EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Candida albicans

Candida albicans eli sammashiiva on Candida-sukuun kuuluva hiiva ja on osa terveen ihmisen normaalia mikrobistoa. C. albicans esiintyy muun muassa iholla, kielessä ja ruoansulatuskanavassa. Sitä kutsutaan myös opportunistiseksi patogeeniksi, koska se voi aiheuttaa hiivasienitulehduksen, mikäli elimistön normaalin mikrobiston tasapaino muuttuu esim. antibioottikuurin aikana. Patogeenisyyteen vaikuttaa esimerkiksi C. albicansin erittämä 31 aminohappoa pitkä peptiditoksiini, candidalysiini. Candidalysiini aiheuttaa muun muassa epiteelisolujen ja DNA:n vaurioitumista. Candidalysiinia koodaa ECE1-geeni. == Biofilmin muodostus == === Biofilmin muodostumisen vaiheet === Candida albicans muodostaa biofilmin neljässä eri vaiheessa. Ensimmäinen vaihe on kiinnittymisvaihe, jossa hiivasolut kiinnittyvät valikoituun pintamateriaaliin. Välivaiheessa hiivasolut muodostavat hyyfejä eli sienirihmamaisia rakenteita. Kypsymisvaiheessa biofilmin biomassa laajenee ja lääkkeiden kestävyys paranee. Viimeisessä vaiheessa biofilmi vapauttaa ympärilleen uusia hiivasoluja, joilla on parempi virulenssi. Hiiva- ja hyyfisolut ovat ratkaisevia biofilmin muodostumisen kannalta. Mainittakoon myös, että candidalysiinia eritetään hyyfivaiheessa. === Zap1 === Zap1, joka tunnetaan myös lyhenteillä Csr1 and Sur1, on sinkkiin reagoiva aktivaattoriproteiini. Zap1 on siis transkriptiotekijä, jonka olemassaoloa tarvitaan hyyfien tekoon C. albicansin biofilmin muodostuksessa. Zap1 myös kontrolloi hiiva ja hyphae-solujen tasapainoa, sinkin transportereita sekä geenejä, jotka säätelevät sinkin määrää C. albicansin muodostamissa biofilmeissä. === Sinkki === Sinkki (Zn2+) on tärkeä osa C. albicansin solujen toiminnalle. Zap1 kontrolloi sinkin pitoisuutta transporttereiden avulla. Näitä kyseisiä transporttereita ovat ZRT1 ja ZRT2, jotka kuuluvat ZIP-transportereihin. Sinkkipitoisuuden säätely soluissa on ylipäätään tärkeää solujen elintoimintojen kannalta. Liika pitoisuus on myrkyllistä soluille. ZRT1 kuljettaa sinkkiä soluihin korkealla affiniteetilla ja ZRT2 matalalla affiniteetilla. == Lähteet == Luokka:Hiivat
Nagu merelaine

Nagu merelaine on Silvi Vraitin esittämä kappale, joka edusti Viroa Irlannin Dublinissa. Kappale sijoittui Euroviisuissa 25. maan joukosta sijalle 24. 2 pisteellä. == Lähteet == Luokka:Viron euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 1994 euroviisuedustuskappaleet
Sarasota

Sarasota on kaupunki Floridan osavaltion länsirannikolla Yhdysvalloissa. Se kuuluu Sarasotan piirikuntaan ja se on piirikunnan hallintokeskus. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 51 917. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Sarasota Ritz.jpg|Sarasotan Ritz-Carlton -hotelli Tiedosto:Fountain Marie Selby Botanical Gardens.JPG|Marie Selbyn kasvitieteellinen puutarha Tiedosto:Sarasota FL Ringling Cswy01.jpg|John Ringling Causeway -silta ylittää Sarasotan lahden ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Floridan kaupungit
Rio Open

Rio Open on helmikuussa Rio de Janeirossa, Brasiliassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2014. Turnaus kuuluu ATP World Tour 500 -sarjaan, ja on samalla sarjan ainoa turnaus Etelä- Amerikassa. Turnaus kuului vuosina 2014–2016 myös naisten WTA:n International -turnauksiin. == Tulokset == === Miesten kaksinpeli === Vuosi Voittaja Loppuotteluvastustaja Tulos 2014 Rafael Nadal Aleksandr Dolgopolov 6–3, 7–6(3) 2015 David Ferrer Fabio Fognini 6–2, 6–3 2016 Pablo Cuevas Guido Pella 6–4, 6–7(5), 6–4 2017 Dominic Thiem Pablo Carreño Busta 7–5, 6–4 2018 Diego Schwartzman Fernando Verdasco 6–2, 6–3 2019 Laslo Đere Félix Auger-Aliassime 6–3, 7–5 === Miesten nelinpeli === Vuosi Voittajat Loppuotteluvastustajat Tulos 2014 Juan Sebastián Cabal Robert Farah David Marrero Marcelo Melo 6–4, 6–2 2015 Martin Kližan Philipp Oswald Pablo Andújar Oliver Marach 7–6(3), 6–4 2016 Juan Sebastián Cabal (2) Robert Farah (2) Pablo Carreño Busta David Marrero 7–6(5), 6–1 2017 Pablo Carreño Busta Pablo Cuevas Juan Sebastián Cabal Robert Farah 6–4, 5–7, [10–8] 2018 David Marrero Fernando Verdasco Nikola Mektić Alexander Peya 5–7, 7–5, [10–8] 2019 Máximo González Nicolás Jarry Thomaz Bellucci Rogério Dutra Silva 6–7(3), 6–3, [10–7] === Naisten kaksinpeli === Vuosi Voittaja Loppuotteluvastustaja Tulos 2014 Kurumi Nara Klára Zakopalová 6–1, 4–6, 6–1 2015 Sara Errani Anna Karolína Schmiedlová 7–6(2), 6–1 2016 Francesca Schiavone Shelby Rogers 2–6, 6–2, 6–2 === Naisten nelinpeli === Vuosi Voittajat Loppuotteluvastustajat Tulos 2014 Irina-Camelia Begu María Irigoyen Johanna Larsson Chanelle Scheepers 6–2, 6–0 2015 Ysaline Bonaventure Rebecca Peterson Irina-Camelia Begu María Irigoyen 3–0, luov. 2016 Verónica Cepede Royg María Irigoyen (2) Tara Moore Conny Perrin 6–1, 7–6(5) == Lähteet == * Turnaus ATP World Tourin sivuilla == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Tennisturnaukset Luokka:Rio de Janeiron urheilu Luokka:Brasilian urheilutapahtumat Luokka:ATP World Tour 500
Rainbow 1

