Luettelo Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisistä huippukokouksista

Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisiä huippukokouksia pidettiin vuosina 1943–1991 toisen maailmansodan ja kylmän sodan aikana. Huippukokouksissa pyrittiin edistämään aseidenriisuntaa sekä liennytystä. 1980-luvun lopussa kylmä sota päättyi, mikä merkitsi suurvaltojen välisen kilpailun päättymistä. Toisen maailmansodan aikana pääpaino huippukokouksissa oli Saksaan ja akselivaltoihin kohdistuneessa politiikassa. Sodan aikana huippukokouksissa päätettiin niin Normandian maihinnoususta kuin Saksan jaosta. == Toinen maailmansota == === Teheranin konferenssi=== Image:Teheran conference-1943.jpg| Vasemmalta: Josif Stalin, Franklin Roosevelt ja Winston Churchill Teheranissa vuonna 1943. päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 28\. marraskuuta – 1. joulukuuta 1943 Teheran Travels of President Franklin D. RooseveltU.S. Department of State Office of the Historian Franklin D. Roosevelt Joseph Stalin Pidettiin Neuvostoliiton Teheranin suurlähetystössä. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Päättyi siihen, että länsiliittolaiset sitoutuivat avaamaan toisen rintaman natsi-Saksaa vastaan ​​suunnitellun amfibio-hyökkäyksen kautta Normandiaan. He suostuivat myös antamaan täyden tuen Jugoslavian partisaaneille tšetnikkeissä. Vastineeksi Neuvostoliitto suostui tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien perustamista sodan jälkeen ja lopulta osallistumaan liittoutuneiden kampanjaan Japania vastaan. He sopivat myös Saksan jakamisesta miehitysvyöhykkeisiin ja Iranin tunnustamisesta itsenäiseksi valtioksi sodan jälkeen. === Jaltan konferenssi === File:Yalta summit 1945 with Churchill, Roosevelt, Stalin.jpg|Vasemmalta: Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt ja Joseph Stalin Jaltassa helmikuussa 1945. päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 4\. helmikuuta – 11. helmikuuta 1945 Jalta Franklin D. Roosevelt Joseph Stalin Järjestettiin Livadian palatsissa. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Yhdysvaltain presidentin ensimmäinen vierailu Neuvostoliittoon. Tuotti julistuksen, jossa vaadittiin demokraattisten instituutioiden muodostamista Euroopassa sodan jälkeen ja samalla Saksan ja Berliinin jakaminen Amerikan, Ison-Britannian, Ranskan ja Neuvostoliiton miehitysalueisiin. Määräsi hyvitykset, denatsifioinnin ja demilitarisoinnin sodanjälkeiselle Saksalle. Saavutti lännen tunnustuksen Puolan Neuvostoliiton nukkehallitukselle. Saatiin Neuvostoliiton sitoumus liittyä Yhdistyneisiin Kansakuntiin vastineeksi kaikkien 16 sosialistisen neuvostotasavallan jäsenyydestä. Valtuutetut oikeudenkäynnit natsien sotarikollisille sodan jälkeen. === Potsdamin konferenssi === File:Potsdam conference 1945-6.jpg|Vasemmalta: Winston Churchill, Harry S. Truman ja Joseph Stalin Potsdamissa 25. heinäkuuta 1945. päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 17\. heinäkuuta – 2. elokuuta 1945 Potsdam Travels of President Harry S. TrumanU.S. Department of State Office of the Historian Harry S. Truman Joseph Stalin Järjestettiin Cecilienhofin palatsissa. Paikalla olivat myös Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Winston Churchill ja Clement Attlee. Muutoksen aiheutti työväenpuolueen voitto vuoden 1945 parlamenttivaaleissa. Suunniteltu sodanjälkeiseen järjestykseen ja rauhansopimusten