porvoo ? (K) Pernaja Mäntsälä Uusimaa 1616 1585 (K) Porvoo Nummi Uusimaa 1863 1564 (mainittu) (R), 1640 (K) Lohja Nurmijärvi Uusimaa 1605 1558 (K) Helsinki Pernaja Uusimaa 1362 1340 (viimeistään) (K) Porvoo Koskenkylän tehdasseurakunta toimi Pernajan alueella 1691–1826. Pohja Uusimaa 1359 1546 perustettu Tammisaaren kaupunki kuului seurakuntaan vuoteen 1865 saakka (itsenäinen srk. 1603–1695). Pornainen Uusimaa 1896 1729 (K) Porvoo Nimenä alun perin Kirveskoski. Porvoo Uusimaa 1200-l. loppupuoli 1380 perustettu Porvoon kaupunki kuului seurakuntaan. Pukkila Uusimaa 1896 1640 (K) Porvoo Pusula Uusimaa 1862, toteutui 1887 1637 (K) Lohja Nimenä alun perin Metsäkansa. Pyhäjärvi Uusimaa 1861, toteutui 1869 1654 (K) Vihti Nimenä alun perin Nyhkälä. 1932 perustettu Karkkilan kauppala kuului seurakuntaan. Ruotsinpyhtää Uusimaa 1863 1745 (K) Loviisa Alun perin Pyhtään seurakunnan Ruotsin puolelle 1743 Turun rauhassa jäänyt osaRootsinpyhtaa Old Time & Bluegrass Festival. Kuului Pernajaan 1745–1748 ja Loviisaan 1748–1863. Sammatti Uusimaa 1951 1591 (K) Karjalohja Yhdistettynä emäseurakuntaan 1859–1871. Sipoo Uusimaa 1425 1340 (viimeistään) (K) Porvoo Siuntio Uusimaa 1460 (noin) Snappertuna Uusimaa 1915Otavan iso tietosanakirja, osa 7. Helsinki: Otava, 1964. 1688 (S), 1809 (K) Karjaa Tenhola Uusimaa 1329 (mainittu) Tuusula Uusimaa 1653 1643 (K) Sipoo Kellokosken tehdasseurakunta toimi Pernajan alueella 1799–1869. 1924 perustettu Keravan kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1955 asti. Vihti Uusimaa 1507 (viimeistään) 1433 (mainittu) (K) Lohja Alastaro Varsinais-Suomi 1861 1688 (K) Loimaa Angelniemi Varsinais-Suomi 1916 1659 (K) Halikko Askainen Varsinais-Suomi 1910 1592 (mainittu) (K)Kotiseutumme Askainen-Houtskari-Iniö-Korppoo-Kustavi-Merimasku- Nauvo-Rymättylä-Taivassalo-Velkua-Vår Hembygd Villnäs-Houtskär-Iniö-Korpo- Gustavs-Merimasku-Nagu-Rimito-Tövsala-Velkua 2005–2006. Oy Botnia-Foto Ab, 2006. ISBN 952-5176-53-3 Lemu Aura Varsinais-Suomi 1908, toteutui 1917 1636 (K) Lieto Nimenä alun perin Prunkkala. Dragsfjärd Varsinais-Suomi 1903 1694 (K) Kemiö Halikko Varsinais-Suomi 1313 (mainittu) Uskela Saattanut olla itsenäinen seurakunta jo 1200-luvun lopulla. Hietamäki Varsinais-Suomi 1366 (mainittu) (K) Mynämäki Kappeli lakkautettiin vuonna 1702 ja sen alue liitettiin Mietoisten kappeliin. Hiittinen Varsinais-Suomi 1861 1674 (K)http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=SRK&ID;=91&TYPE;=HTML&LANG;=FI Kemiö Houtskari Varsinais-Suomi 1867Mårtensson, Bernt: Houtskär som kapellförsamling. Teoksessa: 1554 (K) Korppoo Iniö Varsinais-Suomi 1908 1554 (mainittu) (K) Taivassalo Kaarina Varsinais-Suomi 1309 (viimeistään) Suomen vanhimpia seurakuntia. Kakskerta Varsinais-Suomi 1904 1764 (R), 1858 (K) Kaarina Kalanti Varsinais-Suomi 1411Muinainen Kalanti ja sen naapurit, 2003, Veijo Kaitanen, Esa Laukkanen ja Kari Uotila Mainittu ensimmäisen kerran 1316. Nimenä alun perin Uusikirkko. Karinainen Varsinais-Suomi 1908, toteutui 1912 1657 (R), 1901 (K) Marttila Karjala Varsinais-Suomi 1906 1600-l. (S), 1797 (K) Mynämäki Karuna Varsinais-Suomi 1908 1681 (noin) (K) Sauvo Kemiö Varsinais- Suomi 1327 (mainittu) Kiikala Varsinais-Suomi 1639 1590-l. (S) Uskela Kuului Perttelin kappeliin 1440-l.