Rainbow 1 Rainbow 1 Paikkakunta: Pyeongchang, Gangwon, Etelä-Korea Talviurheilukeskus: Yongpyong Resort Vuori: Dragon Peak Rinneluokitus: Musta Yläasema: 1 458 m Ala-asema: 958 m Korkeusero: 500 m Pituus: 1 630 m Maksimijyrkkyys: 57 % Minimijyrkkyys: 15 % Keskijyrkkyys: 30,7 % Hissi Hissi Hissi: Rainbow Tyyppi: 4-hengen tuolihissi Kapasiteetti: 2 400 henkilöä/h Ala-asema: 958 m Yläasema: 1 458 m Miehet Miehet Suurpujottelu Suurpujottelu Lähtö: 1 408 m Maali: 968 m Korkeusero: 440 m Pituus: 1 326 m Maksimijyrkkyys: 57 % Keskijyrkkyys: 33,2 % Olympiakilpailu: 18.2.2018 1\. MC- kilpailu: 28.2.1998 Pujottelu Pujottelu Lähtö: 1 172 m Maali: 965 m Korkeusero: 207 m Pituus: 575 m Maksimijyrkkyys: 57 % Keskijyrkkyys: 36,0 % Olympiakilpailu: 22.2.2018 Naiset Naiset Suurpujottelu Suurpujottelu Lähtö: 1 368 m Maali: 968 m Korkeusero: 400 m Pituus: 1 250 m Maksimijyrkkyys: 57 % Keskijyrkkyys: 32,0 % Olympiakilpailu: 15.2.2018 Pujottelu Pujottelu Lähtö: 1 172 m Maali: 965 m Korkeusero: 204 m Pituus: 556 m Maksimijyrkkyys: 57 % Keskijyrkkyys: 36,7 % Olympiakilpailu: 16.2.2018 Katsojakapasiteetti Katsojakapasiteetti Yhteensä: 6 000 Istumapaikat: 2 500 Seisomapaikat: 3 500 Rainbow 1 on laskettelurinne Yongpyong Resortissa Daegwalnyeong-myeonissa Pyeongchangin piirikunnassa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa. Rainbow 1:llä järjestettiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisten alppihiihdon suurpujottelu- ja pujottelukilpailut. Siinä on järjestetty myös alppihiihdon maailmancupin miesten suurpujottelukilpailuja vuosina 1998, 2000, 2003 ja 2006. ==Reitti== Rainbow 1:n yläasema sijaitsee 1 458 metriä merenpinnan yläpuolella Dragon Peak -vuoren huipulla. Miesten suurpujottelun lähtöpaikka sijaitsee 1 408 metriä merenpinnan yläpuolella ja naisten 1 368 metriä merenpinnan yläpuolella. Rinteen yläosuus on yhteistä Rainbow 2 ja -3 -rinteiden kanssa ja se on melko jyrkkää ja kumpuilevaa. Yläosan jälkeen rinne kääntyy jyrkästi oikealla, josta alkaa varsinainen Rainbow 1 -osuus. Käännöksen jälkeen tulee Camel Back (Kamelin selkä), joka pinnanmuodoltaan muistuttaa nimensä mukaisesti dromedaarin selkää. Camel Backin jälkeen rinne kääntyy jyrkästi vasemmalle ja siinä on pujottelun lähtöpaikka. Pujottelun lähtöpaikan jälkeen alkaa välittömästi rinteen ”pääjyrkänne”. Jyrkänteen loivennettua tulee Dragon Rolls (Lohikäärmeen kummut) ja Rainbow Roll (Sateenkaarikumpu) -kummut. Suurpujottelun maali sijaitsee 968 metriä merenpinnan yläpuolella. Miesten suurpujottelurinne on 1 326 metriä pitkä ja naisten 1 250 metriä pitkä. Rainbow 1 päättyy 958 metriä merenpinnan yläpuolelle Rainbow-tuolihissin ala-asemalle. ==Lähteet== *Yongpyong Alpine Centre PyeongChang2018.com *Yongpyong Resort - Ski & Snowboard yongpyong.co.kr *Yongpyong Resort Trail Map yongpyong.co.kr *Results - Yongpyong data.fis- ski.com *Results - PyeongChang data.fis-ski.com Luokka:Etelä-Korean laskettelurinteet Luokka:Alppihiihdon maailmancupin rinteet Luokka:Talviolympialaiset 2018 Luokka:Pyeongchang
Rainbow 2

Rainbow 2 Rainbow 2 Paikkakunta: Pyeongchang, Gangwon, Etelä-Korea Talviurheilukeskus: Yongpyong Resort Vuori: Dragon Peak Rinneluokitus: Musta Yläasema: 1 458 m Ala-asema: 958 m Korkeusero: 500 m Pituus: 1 280 m Maksimijyrkkyys: 56 % Minimijyrkkyys: 15 % Keskijyrkkyys: 39,1 % Hissi Hissi Hissi: Rainbow Tyyppi: 4-hengen tuolihissi Kapasiteetti: 2 400 henkilöä/h Ala-asema: 958 m Yläasema: 1 458 m Joukkueparipujottelu Joukkueparipujottelu Lähtö: 1 041 m Maali: 961 m Korkeusero: 80 m Pituus: 265 m Keskijyrkkyys: 30,2 % Olympiakilpailu: 24.2.2018 Katsojakapasiteetti Katsojakapasiteetti Yhteensä: 6 000 Istumapaikat: 2 500 Seisomapaikat: 3 500 Rainbow 2 on laskettelurinne Yongpyong Resortissa Daegwalnyeong-myeonissa Pyeongchangin piirikunnassa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa. Rainbow 2:ssa järjestettiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisten joukkuekilpailu. ==Reitti== Rainbow 2:n yläasema sijaitsee 1 458 metriä merenpinnan yläpuolella Dragon Peak -vuoren huipulla. Rinteen yläosuus on yhteistä Rainbow 1 ja -3 -rinteiden kanssa ja se on melko jyrkkää ja kumpuilevaa. Yläosan jälkeen rinne kääntyy loivasti oikealla, josta alkaa varsinainen Rainbow 2 -osuus. Rinne päättyy 958 metriä merenpinnan yläpuolelle Rainbow-tuolihissin ala-asemalle. ==Lähteet== *Yongpyong Alpine Centre PyeongChang2018.com *Yongpyong Resort - Ski & Snowboard yongpyong.co.kr *Yongpyong Resort Trail Map yongpyong.co.kr *Results - PyeongChang data.fis-ski.com Luokka:Etelä-Korean laskettelurinteet Luokka:Talviolympialaiset 2018 Luokka:Pyeongchang
Rainbow 3

Rainbow 2 Rainbow 2 Paikkakunta: Pyeongchang, Gangwon, Etelä-Korea Talviurheilukeskus: Yongpyong Resort Vuori: Dragon Peak Rinneluokitus: Musta Yläasema: 1 458 m Ala-asema: 958 m Korkeusero: 500 m Pituus: 1 520 m Maksimijyrkkyys: 49 % Minimijyrkkyys: 15 % Keskijyrkkyys: 32,9 % Hissi Hissi Hissi: Rainbow Tyyppi: 4-hengen tuolihissi Kapasiteetti: 2 400 henkilöä/h Ala-asema: 958 m Yläasema: 1 458 m Miehet Miehet Pujottelu Pujottelu Lähtö: 1 180 m Maali: 960 m Korkeusero: 220 m 1\. MC-kilpailu: 1.3.1998 Rainbow 3 on laskettelurinne Yongpyong Resortissa Daegwalnyeong- myeonissa Pyeongchangin piirikunnassa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa. Rainbow 3:ssa on järjestetty alppihiihdon maailmancupin miesten pujottelukilpailuja vuosina 1998, 2000 ja 2003. ==Reitti== Rainbow 3:n yläasema sijaitsee 1 458 metriä merenpinnan yläpuolella Dragon Peak -vuoren huipulla. Miesten pujottelun lähtöpaikka sijaitsee 1 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Rinteen yläosuus, noin kolmannes pituudesta, on yhteistä Rainbow 1 ja -2 -rinteiden kanssa. Rinne on kokonaisuutena melko jyrkkä ja kumpuileva, jyrkimmät kohdat ovat sen alaosissa. Miesten pujottelun maali sijaitsee 960 metriä merenpinnan yläpuolella ja itse rinne päättyy 958 metriä merenpinnan yläpuolelle Rainbow-tuolihissin ala-asemalle. ==Lähteet== *Yongpyong Resort - Ski & Snowboard yongpyong.co.kr *Yongpyong Resort Trail Map yongpyong.co.kr *Results - Yongpyong data.fis-ski.com Luokka:Etelä-Korean laskettelurinteet Luokka:Alppihiihdon maailmancupin rinteet Luokka:Pyeongchang
Down in It