ehtoihin toisen maailmansodan jälkeen. Valtuutti natsipoliittisten instituutioiden ja lakien täydellisen kumoamisen Saksassa, aloitti demokratisointiuudistukset ja suunnitteli teollisuuden purkamista. Aseta Oder-Neisse-linjan Puolan ja Saksan länsirajaksi. Sallittiin etnisten saksalaisten karkottaminen Itä-Euroopasta. Loi olosuhteet, jotka mahdollistivat Neuvostoliiton perustamisen satelliittivaltioita Itä-Eurooppaan sodan jälkeen. == Kylmä sota (1955–1991) == ==== Geneven huippukokous (1955)==== päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 18\. heinäkuuta – 23. heinäkuuta, 1955 GeneveTravels of President Dwight D. EisenhowerU.S. Department of State Office of the Historian Dwight D. Eisenhower Nikita Hruštšov ja Nikolai Bulganin Paikalla myös Iso-Britannian pääministeri Anthony Eden ja Ranskan pääministeri Edgar Faure. Ensimmäinen neljän valtion konferenssi toisen maailmansodan jälkeen. Sen tarkoituksena oli vähentää nousevia kansainvälisiä jännitteitä kylmän sodan aikana, ja se sisälsi keskusteluja kauppapolitiikasta, ydinasekilpailusta ja aseistariisunnasta. Saksan yhdistämisestä ei päästy ratkaisuun, koska länsi kieltäytyi vetämästä Länsi-Saksan Natosta. === Camp Davidin kokous 1959 === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 15\. syyskuuta – 27. syyskuuta 1959 Washington (DC) ja Camp DavidVisits By Foreign Leaders of Russia U.S. Department of State Office of the Historian WebCitation archive 1959 Year In Review Khrushchev Visits the United States WebCitation archive Dwight D. Eisenhower Nikita Hruštšov 15\. syyskuuta Neuvostoliiton pääministeri Nikita Hruštšovin 12 päivää kestänyt vierailu Yhdysvaltoihin alkoi. Hruštšov ja presidentti Dwight D. Eisenhower tapasivat toisensa kahdenkeskisissä neuvotteluissa presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa. Eisenhowerin ja Hruštšovin välisissä keskusteluissa teemana oli muun muassa Saksan yhdistymisen hinta. Yhteisymmärrystä ei kuitenkaan syntynyt, ja Hruštšev oli valmis kumoamaan 27. marraskuuta 1958 esittämänsä Berliinin uhkavaatimuksen sekä neuvottelemaan kaupungin kohtalosta ilman aikarajoitusta. Eisenhower suostui Neuvostoliiton usean otteeseen vaatimaan huipputapaamiseen, joka oli tarkoitus järjestää seuraavana keväänä ennen Eisenhowerin Moskovan-matkaa. Yhdysvalloista Hruštšov jatkoi matkaansa Kiinaan, jossa hän osallistui kansantasavallan 10-vuotisjuhlallisuuksiin Pekingissä. === Pariisin kokous === päivämäärä Kaupunki paikka Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 16\. toukokuuta – 17. toukokuuta 1960 Pariisi Dwight D. Eisenhower Nikita Hruštšov Pariisin huippukokousta oli odotettu suurin toivein. Kokouksessa oli tarkoituksena käsitellä Berliinin ja ennen kaikkea Saksojen kysymystä. Huippukokous päättyi kuitenkin nolosti. Neuvostoliiton pääministeri Hruštšov ilmoitti Neuvostoliiton ilmatorjunnan ampuneen yhdysvaltalaisen U-2-tyyppisen tiedustelulentokoneen alas Neuvostoliiton alueella. Koneen lentäjä Francis Gary Powers oli Hruštšovin mukaan vangittuna. Yhdysvaltain taholta väitettiin, että kyseessä oli yhdysvaltalainen säätiedustelulentokone, ja ilmoitti sen olevan aseistamaton siviililentokone. 