Linjat (Helsinki)

Linjat () on Helsingin Kallion kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Se sijaitsee Siltasaaren ja Hakaniemen pohjoispuolella sekä Alppiharjun eteläpuolella. Seudun nimi johtuu siellä sijaitsevista suorista, keskenään yhdensuuntaisista kaduista, jotka on nimetty linjoiksi. Niiden nimissä on lisäksi käytetty järjestysnumeroita: Ensi, Toinen, Kolmas, Neljäs ja Viides linja. Nämä johtavat Hämeentieltä luoteeseen, paitsi muita lyhyempi Ensi linja, joka alkaa vasta Helsingin kaupunginteatterin pohjoispuolelta. ==Yleistä== Lännessä Linjojen alue alkaa Töölönlahden itäpuolelta, pohjoisrajana on Helsinginkatu. Itäosissa Linjojen alueen raja kulkee Kaarlenkatua ja Viidettä linjaa pitkin niin, että Karhupuiston puoli on jo naapurialue Torkkelinmäkeä. Linjojen eteläraja kulkee Hämeentietä alas Toiselle linjalle, sitä pitkin Porthaninrinteeseen ja edelleen Eläintarhanlahteen. Linjojen alueella asui vuoden 2014 alussa liki 10 000 ihmistä, ja seutu tarjosi vuoden 2012 lopussa työtä 5 727:lle hengelle. Alueen asunnoista valtaosa, noin 90 prosenttia, on yksiöitä tai kaksioita. Alueen noin 3 500:sta vuokra-asunnosta melkein kaikki ovat vapaa-rahoitteisia. Linjojen alue tunnetaan esimerkiksi Fredin kappaleesta "Kolmatta linjaa takaisin" (1968), joka on käännös Tony Hatchin kappaleesta "Beautiful in the Rain". Linjat esiintyvät myös Tapio Piiraisen ohjaamassa Raid-televisiosarjassa. Siinä Kai Lehtisen näyttelemä Raid kiertelee paljon Kalliossa ja kertoo poliiseille, että häntä oli ammuttu Linjoilla. Pekka ja Pätkä -elokuvissa Puupäiden kodin ulkokuvien osoite on Toinen linja 13, viisikerroksinen asunto-osakeyhtiö Petäjä (1910). Tosin elokuvissa kodin osoitteeksi mainittiin kuvitteellinen Voikukankatu 5 B 13.Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958): Huomautukset Elonet.fi. Viitattu 23.7.2012. ==Historiaa== On otaksuttu, että Linjojen nimitys on tullut Pietarista, missä vastaavat nimet ovat olleet käytössä Vasilinsaarella 1700-luvulta lähtien. Kallion vuokra-alueen jakosuunnitelmassa vahvistettiin vuonna 1887 kadunnimet 1sta, 2dra ja 3dje Linien, seuraavalla vuosikymmenellä 4de, 5te ja 6te Linien. Näiden suomenkielisiksi vastineiksi on karttaan merkitty Ensimmäinen, Toinen, Kolmas, Neljäs, Viides ja Kuudes Linja. Kirjoitusmuodot 1–5 Linien vahvistettiin vuonna 1901 ja samalla Kuudes Linja nimettiin Kaiku-nimisen asuntoalueen mukaan Kaikukujaksi. Vuonna 1909 otettiin käyttöön kirjoitusasut I–V Linjen – I–V Linja.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 94. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki. Vuonna 1923 eräät Kalliossa asuneet talonomistajat ja liikemiehet esittivät "linjojen" nimeämistä uudelleen "oikeilla" kadunnimillä, koska numeroiden kerrottiin aiheuttavan sekaannuksia. Koko kaupungin kadunnimien yleistä tarkistusta pohtinut komitea esitti vuonna 1927 I linjan uudeksi nimeksi Diakonissakatua, II linjalle Juhani Ahon katua, III linjalle Aleksis Kiven katua (tämä nimi annettiin myöhemmin Alppiharjun ja Vallilan rajalla kulkevalle kadulle), IV linjalle Tornikatua ja V linjalle Kirjastokatua. Kaupunginvaltuusto ei kuitenkaan hyväksynyt nimien muuttamista, koska "linjat" edustivat asemakaavoituksessa niin kutsuttua amerikkalaisvaihetta – New Yorkissa kadut on numeroitu – ja sellaisena eräänlaista kadunnimistön historiallista kerrostumaa. Kadunnimien nykyiset kirjoitusasut vahvistettiin vuonna 1928.Helsingin kadunnimet, s. 53–54. Kallio tuli kaupunginosan viralliseksi nimeksi vuonna 1959Helsingin kadunnimet, s. 106., ja samassa yhteydessä Linjat nimettiin sen osa-alueeksi.Helsingin kadunnimet, s. 117. == Palvelut ja nähtävyydet == Merkittäviä kohteita Linjojen alueella ovat esimerkiksi * Kallion ala-asteen koulu * Tokoinranta, rantapuisto Eläntarhanlahden pohjoispuolella * Linnunlaulun alue puuhuviloineen (Töölönlahden itärannalla pääradan molemmin puolin) * Kallion virastotalo (suunnittelijana Heikki Siren 1965) * Kuntatalo * Helsingin Diakonissalaitos * Kallion kirkko * Helsingin kaupunginteatteri (Timo Penttilä 1967) Alueen liikenneyhteydet ovat hyvät: Hakaniemen metroasema sijaitsee osaksi alueen eteläreunalla, ja useat raitiovaunulinjat kulkevat joko alueen läpi tai sitä sivuten. Tiedosto:Ensi linja.JPG|Ensi linja, vasemmalla kaupungin virasto, oikealla Helsingin kaupunginteatteri Tiedosto:2linja.jpg|Toinen linja Tiedosto:3linja.jpg|Kolmas linja Tiedosto:4linja.jpg|Neljäs linja Tiedosto:5linja.jpg|Viides linja. Kuvan vasemman osan Karhupuisto kuuluu Torkkelinmäkeen. Tiedosto:Pojat hakemassa vettä kaivosta Viides linja 5-ssä - N640 (hkm.HKMS000005-0000013u).jpg|Poikia pihakaivolla Viides linja 5:ssä vuonna 1911. Kuva Signe Brander. ==Linjat== ===Ensi linja=== Ensi linja () on noin neljänneskilometrin mittainen katu Kallion länsiosassa. Se ulottuu Castrénin­kadun lounais­päästä Alppi­kadun lounais­päähän ja on rajana kerros­talo­valtaisen ruutukaava-alueen ja Linnunlaulun huvila-alueen välillä. Sen varrella sijaitsevat vuonna 1898 valmistunut, Theodor Granstedtin suunnittelema entinen Sokeainkoulu sekä vuonna 1982 valmistunut Kuntatalo, Suomen Kunta­liiton massiivinen rakennus­kompleksi (arkkitehti­toimisto Castrén–Jauhiainen–Nuuttila, 1982).Nenonen & Toppari, s. 98, 102, 106, 214 Myös Helsingin kaupunginteatterin tontti rajautuu pohjoisessa Ensi linjaan, joskin sen pääsisäänkäynti on Eläin­tarhan­tien puolella. Alun perin ja vielä 1960-luvulla Ensi linja jatkui Alppi­kadulta edelleen Helsingin Diakonissa­laitoksen sairaala-alueen ohi Helsingin­kadulle saakka, johon se päättyi välittömästi rauta­tien itä­puolella, mutta nykyisin tämä osuus entisestä katu­alueesta on suurimmaksi osaksi liitetty Diakonissa­laitoksen tonttiin aidatuksi pysäköinti­alueeksi; vain sen länsi­puolinen jalka­käytävä jäi aidan ulko­puolelle ja muodostaa osan keskustasta