Down in It on yhdysvaltalaisen industrial rock -yhtyeen Nine Inch Nailsin kappale, joka julkaistiin vuonna 1989. Projektin esikoissinglenä julkaistu kappale oli ensimmäinen, jonka Trent Reznor teki. Reznor on kertonut kappaleen saaneen vahvasti vaikutteita Skinny Puppyn kappaleesta ”Dig It” heidän vuoden 1986 albumiltaan Mind: The Perpetual Intercourse. ==Lähteet== Luokka:Nine Inch Nailsin kappaleet Luokka:Vuoden 1989 kappaleet
Vilmos Kondor

Vilmos Kondor (s. 1954) on unkarilainen kirjailija, jonka ensimmäinen julkaistu romaani on Budapest noir (). == Elämäkerta == Vilmos Kondor opiskeli ensin Szegedin yliopistossa ja myöhemmin Pariisissa. Suoritettuaan Sorbonnessa kemian diplomi-insinöörin tutkinnon hän palasi Unkariin ja asuu tätä nykyä pienessä länsiunkarilaisessa kylässä lähellä Sopronia ja opettaa lukiossa matematiikkaa ja fysiikkaa. Hän välttelee julkisuutta, antaa harvoin haastatteluja, ja niitäkin vain sähköpostilla. Onkin esitetty epäilyksiä, että Kondor ei olisi todellinen henkilö. Kondor on kirjoittanut jo pitkään: ennen Budapestin varjoja (Budapest noir 2008) hän sai valmiiksi kolme romaania, joita hän ei kuitenkaan halua julkaista. Kondorin sanotaan ottaneen vaikutteita muun muassa Jim Thompsonin, Charles Willefordin ja Dashiell Hammettin tuotannosta. Kondor antaa teksteissään suuren roolin tunnelmaa luoville elementeille ja uskottavalle epookin ja paikkojen kuvaukselle. Hän hyödyntää teksteissään myös todellisia historian henkilöitä. == Teokset == === Budapest noir -sarja === Kondorin rikosromaanien sankarina seikkailee rikosreportteri Zsigmond Gordon, joka dokumentoi Budapestin ja koko Unkarin alamaailmaa vuosina, jakaen itsekin välillä oikeutta rikosten uhreille. Suomeksi julkaistut romaanit: * * * * * Suomeksi vielä julkaisemattomat saman sarjan romaanit: * == Tunnustukset == Suomen dekkariseura ry palkitsi Vilmos Kondorin Budapest Noir -sarjasta 27. helmikuuta 2018 ulkomaisen jännityskirjallisuuden kunniakirjalla. == Suhde aikakauteen == Népszabadság- lehti julkaisi 4. heinäkuuta 2009 kirjailijan koko sivun haastattelun otsikolla ”30-luvun Budapest Noir”. Siinä kirjailija vastasi kysymykseen, miksi hän aikanaan valitsi romaaniensa ”tapahtumapaikaksi” juuri kyseisen aikakauden: == Lähteet == Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Elävät henkilöt
Alkula

Alkula () on tilastollinen pienalue Vaasassa, joka myös muodostaa Vaasan 26. kaupunginosan. Se sijaitsee Vanhan Vaasan pohjoispuolella noin viisi kilometriä nykyisestä Vaasan keskustasta itään. Alkulan pienalueelle kuuluu Pappilanmäen ja Kråklundin asuinalueet. Näiden välissä alueen keskiössä sijaitsee Alkulan tila, josta tulee myös pienalueen nimi. Alkulassa sijaitsee ruotsinkielinen peruskoulu Haga skola. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Alkula kuuluu Ristinummen suuralueeseen. ==Väestö== Vuonna 2015 Alkulan alueella oli 2 118 asukasta. Alkulan asukkaista äidinkielenään suomea puhui 74,9 %, ruotsia 13,9 % ja muita kieliä 11,2 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 15,5 % ja työttömiä 12,1 % vuonna 2013. == Lähteet == *
Kustaala

Kustaala () on Vaasan 21. kaupunginosa ja osa-alue. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä nykyisestä Vaasan keskustasta. Alueella on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Kaupunginosan pohjoispuolella on teollisuusalue, jossa sijaitsi vuoden 2013 loppuun Kemiran paperikemikaalitehdas. Viereisen Kotirannan tavoin Kustaala liitettiin Mustasaaresta kaupunkiin vuonna 1935, ja alueelle hyväksyttiin sen ensimmäinen asemakaava vuonna 1943. Alkuperäisessä kaavassa Kustaalaan suunniteltiin muun muassa puistikkomaisia katuja. Tämä ei kuitenkaan toteutunut ja nykyinen katuverkko on laajalti erilainen kuin ensimmäisessä kaavassa oltiin osoitettu. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Kustaalan pienalue kuuluu Kotirannan suuralueeseen. == Rakennuskanta == Kustaala on rakennuskannaltaan Kotirannan ja Vetokannaksen tapaista pientaloaluetta. Se on alkanut rakentua 1920-luvulla, ja on ilmeltään vaihtelevaa niin ajallisesti kuin tyylillisesti. Merkittävä osa Kustaalan taloista on valmistunut 1940-luvulle mennessä, mutta kaupunginosasta löytyy myös tämän ajan jälkeen rakennettuja rintamamiestaloja sekä puu- ja tiilitaloja. Kumpukadun itäpuolella on keskittymä 1970-luvulla rakennettuja matalia, tummatiilisiä taloja. 2000-luvun rakentamista edustavat Rusnarinkadun varrella sijaitsevat rakennukset, jotka ovat tyyliltään samanlaisia kuin samoihin aikoihin valmistuneet Metsäkallion kodit. ==Palvelut== Kaupunginosan keskiössä Porvarinkadulla sijaitsee ruotsinkielinen yläkoulu Borgaregatans skola. == Väestö == Vuonna 2015 Kustaalan alueella oli 1 841 asukasta. Kustaalan asukkaista äidinkielenään suomea puhui 61,4 %, ruotsia 26,9 % ja muita kieliä 11,7 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 20,2 % ja työttömiä 10,1 % vuonna 2013. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Vaasan kaupunginosat
Böle (Vaasa)

Böle () on tilastollinen pienalue Vaasassa Metsäkalliosta pohjoiseen, noin kaksi kilometriä nykyisestä Vaasan keskustasta. Nykyään pienalue koostuu kolmesta nimetystä alueesta jotka ovat Koskisuo (), Länsiniitty () ja Maraholmen. Alueet nimettiin maaliskuussa 2015 sekaannusten välttämiseksi itänaapurissa sijaitsevan Mustasaaren Bölen kanssa. Aikaisemmin Koskisuon ja Länsiniityn asuinalueet tunnettiin yhteisesti nimellä Böle. Alueiden nimeämisen jälkeen Böle nimi on jäänyt käyttöön tilastollisen pienalueen nimeksi. Alueella on pääasiassa omakoti- ja pientaloja. Koskisuo on Bölen alueista vanhin, sitä on rakennettu 2000-luvulta lähtien. Länsiniityn rakentaminen alkoi kesällä 2016. Länsiniittyyn on rakenteilla kaikkia kolmea aluetta palveleva päiväkoti jonka arvioitu valmistumisvuosi on 2023. Maraholmen on toistaiseksi vielä rakentamatonta aluetta, mutta sen rakentaminen on tarkoitus aloittaa lähivuosina. Alueen nimi saattaa vielä vaihtua. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Böle kuuluu Kotirannan suuralueeseen. Vuonna 2015 Bölen alueella oli 723 asukasta. == Lähteet == Luokka:Vaasan kaupunginosat Luokka:Kotirannan suuralue
Klemettilä (Vaasa)