16\. toukokuuta Ranskan presidentti Charles de Gaulle avasi Pariisin konferenssin. Minkäänlaista neuvotteluita ei kuitenkaan syntynyt, sillä Hruštšovin esitti Yhdysvalloille uhkavaatimuksen, jonka mukaan sen on myönnettävä, että U-2-tapaus oli aggressiivinen teko Neuvostoliittoa vastaan ja vaati lentojen lopettamista. Presidentti Eisenhower torjui Hruštšovin uhkavaatimuksen ja poistui konferenssista. === Wienin kokous === File:John Kennedy, Nikita Khrushchev 1961.jpg|Nikita Hruštšov ja John F. Kennedy Wienissä kesäkuussa vuonna 1961 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 3\. kesäkuuta – 4. kesäkuuta 1961 Wien Travels of President John F. KennedyU.S. Department of State Office of the Historian John F. Kennedy Nikita Hruštšov Kutsuttiin koolle epäonnistuneen Sikojenlahden hyökkäyksen ja Berliinin kriisin jälkeen. Saavutettiin sovinto Laosin sisällissodasta, mutta ei saatu aikaan lopullista ratkaisua Berliinin asemasta. Konferenssin hajoaminen vaikutti amerikkalaisten kovempaan kantaan Neuvostoliittoon. ===Glassboron kokous === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 23\. kesäkuuta – 25. kesäkuuta 1967 Glassboro, New Jersey Lyndon B. Johnson Aleksei Kosygin Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin kohtasivat Glassboron yliopistokaupungissa New Yorkin osavaltiossa 23.–25. kesäkuuta 1967. Suurvaltojen johtajien aiheena olivat Vietnamin sota ja Kuuden päivän sota sekä ydinsulkusopimus. Keskustelut käytiin ystävällisessä ja sydämellisessä ilmapiirissä. Minkäänlaisiin sopimuksiin osapuolet eivät päässeet. ===Moskovan kokous 1972 === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 22\. toukokuuta – 30. toukokuuta 1972 Moskova Travels of President Richard M. Nixon U.S. Department of State Office of the Historian WebCitation archive Richard Nixon Leonid Brežnev Ensimmäinen Yhdysvaltain valtionpäämiehen vierailu Neuvostoliittoon toisen maailmansodan jälkeen. Järjestettiin Kremlin palatsissa. ABM -sopimus, ensimmäinen strategisten aseiden rajoittamista koskeva sopimus (SALT I) ja Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välikohtauksia merellä koskeva sopimus allekirjoitetaan. Sopimukset rajoittivat strategisia ydinaseita ja erityisesti ballistisia ohjuksia ===Washingtonin ydinaseriisuntakokous === Kuva:Leonid Brezhnev and Richard Nixon talks in 1973.png|Leonid Brežnev ja Richard Nixon Washington D.C.:ssä vuonna 1973 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 18\. kesäkuuta – 25. kesäkuuta, 1973 Washington (DC), Richard Nixon Leonid Brežnev Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Leonid Brežnevin vierailu 16. kesäkuuta Yhdysvaltoihin oli vastavierailu vuoden 1972 vierailulle, jolloin Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon teki ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä vierailun Neuvostoliittoon. Brežnevin ja Nixon väliset neuvottelut käytiin Washingtonissa, Yhdysvaltain presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa ja Nixonin Kalifornian asunnolla San Clementessä. Nixon ja Brežnev allekirjoittivat laajakantoisen ydinsodan estämisjulistuksen. Lisäksi he antoivat periaatejulistuksen SALT-päämääristä ja niiden loppuun saattamisesta vuoteen 1974 mennessä. Lisäksi sovittiin ns. MBFR-sopimuksen eli sotajoukkojen supistamisneuvotteluiden alkamispäiväksi 30. lokakuuta 1974. Tämän sopimuksen sanottiin antaneen tietä ETYKille, koska MBFR-ajankohdan määrääminen oli ollut Nato-maille ennakkoehto turvakokouksen toisen vaiheen aloittamiselle Genevessä. Lisäksi neuvotteluissa keskusteltiin Neuvostoliiton juutalaisten maastamuutosta ja sen ongelmista. Brežnev teki selväksi senaatin jäsenille, että vuonna 1972 oli noin 61 00 neuvostojuutalaista anonut lupaa muuttaa Israeliin. Luvista 800 evättiin. 