-1590-l. Kisko Varsinais-Suomi 1540 (noin) 1347 (mainittu) (K) Pohja Korppoo Varsinais-Suomi 1434 (viimeistään) Mainittu ensimmäisen kerran 1384. Koski Varsinais-Suomi 1901, toteutui 1913 1647 (K) Marttila Nimenä alun perin Ylistaro. Kustavi Varsinais-Suomi 1865 1782 (K) Taivassalo Muodostettiin Vartsalan kappelista (1554–1782) ja Kunnaraisten rukoushuoneesta (1670–1782). Nimenä alun perin Kivimaa. Kuusisto Varsinais- Suomi 1914 1653 (K) Piikkiö Liitettynä emäseurakuntaan 1863–1885. Laitila Varsinais-Suomi 1200-l. Alun perin seurakunnan keskus oli Untamalan kylässä, mutta se siirtyi Laitilan kylään uuden kirkon rakentamisen myötä 1468. Lemu Varsinais-Suomi 1404 (viimeistään) Nousiainen Mainittu ensimmäisen kerran 1380. Lieto Varsinais-Suomi 1331 (mainittu) Loimaa Varsinais-Suomi 1420-l. Mainittu ensimmäisen kerran 1439. Vuonna 1921 perustettu Loimaan kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1931 saakka. Lokalahti Varsinais-Suomi 1905 1409 (K) Vehmaa Itsenäinen seurakunta 1630–1690. Maaria Varsinais-Suomi 1160 (noin) Nimenä alun perin Räntämäki. Maarian kirkko 1300- tai 1400-luvulta. Marttila Varsinais-Suomi 1409 (mainittu) Uskela Masku Varsinais-Suomi 1234 (mainittu) Merimasku Varsinais-Suomi 1904 ? (K) Naantali Alun perin Maskun kappeli, liitettiin Naantaliin 1577. Metsämaa Varsinais-Suomi 1914 1777 (K) Loimaa Mietoinen Varsinais-Suomi 1865 1643 (K) Mynämäki Muurla Varsinais-Suomi 1919 1724 (S), 1860 (K) Uskela Kuului Saloon 1724–1832 ja Uskelaan 1832–1919. Mynämäki Varsinais-Suomi 1200-l. loppu (mainittu) Naantali Varsinais-Suomi 1443 Naantali perustettiin kaupungiksi tuona vuonna. Nauvo Varsinais-Suomi 1448 (mainittu) Nauvon Pyhän Olavin kirkko oli olemassa jo 1300-luvulla. Seilin sairaalaseurakunta toimi Nauvon alueella 1627–1841. Nousiainen Varsinais-Suomi 1232 (mainittu) Suomen vanhimpia seurakuntia. Oripää Varsinais-Suomi 1901 ? (S), 1778 (K) Pöytyä Paattinen Varsinais-Suomi 1901, toteutui 1937 1580 (K) Vahto Kuului Maariaan 1580–1893 ja Vahtoon 1893–1901. Paimio Varsinais-Suomi 1325Pemar (Uppslagsverket Finland) Viitattu 12.8.2017.Paimio (Pemar) (Biografiakeskus) Parainen Varsinais-Suomi 1329 (mainittu) 1948 perustettu Paraisten kauppala kuului seurakuntaan. Perniö Varsinais-Suomi 1330 (mainittu) Uskela Teijon tehdasseurakunta toimi Perniön alueella 1687–1869. Pertteli Varsinais-Suomi 1860, toteutui 1869 1440-l. (K) Uskela Piikkiö Varsinais-Suomi 1331 (mainittu) Uskela Pyhämaa Varsinais-Suomi 1639Veikko Paasio: Pyhämaan historia. (1979), s. 39 ? (K) Laitila Vuosina 1782–1908 Pyhämaa oli taas kappeli ja sen emäseurakuntana oli Pyhäranta eli Rohdainen. Pyhäranta Varsinais-Suomi 1782 