Klemettilä () on Vaasassa, Vaasan keskustan ja rautatien itäpuolella sijaitseva osa-alue, joka kuuluu Vaasan 4. kaupunginosaan. Alueella on pääasiassa teollisuus- ja liiketiloja sekä muun muassa Vaasan kaupunginsairaala ja pääterveyskeskus, Vaasan ammattiopisto ja Pohjanmaan pelastuslaitos.Vaasan karttapalvelu (Julkiset palvelut > Kaupunginosat) Vaasan kiinteistötoimi Viitattu 20.1.2025 Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Klemettilä kuuluu Vöyrinkaupungin suuralueeseen. Kartta Vuonna 2015 Klemettilän alueella oli 168 asukasta. Klemettilän luoteisena rajana Vöyrinkaupungin suuntaan on Sepänkyläntie, koillisrajana Yhdystie, kaakkoisrajana Huutoniementie ja lounaisrajana Ratakatu. Kartta Kuitenkin esimerkiksi asuntomarkkinoinnissa Sepänkyläntien pohjoispuolisia uusia kerrostaloja markkinoidaan Klemettilän nimellä. ==Historiaa== Klemettilä on saanut nimensä Vaasan palon 1852 jälkeen kaupungille valitusta uudesta sijaintipaikasta Klemetsöstä. Aluetta kutsutaan nimellä Kokkoböle vuoden 1414 asiakirjassa, jolla Jomalan kirkkoherra Matts Olafsson vahvisti kuolleen veljensä Bengt Olafsonin testamenttimääräyksen Kokkobölen tilasta Turkuun perusteilla olleelle Pyhän Annan luostarille. Hanke toteutuikin Naantalin luostarina, jonka omistuksessa Kokkoböle sen myötä pitkään oli. Klemetsö-nimen alue sai sinne perustetun Klemetsögård-nimisen tilan mukaan. Nimi ehkä viittaa johonkin monista Klemens-nimisistä paaveista. ==Entisiä yrityksiä== Klemettilän teollisuuskortteleissa toimivat 1900-luvulla monet kauppa- ja teollisuusyritykset, suurimpina maatalouskaupan toimijat: *Varastokatu 1 ja 5–7: Kesko *Varastokatu 2–4: SOK (nyk. Kansallisarkisto) *Varastokatu 5–7: Aino Lindemanin perustama mallastehdas ja Vaasan Huutokauppakamari *Varastokatu 6: Pohjanmaan Kauppiaat *Varastokatu 8–10, 9 ja 11: Keskusosuusliike Hankkija *Varastokatu 9: polkupyöräliike Oy G. L. Hasselblatt Ab *Varastokatu 11: Wasa Lantbruks Ab *Varastokatu 12: Voinvienti-osuusliike Valio *Myllykatu 7: Tukku Tulimaa ja Pohjanmaan Tukku *Myllykatu 9: Vaasan Lokasuojatehdas (myöh. Waasan Vanne, nyk. Procons Oy) *Myllykatu 11: Alfred Erikssonin leipomo *Myllykatu 15: Turkisteollisuus Oy *Myllykatu 18: Vaasan teknillinen tehdas Oy (myöh. Rakennus Oy Tekno) *Myllykatu 19: Vaasan Rakennustoimisto Oy:n sementtivalimo *Myllykatu 20: Vaasan Sähkömylly ja leipätehdas *Pitkänlahdenkatu 45: Vaasan Tukkukauppa Oy ja Backlund & Co. *Pitkänlahdenkatu 49–51: Agros ja Vaasan Vilja- ja Siemenkauppa *Pitkänlahdenkatu 53 ja Varastokatu 12: Labor-maatalouskauppa *Pitkänlahdenkatu 55: Suomen Maanviljelijäin Kauppa ja Kansan Ääni -lehti. == Lähteet == Luokka:Vaasan kaupunginosat
Deutsch Amerikanische Freundschaft

Deutsch Amerikanische Freundschaft tai D.A.F. on vaikutusvaltainen saksalainen electropunkin ja Neue Deutsche Wellen yhtye Düsseldorfista, jonka Gabi Delgado-López (laulu), Robert Görl (rummut, lyömäsoittimet, elektroniset soittimet), Kurt Dahlke (elektroniset soittimet), Michael Kemner (bassokitara) ja Wolfgang Spelmans (kitara) perustivat vuonna 1978. Chrislo Haas (elektroniset soittimet, bassokitara, saksofoni) korvasi Kurt Dahlken vuonna 1979. Vuodesta 1981 lähtien yhtye koostui Delgado-Lópezista ja Görlistä. Gabi Delgado-López kuoli maaliskuussa 2020. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== *Ein Produkt der Deutsch-Amerikanischen Freundschaft (1979) *Die Kleinen und die Bösen (1980) *Alles Ist Gut (1981) *Gold und Liebe (1981) *Für immer (1982) *1st Step to Heaven (1986) *Fünfzehn neue D.A.F.-Lieder (2003) ===Kokoelma-albumit=== *D.A.F. (1988) *Hitz Blitz (1989) *Das Beste von DAF (2009) === Singlet === * Kebab-Träume / Gewalt, 7" (1980) * Der Mussolini, 12" (1981) * Der Räuber und der Prinz / Tanz' mit Mir, 7" (1981) * Goldenes Spielzeug, 12" (1981) * Liebe auf den ersten Blick, 7" (1981) * Sex unter Wasser, 7" (1981) * Der Mussolini, 12" (1981) * Kebab-Träume, 12"/7" (1982) * Verlieb' Dich in mich / Ein bisschen Krieg, 12" (1982) * Absolute Body Control, 12" (1985) * Brothers, 7"/12" (1985) * Pure Joy 7"/12" (1986) * Voulez Vous Coucher Avec Moi Ce Soir 7"/12" (1986) * The Gun, 12" (1987) * Der Mussolini (Remix) / Der Räuber und der Prinz, 12" (1987) * Liebe auf den ersten Blick '88 Remix, 12" (1988) * Verschwende deine Jugend / El Que, 12"/CD (1989) * Der Mussolini, 12" (The Grey Area) (1998) * Der Sheriff (Anti- Amerikanisches Lied), CD5" (2002) * Du bist DAF, CD (2010) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Neue Deutsche Welle -yhtyeet Luokka:Saksalaiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:Saksalaiset industrial-yhtyeet Luokka:Saksalaiset uuden aallon yhtyeet
Pjanoje solntse (kappale)

Pjanoje solntse () on ukrainalaisen laulaja Alekseevin single. Single julkaistiin 13. syyskuuta 2015. == Aiheesta muualla == * Virallinen YouTube- video Luokka:Vuoden 2015 kappaleet Luokka:Alekseevin kappaleet
Metsäohrat

Metsäohrat (Hordelymus) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain yksi laji: metsäohra (Hordelymus europaeus). Metsäohrat ovat monivuotisia ja kasvutavaltaan löyhästi mätästäviä heiniä, joilla on lyhyt juurakko. Varret ovat alaosistaan karvaisia. Lehdet ovat leveitä, lehtitupet ovat ahtaita ja kieleke on lyhyt. Metsäohrien kukintona on päättöparinen kerrannaistähkä, jossa on tähkylöitä joka puolella vartta. Tähkylät ovat kolmen tähkylän ryppäinä ja jokaisessa tähkylässä on kaksi kukkaa. Tähkyläryppäiden alimmat kukat ovat kaksineuvoisia ja ylimmät hedekukkia. Kaleet sekä ulkohelpeet ovat karvamaisia ja kaleissa on pitkä, vihnemäinen ota. Metsäohrien kukinto muistuttaa ohrien (Hordeum) ja rantavehnien (Leymus) kukintojen välimuotoa. Metsäohrien suvun tieteellinen nimi (Hordelymus) on muodostettu yhdistämällä ohrien (Hordeum) ja villivehnien eli vehniöiden (Elymus) tieteelliset nimet. == Lähteet == Luokka:Heinäkasvit
Jukka Torvinen (suomentaja)