25. kesäkuuta Brežnevin vierailu päättyi ja hän palasi Pariisin kautta Neuvostoliittoon. Pariisissa Brežnev tapasi presidentti Georges Pompidoun. ===Moskovan TTBT kokous === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 28\. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 1974 Moskova Richard Nixon Leonid Brežnev Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin viikon kestänyt valtiovierailu Neuvostoliitossa alkoi 27. kesäkuuta. Saavuttuaan Moskovaan Nixon neuvotteli kolmesta yhteistyösopimuksesta Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välille. 1. heinäkuuta Leonid Brežnev ja Nixon pääsivät sopimukseen molempien maiden torjuntaohjusten (ABM) ja maanalaisten ydinkokeiden rajoittamisesta sekä siitä että edelleen ponnisteltaisiin strategisten hyökkäysohjusten rajoittamiseksi. Lisäksi päästiin sopimukseen laajennetusta kauppa- ja tutkimustyöstä. ===Vladivostokin SALT kokous=== Tiedosto:Ford signing accord with Brehznev, November 24, 1974.jpg|Gerald Ford ja Leonid Brežnev allekirjoittavat yhteisen kommunikean SALT-neuvotteluissa Vladivostokissa 23. marraskuuta 1974. päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 23\. marraskuuta – 24. marraskuuta 1974 Vladivostok Travels of President Gerald R. FordU.S. Department of State Office of the Historian Gerald Ford Leonid Brežnev Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev tapasivat toisensa 23.–24. marraskuuta Neuvostoliiton länsirannikolla Vladivostokissa. Tapaamisen tärkein kohta oli SALT-neuvotteluiden edistäminen. Osapuolet sopivat uusista suuntaviivoista, jotka merkitsivät 10-vuotista sopimusta ydinasevarustelujen supistamisesta. Kommunikean mukaan sopimus SALT II:sta tulisi vuonna 1975. ===ETYK-kokous 1975=== päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 30\. heinäkuuta – 2. elokuuta 1975 Helsinki Gerald Ford Leonid Brežnev Helsingin ETYK-huippukokouksen aikana 2. heinäkuuta Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev ja Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford tapasivat toisensa Neuvostoliiton suurlähetystössä. Molemmat osapuolet tähtäsivät strategisten aseiden käytön rajoittamiseen (SALT). Sopimuksen jatkoneuvottelut olivat olleet alkuvuoden 1975 jäissä, joten osapuolten tapaaminen Helsingissä oli odotettu. Läpimurtoa ei kuitenkaan tullut pitkistä neuvotteluista huolimatta. Ford ja Brežnev kuitenkin korostivat, että neuvottelujen henki oli ystävällinen ja rakentava. ===Wienin SALT II -kokous=== Kuva:Carter Brezhnev sign SALT II.jpg|Jimmy Carter ja Leonid Brežnev allekirjoittavat SALT II -sopimuksen Wienissä 18. kesäkuuta 1979 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 15\. kesäkuuta – 18. kesäkuuta 1979 Wien Travels of President Jimmy CarterU.S. Department of State Office of the Historian Jimmy Carter Leonid Brežnev Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev saapuivat Wieniin kauan suunniteltua huippukokousta varten. Tapaamisen kohokohta oli SALT II -sopimuksen allekirjoittaminen Hofburgin vanhassa keisarillisessa palatsissa 18. kesäkuuta. Sopimuksella pyrittiin rajoittamaan strategisten aseiden, lähinnä mannertenvälisten ohjusten kilpavarustelua. SALT II:ssa oli määrä pudottaa ydinaseiden kantolaitteiden lukumäärää 2 400:sta 2 250:een vuoteen 1981 mennessä. Neuvostoliitto oli näin ollen