Pasilaan johtavasta kevyen liikenteen väylästä. Myös toisessa päässä Ensi linjaa on aikoinaan suunniteltu jatkettavaksi lähelle Hakaniemen toria,Nenonen & Toppari, s. 98 mutta tämä osa suunnitellusta katu­alueesta nykyisin osittain puistoa, osittain jäänyt Kallion virastotalon alle. Ensi linjalla on ollut raitiolinjan päätepysäkki, ja sinne johtavat kiskot ovat yhä jäljellä, mutta nykyisin sinne ei ole säännöllistä liikennettä. ===Toinen linja=== Toinen linja () on Linjoista toiseksi pisin. Se johtaa Hämeentieltä Hakaniemen kauppahallin tienoilta Alppikadulle Helsingin Diakonissalaitoksen edustalle. Eräät Kallion harvoista jäljellä olevista puutaloista sijaitsevat Toisella linjalla. ===Kolmas linja=== Kolmas linja () on Linjoista pisin ja ainoa, joka kulkee halki Kallion kaupunginosan kokonaisuudessaan. ===Neljäs linja=== Neljäs linja () alkaa Hämeentiestä ja päättyy Castréninkatuun. Noin 600 metriä pitkän Neljännen linjan varrella sijaitsevat muun muassa Kallion kirkko (Lars Sonck, 1912), Kallion ala-aste (Jung & Bomansson, 1910) ja Kallion seurakuntatalo (Kaarlo Borg, 1926).Nenonen & Toppari, s. 150, 166 Suurin osa Neljännen linjan asuinkerrostaloista on 1950- ja 1960-luvuilta. Neljäs linja on nupukivipäällysteinen. ===Viides linja=== Viides linja () alkaa Hämeentiestä ja päättyy Agricolankatuun, ja se on rajana Linjojen osa-alueen ja Torkkelinmäen välillä. Se on Linjoista toiseksi lyhyin, noin 350 metriä. Viidennen linjan kerrostalot ovat pääasiassa 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä. Hämeentien ja Viidennen linjan risteyksessä sijaitsee kipsikoristeinen jugendtalo vuodelta 1914, talon on piirtänyt Leuto A. Pajunen.Nenonen & Toppari, s. 162 Kadun toisessa päässä sijaitsee koristeellinen Ihantolan talo (O. E. Koskinen, 1907).Nenonen & Toppari Ihantolaa naapuritaloineen on aikoinaan pidetty malliesimerkkinä 1900-luvun alun työväestön kerrostaloasumisesta.Nenonen & Toppari, s. 166 Kallion kirjasto (Karl Hård af Segerstadt, 1912) ja Karhupuisto sijaitsevat Viidennellä linjalla.Nenonen & Toppari, s. 226 Raitiolinjat 3 ja 9 kulkevat Viidennen linjan kautta. ===Suunnitellut, kaavasta poistetut linjat === 1900-luvun alussa Linjojen ruutukaava-aluetta suunniteltiin laajennettavaksi saman­kaltaisena myös nykyisen Torkkelin­mäen alueelle, jolloin suoria "linjoja" olisi ollut kaikkiaan yhdeksän. Suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin vuonna 1913, jolloin vahvistetussa asemakaavassa alueen kallioiseen maastoon luontevammin mukautuva katuverkko. Suunnitellun Kuudennen linjan kohdalla on nykyisin katu nimeltä Kaikukuja. ==Lähteet== *Auvinen, Jari: Puutalojen Kallio. Kustantaja Laaksonen, 2010, ISBN 978-952-5805-27-7 *Nenonen, Katri & Toppari, Kirsi: Herrasväen ja työläisten kaupunki - Helsingin vanhoja kortteleita 2, Sanoma 1983 ISBN 951-9135-03-0 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kallio Luokka:Helsingin osa-alueet