Jukka Torvinen (s. 1960 Kotka)Heikki Jokinen & Kalervo Pulkkinen (toim.): Suomalaisen sarjakuvan ensyklopedia, s. 122. Kemin sarjakuvakeskus, Kemi 1996. on suomalainen sarjakuva- ja kustannusalan vaikuttaja ja lastenkirjojen suomentaja. Torvinen suomensi pääasiassa 1980-luvulla Satukustannus Oy:n julkaisemia satukirjoja ja oli toteuttamassa saman kustantamon julkaisemia Miina ja Manu -lastenkirjoja.Tekijähaku nimellä ”Jukka Torvinen” Fennica- tietokanta. Viitattu 28.2.2018. Hän oli 1980–1990-luvuilla toimineen tamperelaisen Semic-sarjakuvakustantamon kustannustoimittaja ja valvoi tässä ominaisuudessa muun muassa Batman- ja Suomen MAD -sarjakuvalehtiä. Batman- lehden toimittajana hän oli vuosina 1994–1996.Batman Suomessa Petteri Oja, Perunamaa.net. Viitattu 28.2.2018. Hän myös suomensi osan Semicin julkaisemista Niilo Pielinen -albumeista. Nykyään Torvinen on käännössarjakuvia julkaisevan Egmont Kustannus Oy:n julkaisujohtaja.Päivi Puukka: Taantuma ei leikannut sarjakuvien menekkiä Yle 21.10.2010. Viitattu 28.2.2018. Hän on samalla myös Egmontin julkaiseman Jääkiekkolehden päätoimittaja.Jääkiekkolehti TilaaLehti. Viitattu 28.2.2018. Yhdessä veljensä Kimmo Torvisen (s. 1964) kanssa Jukka Torvinen on nimimerkillä ToTo muun muassa käsikirjoittanut Matti ”Niffe” Nisulan piirtämää Muumi- strippisarjakuvaa, joka käynnistettiin vuonna 1993 ”muumibuumin” innoittamana. Jukka ja Kimmo Torvisen perustama ToTo-tuotanto myös toimitti Semicin julkaisemaa Muumilaakson puuhalehteä ja teki muita kuvitustöitä. Torvisen veljekset suunnittelivat Helsingin henki -nimisen maskotin Helsingissä järjestetyille vuoden 1994 yleisurheilun EM-kisoille sekä logon vuoden 1997 jääkiekon MM-kisoille. ==Lähteet== Luokka:Suomentajat Luokka:Sarjakuvien suomentajat Luokka:Suomalaiset kustannustoimittajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Torvinen

Jukka Torvinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Jukka Torvinen (s. 1960), sarjakuvien ja satukirjojen suomentaja, kustannusjohtaja, sarjakuvakäsikirjoittaja, päätoimittaja *Jukka Torvinen (s. 1995), raviohjastaja
Runaway (Sahlenen kappale)

Runaway on Sahlenen esittämä kappale, jolla hän edusti Viroa vuoden 2002 Eurovision laulukilpailussa Viron Tallinnassa. Kappale sijoittui Euroviisuissa 24. maan joukosta sijalle 3. 111 pisteellä. == Lähteet == Luokka:Viron euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2002 euroviisuedustuskappaleet
Atintania

Atintania () oli antiikin aikainen alue Epeiroksen ja Illyrian rajalla nykyisen Albanian eteläosassa ja Kreikan luoteisosassa. Atintanian pohjoispuolella sijaitsi Illyria, itäpuolella Parauaia, eteläpuolella Molossia ja länsipuolella Khaonia. Livius kuvaa alueen huonoksi maaperältään ja karuksi ilmastoltaan.Livius: Rooman synty 27.30, 45.30. Aluetta asutti alun perin sille nimensä antanut atintanien heimo, jonka jäsenistä käytettiin etnonyymejä Atintan () ja Atintanos (). Atintanit mainitaan historiassa ensimmäisen kerran vuonna 429 eaa., kun nämä avustivat ambrakialaisia näiden hyökkäyksessä Peloponnesokselle. Sotaretkellä atintaneilla ja molosseilla oli yhteinen komentaja. Ensimmäisen makedonialaissodan jälkeen vuonna 204 eaa. Atintania liitettiin Makedonian valtakuntaan. Myöhemmällä ajalla alue luettiin osaksi Khaoniaa.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.80. == Lähteet == Luokka:Antiikin Epeiros
Edonis

Edonis (, myös ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Traakiassa nykyisen Kreikan koillisosassa.Ptolemaios: Geografia 3.13.31. == Maantiede == Edonis käsitti Strymon-joen ja Kerkinitis-järven itäpuolella sijainneen alueen. Laajimmillaan sen on katsottu ulottuneen Nestos-joelle saakka. Sen kaakkoispuolella Strymoninlahden rannikolla sijaitsi Pieris, luoteispuolella Odomantike, Strymon-joen länsipuolella Bisaltia ja idempänä varsinainen Traakia. === Polikset === Edoniin polikset eli kaupunkivaltiot olivat: * (Amfipolis) * (Eion) * Fagres * Filippoi * Myrkinos * Neapolis * Oisyme === Muut kaupungit === Edoniin muita kaupunkeja tai asutuksia olivat muun muassa: * Akontisma * Domeros * Drabeskos * Gasoros * Pergamos == Historia == Edonis oli saanut nimensä aluetta asuttaneesta edonien (Ēdōnes, tai Ēdōnoi, ) heimosta. Thukydideen mukaan heimo asui alun perin Strymonin itäpuolella, mutta valtaansa laajentaneet makedonialaiset ajoivat nämä pois sieltä, joten heimo muutti joen toiselle puolelle.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.99. Edoniin polikset olivat kreikkalaisten siirtokuntinaan 600–400-luvuilla eaa. perustamia. Amfipolis ja sen satama Eion olivat alun perin osa Edonista, mutta myöhemmin niistä tuli osa Bisaltiaa. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Traakia
Elimeia

Elimeia () eli Elimiotis () oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Elimeian pohjoispuolella sijaitsi Eordaia, itäpuolella Pieria, kaakkoispuolella Thessalian Perrhaibia, eteläpuolella Tymfaia ja länsipuolella Orestis. Lännessä alue ulottui Pindos-vuoristoon saakka. Alue oli vuoristoista ja karua, ja siellä virtasi Haliakmon-joki. Elimeia oli Makedonialle strategisesti tärkeää aluetta, koska sen vuorten halki johti tärkeitä solia Thessalian suuntaan. Alueella oli Elimeia-niminen kaupunki. === Polikset === Elimeian polikset eli kaupunkivaltiot olivat: * Aiane * Alebaia == Historia == Elimeiaa asutti alun perin elimioottien (Elimiōtai, ) heimo. Näillä oli omat kuninkaansa, joista tunnetaan seuraavat: * Arrhidaios (n. 513 eaa.) * Derdas I (n. 435–405 eaa.) * Sirras (n. 405–385 eaa.) * Derdas II (n. 385–360 eaa.) * Derdas III (n. 360–348 eaa.) Vuonna 348 eaa. makedonialaiset valtasivat Elimeian ja liittivät sen valtakuntaansa.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.99. Roomalaisten vallattua Makedonian vuonna 168 eaa. ja jaettua sen neljään osaan, Elimeia kuului osista neljänteen.Livius: Rooman synty 45.30. Elimeiasta on ottanut nimensä samalla seudulla sijaitseva Kozánin kunnan osa Elimeían kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Szczecinin raitioliikenne