valmis hävittämään 270 kantolaitetta ja Yhdysvallat noin 190. Lukumäärät sisälsivät maa-, lento- ja vedenalaisissa tukikohdissa käytettäviä kantolaitteita. === Geneven kokous 1985 === File:President Ronald Reagan meeting with Soviet General Secretary Mikhail Gorbachev at Maison de Saussure during the Geneva Summit.jpg|Ronald Reagan ja Mihail Gorbatšov Geneven aseidenriisuntakokouksessa vuonna 1985 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 19\. marraskuuta – 21. marraskuuta 1985 GeneveTravels of President Ronald ReaganU.S. Department of State Office of the Historian Ronald Reagan Mihail Gorbatšov Ensimmäistä kertaa kuuteen vuoteen tapasivat Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov huippukokouksessa Genevessa 19. marraskuuta. Tapaamiset sujuivat hyvin, mutta asiakysymyksissä ei saavutettu toivottua lähentymistä. Molemmat osapuolet korostivat ydinasevarustelun vähentämistä. Gorbatšov totesi kuitenkin pitävänsä tulosten saavuttamista mahdollisena vain siinä tapauksessa, että Yhdysvallat luopuisi suunnitelmastaan avaruuden käyttämiseksi sotilaallisiin tarkoituksiin eli SDI- järjestelmästä. Osapuolet keskustelivat myös alueellisista selkkauksista kuten Afganistanin miehityksestä sekä Keski-Amerikan ongelmista, joihin ei kuitenkaan saatu käytännön tuloksia. ===Reykjavíkin kokous=== Reagan Gorbachev negotiate outside Reykjavik Summit.jpg|Presidentti Reagan Reykjavíkissä Neuvostoliiton johtajan Mihail Gorbatšovin kanssa vuonna 1986 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 10\. lokakuuta – 12. lokakuuta 1986 Reykjavík Ronald Reagan Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat 11. lokakuuta Reykjavíkissä. Reykjavíkin kokouksen tarkoituksena oli neuvotella vakavasti sekä asevarustelusta että aseidenriisunnasta. Neuvostoliitto kuitenkin esitti laajan suunnitelman, jonka piti johtaa mannertenvälisten ydinaseilla varustettujen ohjusten sekä myös keskimatkan ja keskilyhyenmatkan ohjusten asteittaiseen poistamiseen. Yhdysvallat kuitenkin huomasi, että suunnitelma olisi sille ja muille Nato-maille epäedullinen, sillä se tarkoittaisi vain tavanomaisten aseiden varaan rakennettua varustelutasapainoa, mikä olisi ongelma. === Washingtonin INF-kokous === File:Reagan and Gorbachev signing.jpg| Mihail Gorbatšov ja Ronald Reagan allekirjoittavat INF-sopimuksen Valkoisessa talossa päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 7\. joulukuuta – 10. joulukuuta 1987 Washington (DC) Ronald Reagan Mihail Gorbatšov ,Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšovin ja Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin välinen huippukokous Washingtonissa oli historiallinen. Kokouksen kohokohta oli kaikkien ydinkärjillä varustettujen keskimatkanohjusten poistamissopimus eli INF-sopimus. Tämä tarkoitti sitä, että Yhdysvallat tuhosi seuraavan kolmen vuoden aikana 396 Pershing-2-risteilyohjusta, ja 72:ta vanhaa Saksan liittotasavaltaan sijoitettua Pershing 1 A -ohjusta ei korvattu uusilla. Neuvostoliitto sitoutui tuhoamaan 683 ohjusta. Sopimus oli ensimmäinen, jossa molemmat suurvallat sitoutuivat tuhoamaan jo olemassa olevia aseita. Strategisten mannertenvälisten ohjusten vähentämisessä ei saatu sopimusta aikaan. Alueellisista konflikteista kuten Keski-Amerikan contrien rahoittamisesta tai Afganistanin vetäytymisestä ei saatu tuloksia. ===Moskovan kokous === File:President Ronald Reagan and Mikhail Gorbachev at the signing ceremony for INF Treaty.jpg| Mihail Gorbatšov ja Ronald Reagan allekirjoittavat INF-sopimuksen Moskovan Kremlissä päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 29\. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1988 Moskova Ronald Reagan Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat huippukokouksessa Moskovassa 29. toukokuuta. Yhdysvaltain senaatti oli ratifioinut joulukuussa 1987 allekirjoitetun keskimatkanohjusten poistamista koskevan INF-sopimuksen. Sopimus astui voimaan heti huippukokouksen aikana. Suurvallat pääsivät periaatepäätökseen mannertenvälisiä ydinkärjillä varustettuja ohjuksia koskevien neuvottelujen jatkamisesta. Lisäksi risteilyohjusten laskennasta sekä lentokoneiden kantamista risteilyohjuksista päästiin ymmärrykseen. Osapuolet eivät allekirjoittaneet mitään sopimusta. Myöskään Yhdysvaltain avaruuspuolustusjärjestelmästä SDI:stä ei päästy sopimuksiin. Suurin kysymys oli kuitenkin sotalaivoihin rakennettujen risteilyohjuksien poistaminen. ===YK:n yleiskokous 1988=== Kuva:Reagan Bush Gorbachev in New York 1988.jpg|George H. W. Bush ja Ronald Reagan sekä Mihail Gorbatšov New Yorkissa vuonna 1988 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 7\. joulukuuta 1988 New York City Ronald Reagan Mihail Gorbatšov Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov arvosteli pitämässään puheessa YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa 7. joulukuuta suurvaltojen välejä rasittaneita asenteita toteamalla, ettei suljettu yhteiskunta ollut toiminut ja ettei Neuvostoliitolla olisi yksinoikeutta totuuteen. Gorbatšov painotti aserajoituksien jatkamista ja kansainvälisen yhteistyön lisäämistä. Lisäksi Gorbatšov ilmoitti, että Neuvostoliitto alkaisi vähentää konventionaalisia sotajoukkoja 500 000 sotilaalla. Joukot vedettäisiin pois Itä-Euroopasta ja Neuvostoliiton Euroopan puoleisesta osasta ja Mongoliasta. Tähän kuuluisivst tankit, tykit, hävittäjät sekä erillisiä laitoksia ja varastoja. Lisäksi Afganistanin joukkojen vetäytymistä nopeutetaan. Näin kylmä sota lopetettiin ilman laukaustakaan. Tämä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 1960, jolloin Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri esiintyi YK:n yleiskokouksessa, edellinen oli Nikita Hruštšov. ===Maltan kokous=== File:Bush and Gorbachev at the Malta summit in 1989.gif|George H. W. Bush ja Mihail Gorbatšov Maltalla vuonna 1989 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 2\. joulukuuta – 3. joulukuuta 1989 Valletta, MaltaTravels of President George H.W. BushU.S. Department of State Office of the Historian George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa 2. joulukuuta Maltalla. Ensimmäisen päivän neuvottelut käytiin neuvostoliittolaisella Slava-aluksella ja toinen päivä taas yhdysvaltalaisella Belknap-aluksella, mutta sään takia ne siirtyivät risteilijä Maksim Gorkille, joka oli ankkurissa Marsaxlokkin satamassa. Osapuolet keskustelivat strategisten aseiden supistamisesta puolesta. Start- sopimuksen allekirjoittamisajankohta oli kaikkien yhteinen tavoite. Osapuolet allekirjoittivat taloudellisia sopimuksia. Neuvostoliiton jäsenyys IMF:ssä sekä Maailman pankissa oli myös tapetilla. Myös GATT-jäsenyys oli ajankohtainen. Saksojen kysymyksessä osapuolet painottivat, että asia olisi ainoastaan saksalaisten oma asia. ===Washingtonin kokous 1990=== Tiedosto:Gorbachev Bush 19900601.jpg|Mihail