1688 (K) Pyhämaa Nimenä vuoteen 1908 Rohdainen. Pöytyä Varsinais-Suomi 1366 (mainittu) Raisio Varsinais-Suomi 1292 Naantalin kappelina 1577–1894. Rusko Varsinais-Suomi 1340 (mainittu) Maskun kappelina 1577–1900. Rymättylä Varsinais-Suomi 1385 Sauvo Varsinais-Suomi 1335 (mainittu) Somerniemi Varsinais-Suomi 1901, toteutui 1917 1682 (K)Lehtonen, Kaarin (1990). Someron ja Somerniemen kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 15. Somero Somero Varsinais-Suomi 1492 (viimeistään) 1449 (mainittu)Alanen et al. (1999) Somero ja Somerniemi 1449–1999. Someron ja Somerniemen seurakuntien historia, ss. 18–24 Hattula 1300-luvulla Etelä-Somero kuului Uskelaan ja Pohjois-Somero HattulaanAlanen et al. (1999) Somero ja Somerniemi 1449–1999. Someron ja Somerniemen seurakuntien historia, s. 56. Suomusjärvi Varsinais-Suomi 1898, toteutui 1903 1678 (K) Kisko Särkisalo Varsinais-Suomi 1904, toteutui 1924 1660 (noin) (K) Perniö Taivassalo Varsinais-Suomi 1350 (mainittu) Tarvasjoki Varsinais-Suomi 1906, toteutui 1910 1657 (S), 1859 (K)Tarvasjoki – Matkailu – Kirkko www.tarvasjoki.fiTarvasjoen postitoimipaikkojen historia www.saunalahti.fi/jussi11/posti/ Marttila Aikaisempia nimiä Alastaro, Eura, Eurainen. Uskela Varsinais-Suomi 1329 (mainittu) Saattanut olla itsenäinen seurakunta jo noin vuonna 1230Hiekkanen 2006: 660.. 1891 perustettu Salon kauppala kuului seurakuntaan vuoteen 1914 saakka. Uusikaupunki Varsinais-Suomi 1622Päivi Mikola: Vohdensaaren kylän kunnallista ja seurakunnallista historiaa Kalanti Kaupunki perustettu 1617, kuului kappelina Kalantiin 1808–1866. Vahto Varsinais-Suomi 1893 1638 (S), 1866 (K) Masku Kuului Ruskoon vuoteen 1638 asti. Vehmaa Varsinais-Suomi 1331 (mainittu) Vehmalainen Varsinais-Suomi 1738 (S), 1771 (K) Mynämäki Kappeli lakkautettiin vuonna 1860 ja sen alue liitettiin Karjalan kappeliin. Västanfjärd Varsinais-Suomi 1904 1694 (S), 1779 (K) Kemiö Yläne Varsinais- Suomi 1875, toteutunut 1879 1392 (K) (viimeistään) Pöytyä ==Katso myös== * Luettelo Suomen kuntamuutoksista (sisältää vuoden 1865 kunnallisasetuksen jälkeen muodostetut kunnat) ==Lähteet== * Suomen evankelisluterilaisen kirkon mikrofilmattu aineisto * Suomen sukututkimusseura: Tietoja Suomen seurakunnista ===Viitteet=== ===Kirjallisuutta=== * Colliander, Otto Immanuel: Suomen kirkon paimenmuisto 19:n vuosisadan alusta nykyaikaan. Ensimmäinen osa. I. Suomen kirkon hiippakunnat ja niiden tuomiokapitulit. II. Suomen kirkon seurakunnat ynnä niiden kirkkorakennukset ja papisto. XI s. + 1132 palstaa + 3 s. Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran toimituksia 8:1 (myös Otava). Helsinki. Ilmestynyt vihkoina 1907–1910. * Jutikkala, Eino: Suomen historian kartasto, 1949. Kartta N:o 15 Maalaisseurakuntien ikä. Age of rural parishes. * Leinberg, K. G.: Finlands territoriella församlingars namn, ålder, utbildning och utgrening. Suomen kirkkohistoriallisen seuran toimituksia 7, 1906. Kirkkopitäjät * Kirkkopitäjät *