Szczecinin raitioliikenne () on osa Szczecinin joukkoliikennettä. Raitioliikennettä tilaa Tramwaje Szczecińskie ohjauksen alla. Raideleveydeltään standardilevyinen raitiotieverkko on pituudeltaan 65,5 kilometriä ja siihen kuuluu 104 pysäkkiä. == Historia == Kaupungin raitiotieliikenne alkoi vuonna 1879 hevosraitiotiellä ja 1896–1900 rataverkko sähköistettiin. Vuonna 1905 linjat saivat myös numerot. Toinen maailmansota vaurioitti kaupungin rataverkkoa merkittävästi ja toiminta pystyttiin käynnistämään uudestaan 1945 ainoastaan osittain. 1970-luvulla linja- autolinjat syrjäyttivät osittain raitiotien liikennöinnin. Nykyisin kaupungin raitiotieverkosto koostuu viidestä linjasta. Raitiovaunulinjastoa on laajennettu myös 2010-luvulla.Kajetan Szmuciński, Tramwaje w Szczecinie we trzynastu księgach prozą (beerware)mkm.szczecin.pl == Linjat == Linja Reitti Osiedle Zawadzkiego ↔ Potulicka Szafera – Wojska Polskiego – Piłsudskiego – Matejki – Plac Żołnierza Polskiego – Niepodległości – 3 Maja – Narutowicza – Potulicka Dworzec Niebuszewo ↔ Turkusowa Orzeszkowej – Asnyka – Kołłątaja – Wyzwolenia – Niepodległości – Wyszyńskiego – Energetyków – Gdańska – Eskadrowa – Hangarowa – Jaśminowa Osiedle Zawadzkiego ↔ Pomorzany Szafera – Arkońska – Niemierzyńska – Krasińskiego – Wyzwolenia – Niepodległości – Dworcowa – Nowa – Kolumba – Chmielewskiego – Smolańska Osiedle Zawadzkiego ↔ Stocznia Szczecińska Szafera – Sosabowskiego – Żołnierska – Mickiewicza – Bohaterów Warszawy – Jagiellońska – Piastów – Piłsudskiego – Matejki – Malczewskiego – Parkowa – Dubois – Firlika Gocław ↔ Pomorzany Lipowa – Światowida – Strzałowska – Wiszesława – Dębogórska – Ludowa – Druckiego-Lubeckiego – Stalmacha – Nocznickiego – Firlika – Łady – Jana z Kolna – Nabrzeże Wieleckie – Kolumba – Chmielewskiego – Smolańska Osiedle Zawadzkiego ↔ Turkusowa Szafera – Sosabowskiego – Żołnierska – Mickiewicza – Bohaterów Warszawy – Krzywoustego – Plac Zwycięstwa – Wyszyńskiego – Energetyków – Gdańska – Eskadrowa – Hangarowa – Jaśminowa Gumieńce ↔ Turkusowa Kwiatowa – Ku Słońcu – Sikorskiego – Krzywoustego – Plac Zwycięstwa – Wyszyńskiego – Energetyków – Gdańska – Eskadrowa – Hangarowa – Jaśminowa Głębokie ↔ Potulicka Wojska Polskiego – Wawrzyniaka – Bohaterów Warszawy – Krzywoustego – Plac Zwycięstwa – Niepodległości – 3 Maja – Narutowicza – Potulicka (Głębokie ↔) Las Arkoński ↔ Plac Rodła ↔ Gumieńce (Wojska Polskiego – Arkońska –) Niemierzyńska – Krasińskiego – Wyzwolenia – Niepodległości – Plac Zwycięstwa – Krzywoustego – Sikorskiego – Ku Słońcu – Kwiatowa Ludowa ↔ Pomorzany Ludowa – Druckiego- Lubeckiego – Stalmacha – Nocznickiego – Firlika – Dubois – Parkowa – Malczewskiego – Matejki – Piłsudskiego – Piastów – Powstańców Wielkopolskich – Budziszyńska Dworzec Niebuszewo ↔ Pomorzany Orzeszkowej – Asnyka – Kołłątaja – Wyzwolenia – Piłsudskiego – Piastów – Powstańców Wielkopolskich – Budziszyńska == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Raitiotieliikenteen liikennöitsijän verkkosivut Raitiotieliikenne Luokka:Puolan raitiotieliikenne
Emathia

Emathia ( ja ) oli antiikin aikainen alue Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se oli roomalaisaikainen nimi Makedonian valtakunnan aikaiselle Bottiaian alueelle. Emathia oli alun perin Homeroksella esiintynyt nimitys, joka käsitti yhdessä Pierian kanssa alueen Thessalian kreikkalaiskaupunkien sekä Paionian ja Traakian välissä. Varhaisina aikoina nimellä viitattiin Makedonian Argeadien hallitsijasuvun alkuperäisiin alueisiin, jotka käsittivät tasangon Haliakmon-joen ja Pierian vuorten tienoilla Thermainlahden länsirannikolla. Alueella sijaitsi myös valtakunnan vanha pääkaupunki Aigai. Myöhemmin Emethian alue käsitettiin laajemmaksi, ja se ulottui pohjoisessa Aksios-joelle saakka. Roomalaisella kaudella Emathia kuului neljään osaan jaetun Makedonian kolmanteen osaan. Siellä sijaitsivat Aigain lisäksi polikset Beroia, Edessa, Europos ja Kyrrhos. Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan Almopia, Gortynia, Eidomene ja Kition. Nykyinen samalla seudulla sijaitseva Keski- Makedonian alueen osa Imathían alueyksikkö on ottanut nimensä alueesta. == Lähteet == Luokka:Imathía Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Krestonia

Krestonia (, myös Krestonike, , ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Krestonia sijaitsi Mygdonian sekä nykyisin Chalkidikína tunnetun niemimaan pohjoispuolella. Sen koillispuolella sijaitsivat Sintike ja Odomantike, itäpuolella Bisaltia, lounaispuolella Bottiaia ja luoteispuolella Parorbelia. Alueen läpi virtasi Ekhedoros (nyk. Gallikós) -joki, jonka lähteet olivat myös alueella.Herodotos: Historiateos 7.127. Krestonian pääalue sijoittui tämän joen ja Strymon-joen väliselle alueelle. Krestoniassa sijaitsi Krestonin (myös Krestone) kaupunki. == Historia == Krestoniaa asutti alun perin sille nimensä antanut krestonien heimo, jonka jäsenistä käytettiin etnonyymejä Krēstōnaios () ja Krēstōniētēs (). Alueen asukkaat olivat antiikin lähteiden mukaan pelasgilaista alkuperää.Herodotos: Historiateos 1.57; Thukydides: Peloponnesolaissota 4.109. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Krusis

Krusis ( tai Krousis, ) eli Krossaie (, myös , ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Chalkidikína nykyisin tunnetun niemimaan länsiosassa pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Krusis luettiin joskus osaksi Mygdoniaa,Strabon 7, fragmentit mutta muun muassa Herodotos erotti sen omaksi alueekseen. Hänen mukaansa se käsitti niemimaan länsirannikon Thermainlahden rannalla Poteidaiasta aina Thermeen saakka, josta alkoi Mygdonian rannikko.Herodotos: Historiateos 7.123.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.79. Krusiin pohjoispuolella sijaitsi Kissos (nyk. Chortiátis) -vuori, itäpuolella Anthemus sekä antiikin aikana Khalkidikeksi kutsuttu alue, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä, ja kaakkoispuolella Bottike. === Polikset === Krusiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat: {| style="width: 90%;" * Aineia * Gigonos * Haisa * Kampsa * Kombreia * Lipaksos * Smila == Historia == Kreikkalaisessa mytologiassa alue sai nimensä Krusiista, joka oli Mygdonin poika. Mygdon oli puolestaan Mygdonian eponyymi heeros, ja näin mytologia kytki alueet yhteen. Krusiista asutti alun perin krusislaisten (Krusaioi, ) heimo. Nämä olivat antiikin lähteiden perusteella traakialaisia. Krusislaiset vaikuttavat hellenisoituneen suhteellisen varhain. 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla alueen kaupungit kuuluivat Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Thukydides mainitsee alueen peltastisotilaat, joiden varustus oli puoliksi kreikkalainen ja puoliksi traakialainen, ja välimuoto raskas- ja kevytaseisesta sotilaasta. == Lähteet == Luokka:Chalkidikí Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Andrus Kasemaa