Gorbatšov ja George H. W. Bush allekirjoittavat kemiallisten aseiden kieltosopimuksen Valkoisessa talossa päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 30\. toukokuuta– 3. kesäkuuta 1990 Washington D.C. George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa Washingtonissa 3. kesäkuuta. Osapuolet neuvottelivat Start-sopimuksen allekirjoittamisesta, jolla pyritään vähentämään strategisia ydinohjuksia 30 prosentilla. Maiden hallussa olevista kemiallisista aseista päätettiin hävittää yli puolet. Hävittäminen aloitettaisiin vuonna 1992 ja puolet aseista olisi tuhottu vuoteen 1999 mennessä. Maiden välinen kauppasopimus allekirjoitettiin. Gorbatšov keskusteli yhdysvaltalaisten yritysten johtajien kanssa mahdollisuuksista päästä auttamaan Neuvostoliiton ongelmissa olevaa taloutta. Presidentit keskustelivat myös Saksojen yhdistymisestä ja Euroopan turvallisuudesta. ===Helsingin kokous 1990=== File:Bush Gorba P15623-25A.jpg|George H. W. Bush ja Mihail Gorbatšov Helsingissä vuonna 1990 päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 9\. syyskuuta 1990 Helsinki George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa Helsingissä 9. syyskuuta järjestetyssä pikahuippukokouksessa. Kokouksen aiheena oli ensisijaisesti Irakin toimeksi panema Kuwaitin miehitys. Osapuolet pääsivät heti alussa yhteisymmärrykseen siitä, että Irakin on vedettävä joukkonsa pois Kuwaitista ja vapautettava kaikki siellä olevat panttivangit. Neuvostoliiton Irakiin lähettämän parinsadan sotilasneuvonantajan sovittiin vetäytyvän määräaikaan mennessä. Yhteisymmärrystä Kuwaitin miehityksen lopettamisesta ei saatu aian,si sillä Yhdysvallat oli sotilaallisen iskun kannal,la kun taas Neuvostoliitto kannatti pakotepolitiikkaa. ===ETYK-kokous 1990=== päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 19\. marraskuuta 1990 Pariisi George H. W. Bush Mihail Gorbatšov 22 Nato-maan ja Varsovan liiton maan päämiehet allekirjoittivat laajan aseidenriisuntasopimuksen Pariisin ETYK- huippukokouksessa 19. marraskuuta. 16 Naton ja kuusi Varsovan liiton maata vakuuttivat, etteivät ole enää vihollisia, vaan luovat nyt uuden kumppanuuden ja keskinäisen yhteistyön. Juhlallisessa allekirjoitustilaisuudessa liitot sopivat, ettei aseita enää käytetä muuhun kuin lailliseen puolustukseen ja vain YK:n sääntöjen mukaisesti. TAE-sopimus eli CFE (Conventional Armed Forces in Europe) sisälsi Euroopassa olevien tavanomaisten aseiden huomattavan vähentämisen. TAE-sopimus rajoitti aseet molemmin puolin 20 000 panssarivaunuun, 30 000 panssaroituun miehistönkuljetusvaunuun, 20 000 tykkiin, 6 800 hävittäjään ja 2 000 rynnäkköhelikopteriin. Sopimuksen mukaan noin neljännes miljoonaa asetta tuhotaan tai muutetaan rauhanomaiseen käyttöön vuoteen 1994 mennessä. TAE-sopimus koski varustelua Atlantin rannikolta Ural- vuoristolle. Neuvostoliitto siirsi joukkoja Ural-vuoriston toiselle puolelle, joka on sopimuksen ulkopuolella. Yhdysvaltain joukot Euroopasta siirrettiin Persianlahdelle. Lisäksi Pariisissa allekirjoitettiin peruskirja, jossa määriteltiin länsimaisen yhteiskuntajärjestelmän malli koko Euroopalle. === Lontoon G7 kokous === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 17\. heinäkuuta 1991 Lontoo George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Seitsemän johtavan läntisten teollisuusvaltioiden päämiehet kokoontuivat 15. heinäkuuta kolmipäiväiseen neuvonpitoon Lontooseen. Kokouksen osallistujat olivat Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush, Ranskan presidentti François Mitterrand, Saksan liittokansleri Helmut Kohl, Euroopan yhteisön presidentti Jacques Delors, Italian pääministeri Giulio Andreotti, Kanadan pääministeri Brian Mulroney, Japanin pääministeri Toshiki Kaifu ja Alankomaiden pääministeri Ruud Lubbers. Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov osallistui kokoukseen kutsuttuna. Kokouksen aiheena oli Neuvostoliiton talousongelmat. G7-maat lupasivat vauhdittaa Neuvostoliiton liitännäisjäsenyyttä IMF:ssä ja Maailman pankissa. Mihail Gorbatšov ja Yhdysvaltain presidentti Bush keskustelivat muuan muassa Start-sopimuksen allekirjoittamistapahtumista. G7-ryhmän kokouksessa Irakin taloudellisia pakotteita jatkettiin. === Moskovan START I kokous === File:George Bush and Mikhail Gorbachev sign the START 1991.jpg|George H. W. Bush ja Mihail Gorbatšov Moskovassa vuonna 1991 START-sopimuksen allekirjoitustilaisuudessa päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 30\. heinäkuuta – 31. heinäkuuta, 1991 Moskova George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov allekirjoittivat 31. heinäkuuta Moskovan Kremlissa historiallisen aseidenriisuntasopimuksen eli START I:n. Sopimuksessa Neuvostoliiton oli tarkoitus vähentää ydinkärkiä 30 prosentilla ja Yhdysvaltain 25 prosentilla. START I oli jatkoa vuonna 1987 allekirjoitetun INF-sopimukselle. INF-sopimus koski lähinnä ydinohjusten aseistariisuntaa, jolla osapuolet tuhoaisivat omia keskimatkan ja lyhyen keskimatkan ydinohjuksiaan. Huippukokouksessa osapuolet keskustelivat muun muassa Neuvostoliiton talousongelmista sekä Lähi-idän tilanteesta. Bush ilmoitti myös, että Yhdysvallat olisi valmis auttamaan Neuvostoliittoa taloudellisesti muun muassa tullimääräyksiä pienentämällä. Samalla Bush painotti, että Neuvostoliiton tulisi ratkaista Baltian maiden itsenäisyyskysymykset sekä lopettaa Kuuban taloudellinen ja sotilaallinen apu. Myös kä Neuvostoliiton armeijan valv Kuuban maan talouselämässä tuli loppua. Lisäksi Bush kävi keskusteluita Venäjän federaation presidentin Boris Jeltsinin kanssa. === Madridin kokous === päivämäärä Kaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai ministerineuvoston puheenjohtaja 29\. lokakuuta – 30. lokakuuta 1991 Madrid George H. W. Bush Mihail Gorbatšov Kansainvälinen rauhankonferenssi Lähi-idän ongelmista alkoi 30. lokakuuta Madridissa. Viisi päivää kestänyt konferenssi oli historiallinen, sillä ensi kertaa Israelin, arabimaiden sekä palestiinalaisten edustajat istuivat yhteiseen neuvottelupöytään. Konferenssiin saakka oli päästy Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, YK:n ja EY:n pitkäaikaisten neuvotteluiden jälkeen. Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush sekä Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov vetosivat avauspuheessaan Israelin ja arabimaiden sovinnonhaluun. Lisäksi Bush vaati epäsuorasti Israelia suostumaan sovitteluratkaisuun aluevaatimuksissaan. Palestiinalaiset pitävät kokousta onnistuneena, sillä heidät oli ensimmäistä kertaa hyväksytty neuvottelukumppaniksi. Konferenssin vaikein ongelma oli Israelin ja Syyrian välinen, joka koski Golanin kukkuloiden juutalaisasutuksia. == Katso myös == * Luettelo Venäjän ja Yhdysvaltain välisistä huippukokouksista vuodesta 1992 == Lähteet == Luokka:Kylmä sota Luokka:Kansainvälinen politiikka