Andrus Kasemaa (s. 1984 Viro) on virolainen runoilija. (sisältää linkin runosuomennoksiin) Kasemaa on opiskellut Tarton yliopistossa kirjallisuutta. Esikoisteoksensa Poeedirahu hän julkaisi 2008. ==Teokset== * Poeedirahu (Ilmamaa; 2008), runokokoelma * Lagunemine (EKSA; 2009), runokokoelma * Kustutamatud õhtud (Tuum; 2012), runokokoelma * Leskede kadunud maailm (Varrak; 2012), proosa * Minu viimane raamat (Varrak; 2014), proosa * Ajapüüdja (Liivi Muuseum, Alatskivi Kogukonna Arenguselts; 2017), kodulooraamat * Olla luuletaja (Tuum; 2017), runokokoelma == Lähteet == Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aita Kivi

Aita Kivi, o.s. Liive (s. 20. joulukuuta 1954 Tallinna, ViroMari Klein: Aita Kivi: kõige paremad mõtted kipuvad ikka tulema autoroolis, Eesti Päevaleht 11.4.2008, viitattu 27.2.2018) on virolainen kirjailija ja toimittaja. (sisältää linkkejä julkaistuihin runoihin) Kivi on valmistunut rakennusinsinööriksi Tallinnan polyteknisestä instituutista 1981. Työskenneltyään alalla 1976–1982 hän aloitti 1983 Valgus-kustantamon teknisen aineiston toimittajana ja on vuodesta 1990 työskennellyt toimittajana eri lehdissä. ==Teokset== ;Runokokoelmat * Usaldades 1986 * Lendutõusja 1988 * Kalender-päevik Aita Kivi luuletustega 1994 * Aknalseisja 1996 * Tunde küsimus 2000. ;Novellikokoelmat * Üheksa avameelset naist 1991 * Teisikud ja armukesed 1993 * 17 avameelset naist 2009 ;Romaanit * Jumalakäpp 1996 (toinen painos 2001) * Lummus 2001 * Mees nende elus 2003 * Keegi teine, 2014 ==Palkinnot ja tunnustukset== * A. H. Tammsaarelle nimetty Albun kunnan kirjallisuuspalkinto teoksesta Keegi tein == Lähteet == Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lynkestis

Lynkestis (, ) eli Lynkos (, lat. Lyncus) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Lynkestis sijaitsi Makedonian länsiosassa. Sen koillispuolella sijaitsi Almopia, itäpuolella Bottiaia, kaakkoispuolella Eordaia, eteläpuolella Orestis, länsipuolella Epeiros ja pohjoispuolella Deuriopos. Alueen läpi kulki merkittävä itä-länsisuuntainen tie, myöhempi Via Egnatia. Alueen merkittävin joki oli Erigon. Lynkestiin tärkein kaupunki oli Herakleia Lynkestis. == Historia == Lynkestistä asutti alun perin lynkestien tai lynkestisläisten (Lynkestis, ) heimo, jolla oli omat kuninkaansa. Tunnetuin näistä oli Arrhibaios peloponnesolaissodan aikaan 400-luvulla eaa. Strabonin mukaan Arrhibaioksen tytär Irrha oli Amyntas III:n vaimon Eurydiken äiti. Makedonialaiset liittivät alueen valtakuntaansa Filippos II:n aikana 300-luvulla eaa., mikä saattoi perustua mainittuun sukuyhteyteen. Alueen maantiedettä kuvataan usein Makedonian ja Rooman käymien makedonialaissotien yhteydessä, sillä alueella sijaitsi merkittäviä solia. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Mygdonia

Mygdonia () oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa. Se sijaitsi pohjoisessa Kreikassa Chalkidikína nykyisin tunnetun niemimaan juuressa sen luoteis- ja pohjoispuolella. == Maantiede == Mygdonia käsitti tasankoalueen Thermainlahden pohjukassa lännestä Aksios-joelta itään Bolbe- järvelle saakka. Alueen vanhastaan keskeinen kaupunki oli Therme, jonka paikalla hellenistiseltä kaudella lähtien sijaitsi Thessalonike.Herodotos: Historiateos 7.123; Thukydides: Peloponnesolaissota 1.58. Mygdonian pohjoispuolella sijaitsi Krestonia, koillispuolella Bisaltia ja länsipuolella Bottiaia. Alueen eteläpuolella sijaitsivat Anthemus sekä Khalkidiken alue, josta koko Chalkidikín niemimaa myöhemmin on saanut nimensä. Mygdonian rannikkoalue tunnettiin nimellä Amfaksitis. === Polikset === Mygdonian polikset eli kaupunkivaltiot olivat: * Apollonia * Arethusa * Bormiskos * Herakleia * Khalestre * Kissos (?) * Lete * Sindos * Therme === Muut kaupungit === Mygdonian muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa seuraavat: * Altos * Antigoneia * Assoros * Boeros * Fileros * Fyska * Herakleustes * Kalindaia * Karabia * Khaitai * Ksylopolis * Melissurgeis * Moryllos * Thessalonike (hellenistinen) * Trepillos == Historia == Kreikkalaisessa mytologiassa Mygdonia sai nimensä Mygdonista, Areen pojasta. Mygdoniaa asutti alun perin mygdonien (Mygdones, ) heimo, jotka olivat traakialaisia. Alueen polikset olivat kreikkalaisten siirtokuntinaan noin 600–400-luvuilla eaa. perustamia. Makedonia valloitti alueen myöhemmin, mutta se säilytti silti entisen nimensä.Thukydides: Peloponnesolaissota 2.99. Alue oli Makedonian hallussa viimeistään Perdikkas II:n aikana noin 432 eaa.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Thessaloniken kaupungin perusti alueelle Makedonian kuningas Kassandros hellenistisen kauden alussa vuonna 316 eaa. Tuolloin asukkaat suurimmasta osasta alueen vanhoista kaupungeista oletettavasti siirrettiin uuteen kaupunkiin. Alueesta on ottanut nimensä samalla seudulla sijaitseva Oraiókastron kunnan osa Mygdonían kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Odomantike

Odomantike (, myös , ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa pohjoisessa Kreikassa. Odomantike käsitti Orbelos (nyk. Órvilos) -vuoren alueen sekä sen ja Strymon (nyk. Strymónas) -joen välisen tasangon joen pohjoispuolella. Sen luoteispuolella sijaitsi Sintike, lounaispuolella Edonis, eteläpuolella Bisaltia, luoteispuolella Krestonia ja länsipuolella Parorbelia. Odomantiken aluetta asutti sille nimensä antanut odomanttien (Odomantoi, ) heimo. Nämä olivat paionialaisia. Makedonia valloitti alueen Filippos II:n aikana 300-luvulla eaa. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Paionia
Orestis

Orestis (, myös Orestias, ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa, nykyisen Kastorián alueyksikön alueella pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Orestis sijaitsi Makedonian lounaisosassa Pindos-vuoriston alueella, Haliakmon-joen yläjuoksulla. Ainakin pääosa alueesta oli vuoriston itäpuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Lynkestis eli Lynkos, koillispuolella Eordaia, kaakkoispuolella Elimeia, eteläpuolella Tymfaia ja lännessä Epeiroksen Parauaia. Orestiin tärkein kaupunki oli Argos Orestikon. Se sijoitetaan nykyisen, siitä nimensä ottaneen Árgos Orestikón kaupungin tienoille. Stefanos Byzantionlaisen mukaan samannimisiä kaupunkeja oli kaksi, toinen Epeiroksessa ja toinen Makedonian Orestiissa, mikä on joskus aiheuttanut sekaannusta. == Historia == Orestiin aluetta asutti alun perin sille nimensä antanut orestien (Orestai, ) heimo. Nämä olivat antiikin lähteiden mukaan alkuperältään epeiroslaisia, joidenkin lähteiden mukaan molosseja. Heimolla oli omat kuninkaansa. Orestien tiedetään sotineen muiden epeiroslaisten kanssa muun muassa Akarnaniaa vastaan. Makedonialaiset valtasivat alueen ja liittivät sen valtakuntaansa Filippos II:n aikana 300-luvulla eaa. Roomalaisten Filippos V:n kanssa tekemässä rauhassa vuonna 196 eaa. Orestis julistettiin vapaaksi, koska se oli ensimmäisenä kapinoinut Makedoniaa vastaan. Rooman vallattua Makedonian vuonna 168 eaa. ja jaettua sen neljään osaan Orestis kuului todennäköisesti neljänteen osaan. Nykyinen samalla seudulla sijaitseva Orestídan kunta on ottanut nimensä antiikin aikaisesta alueesta. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Orestída
Parauaia

Parauaia (, ) oli antiikin aikainen Epeiroksen maakunnan osa luoteisessa Kreikassa. Parauaian pohjoispuolella sijaitsi Illyria, itäpuolella Elimeia, eteläpuolella Molossia ja länsipuolella Atintania. Aluetta asutti alun perin sille nimensä antanut parauaiden (Parauaioi, ) heimo. Se oli saanut nimensä siitä, että asui alueella virtaavan Aoos-joen varrella. Parauaia sijoitetaan nykyisten Kónitsan ja Zagórin kuntien alueelle. == Lähteet == Luokka:Antiikin Epeiros Luokka:Kónitsa Luokka:Zagóri
Parorbelia

Parorbelia () eli Orbelia () oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Makedonian, Traakian ja Paionian rajalla. Nykyisin alue on Kreikan ja Pohjois-Makedonian rajaseutua. Parorbelia käsitti Barnus- (nyk. Varnoúntas) ja Orbelos (nyk. Órvilos) -vuorten välisen alueen, ja sen nimi viittasi jälkimmäiseen vuoreen. Alueen länsipuolelta virtasi Aksios-joki ja itäpuolelta Strymon-joki. Parorbelian itäpuolella sijaitsivat Sintike ja Odomantike, kaakkoispuolella Krestonia, eteläpuolella Bottiaia, lounaispuolella Almopia, itäpuolella Pelagonia ja pohjoispuolella Paionia. Parorbeliassa sijaitsi Eidomenen (myös Idomene, Idomenai) kaupunki, joka oli Makedonian pohjoisimpia. Strabonin mukaan alueen kaupunkeja olivat myös Filippupolis, Gareskos, Kallipolis ja Orthopolis.Strabon 7, fragmentit == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Pelagonia

Pelagonia ( tai ) on historiallinen alue Balkanilla nykyisen Pohjois- Makedonian eteläosassa. Se oli antiikin aikana Ylä-Makedoniaa ja Makedonian valtakunnan osa sen laajimmassa vaiheessa. Pelagoniaa asutti alun perin sille nimensä antanut pelagonien (Pelagones, ) heimo. Pelagonian pohjoispuolella sijaitsi Paionia ja eteläpuolella varsinaisen Makedonian valtakunnan pohjoisimmat alueet, lännestä itään Deuriopos, Lynkestis ja Almopia. Pelagoniassa sijaitsi Pelagonia-niminen kaupunki. Alun perin kaupunkeja sanotaan olleen kolme, ja seutu tunnettiin siksi myös nimellä Tripolitis, mutta viimeistään kahden muun hävittyä jäljellä jäänyt kaupunki tunnettiin Pelagoniana. Muiksi Pelagonian kaupungeiksi mainitaan Andraristos (tai Euristos) ja Pissaion. Stobi mainitaan joskus Pelagonian kaupunkien joukossa, mutta yleensä osana Paioniaa. Myös Styberra (Stymbara) sijoitettiin joskus Pelagoniaan, mutta yleensä se luettiin osaksi Deurioposta. Alueesta on saanut nimensä nykyinen Pohjois-Makedonian Pelagonian alue. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Pohjois-Makedonian historia
Pieris (Traakia)

Pieris () oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Traakiassa Egeanmeren pohjoisrannikolla, nykyisen Kreikan koillisosassa. == Maantiede == Pieris käsitti Strymon- ja Nestos-jokien välisen rannikkoalueen Strymoninlahden pohjoisrannalla sen ja Pangaion-vuoren välissä, Chalkidikína nykyisin tunnetun niemimaan koillispuolella. Thukydideen mukaan alue tunnettiin myös ”Pierian laaksona”. Sisämaassa sijaitsi Edoniin alue ja lännempänä muu Traakia. Rannikon edustalla hieman itään sijaitsi Thassoksen saari. === Polikset === Pieriin polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot olivat: * Apollonia * Fagres * Galepsos == Historia == Pieristä asutti traakialainen pierien (Pieres, ) heimo. Heimo siirtyi alueelle sen jälkeen kun se oli karkotettu idempää Makedonian Pierian alueelta, jonka nimi on samaa juurta, kuningas Perdikkas I:n aikana 600-luvulla eaa. Alueen polikset olivat joonialaisten kreikkalaisten siirtokuntinaan 600–400-luvuilla eaa. perustamia.Herodotos: Historiateos 7.112; Thukydides: Peloponnesolaissota 2.99. Nykyinen samalla seudulla sijaitseva Pangaíon kunnan osa Piereíksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on ottanut nimensä alueesta. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Pangaío
Sintike

Sintike (, ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa pohjoisessa Kreikassa. == Maantiede == Sintike käsitti alueen Orbelos-vuoren länsipuolella Strymon-joen yläjuoksun varrella. Sen kaakkospuolella sijaitsi Odomantike, eteläpuolella Bisaltia ja Krestonia ja länsipuolella Parorbelia. Sintiken kaupunkeja olivat Herakleia Sintike, Paroikopolis ja Tristolos. == Historia == Sintiken aluetta asutti sille nimensä antanut sinttien (Sintioi, tai Sintoi, ) heimo, jotka olivat traakialaisia. Makedonialaiset valloittivat alueen ja liittivät sen valtakuntaansa Filippos II:n aikana 300-luvulla eaa. Rooman valtakunnan valloitettua Makedonian vuonna 168 eaa. ja jaettua sen neljään tetrarkiaan Sintikestä tuli Bisaltian ohella osa ensimmäistä tetrarkiaa.Livius: Rooman synty 45.29. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet
Tymfaia

Tymfaia (, ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa, nykyisen Thessalian pohjoisosissa Kreikassa. == Maantiede == Tymfaia sijaitsi Pindos-vuoriston alueella Makedonian, Epeiroksen ja Thessalian raja-alueella. Sen pohjoispuolella sijaitsivat Orestis ja Elimeia, kaakkoispuolella Thessalian Perrhaibia ja länsipuolella Pindos-vuoristo ja Epeiros. == Historia == Tymfaia sai nimensä seudun Tymfe (nyk. Týmfi) -vuoresta. Aluetta asutti alun perin tymfaialaisten (Tymfaioi, ) heimo. Antiikin lähteissä nämä kuvataan joskus epeiroslaisiksi ja joskus aitolialaisiksi. Makedonialaiset valtasivat alueen ja liittivät sen valtakuntaansa Filippos II:n aikana noin 350 eaa. Nykyinen samalla seudulla sijaitseva Metéoran kunnan osa Tymfaían kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on ottanut nimensä alueesta. == Lähteet == Luokka:Makedonian valtakunnan alueet Luokka:Metéora (kunta)