EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Musonius Rufus

Gaius Musonius Rufus (s. noin 20–30 – k. ennen 98) oli ensimmäisellä vuosisadalla vaikuttanut roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. == Elämä == Musonius oli kotoisin Volsiniista, Etruriasta. Roomassa hän joutui eettisten opetustensa vuoksi keisari Neron asettamaan pannaan, ja hänet karkotettiin Gyaruksen saarelle. Tekaistun syytteen mukaan hän oli osallistunut Pison salaliittoon Neroa vastaan. Hän palasi Roomaan keisari Galban aikana. Musonius oli Vitelliuksen ja Vespasianuksen ystävä. Hän rohkeni esittää syytteet Publius Egnatius Celeriä, toista stoalaista filosofia, vastaan. Tämän todistuksen perusteella Nero oli tuominnut kuolemaan hänen suojelijansa ja oppilaansa Barea Soranuksen. Musonius teki myös kaikkensa saarnatessaan rauhaa ja hyvää tahtoa Vespasianuksen sotilaille. Häntä kunnioitettiin niin paljon, että Vespasianus teki hänen kohdallaan poikkeuksen karkottaessaan kaikki muut filosofit Roomasta. Nero surmautti Musoniuksen oppilaista Barea Soranuksen lisäksi Rubellius Plautuksen ja Thrasea Paetuksen. Heidät tunnetaan kolmena ”stoalaisena marttyyrinä”. Musoniuksen kuoleman tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä. Tiedetään vain, että hän ei elänyt enää keisari Trajanuksen aikana. == Filosofia == Tunnetumpi stoalainen filosofi Epiktetos oli Musoniuksen oppilas. Musoniuksen filosofia oli melko identtistä Epiktetoksen filosofian kanssa. Se oli ensi sijassa hyvin käytännönläheistä. Hän ei hylännyt logiikkaa ja fysiikkaa aivan täysin, mutta opetti, että hyve on ihmisten elämän ainoa oikea päämäärä. Tämä hyve ei ole mikään määrätty asia tai teoria, vaan käytännöllistä, elävää todellisuutta. Se on identtinen filosofian kanssa sanan varsinaisessa merkityksessä, ja siten todella hyvä ihminen on myös todellinen filosofi. Historiallisen tietosanakirjan Sudan mukaan Musonius kirjoitti lukuisia teoksia. Näihin kuuluu muun muassa joukko Apollonios Tyanalaiselle kirjoitettuja kirjeitä. Osa kirjeistä on kuitenkin todennäköisesti epäaitoja. Claudius Pollio kokosi hänen näkemyksiään ja kirjoitti teoksen, josta Stobaios hankki Musoniusta koskevat tietonsa. == Lähteet == Luokka:Roomalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla syntyneet Luokka:90-luvulla kuolleet
Deccanin laavapurkaukset

Deccanin laavapurkaukset Deccanin ylängöllä läntisessä ja keskisessä Intiassa ovat yksi Maan laajimmista laakiopurkauksista. Ne tapahtuivat liitukauden lopussa ja niitä onkin arveltu yhdessä asteroidin törmäyksen lisäksi liitukauden joukkosukupuuton syyksi. Purkaukset tapahtuivat aikavälillä 63 miljoonaa - 67 miljoonaa vuotta sitten.Charles Q. Choi: Double Trouble: What Really Killed the Dinosaurs. Live Science 12.11.2007. Luettu 9.3.2012. Laavaa tuli kahden kilometrin paksuinen kerros.India's Smoking Gun: Dino-Killing Eruptions. Science Daily 10.8.2005. Luettu 9.3.2012. Basalttisen laavakentän laajuus on yli 500 000 km2 ja sen syntymisessä kesti yhteensä yli miljoona vuotta. Alun perin laavakenttä on saattanut olla kooltaan jopa 1,5 miljoonaa km2. Purkauksen syynä on mahdollisesti ollut Maan vaipasta ylöspäin noussut pluumi. Laavasta on tutkittu 600 metrin paksuinen kerros, joka on saattanut syntyä 30 000 vuoden aikana eli riittävän nopeasti vapauttaakseen samalla rikkipitoisia kaasuja, jotka saivat aikaan tappavia muutoksia maapallon ilmastossa. Dinosaurukset kuolivat K/T-rajan aikaan mahdollisesti vulkanismin ja asteroidin törmäyksen yhteisvaikutuksesta. Nykyisin asteroiditörmäyksen katsotaan kuitenkin olleen laavapurkauksia merkittävämpi tekijä joukkosukupuuton aiheuttajana.Dinosaurusten ajan päättänyt massatuho aiheutui asteroidin törmäyksestä Yle Tiedeuutiset == Katso myös== *Liitukauden joukkosukupuutto *Maastricht-vaihe *K/T-raja *Shiva-kraatteri ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The Deccan beyond the plume hypothesis * The Deccan Volcanic Province: Thoughts about its genesis * 2003 GSA * Space daily: Deep Impact Luokka:Tulivuorenpurkaukset Luokka:Intian maantiede
Eskimosirri

Eskimosirri (Calidris bairdii), vanhalta nimeltään bairdinsirri, on harvoin Suomeen harhautuva rantalintu. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Elliott Coues 1861, Spencer Fullerton Bairdin kunniaksi. == Koko ja ulkonäkö == Pituus on 14–19 cm, siipien kärkiväli 30–38 cm ja paino 27–63 g. Suosirrin kokoinen ja näköinen, nokka lyhyempi ja hennompi. == Levinneisyys == Eskimosirri pesii arktisilla pohjoisilla rannoilla Koillis-Siperiassa, Alaskassa, Kanadan pohjoisosissa ja Grönlannin luoteisosissa. Maailman populaation koko on noin 300 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Etelä-Amerikassa Andien länsipuolella Ecuadorista Tulimaahan. Suomessa se on tavattu 5 kertaa vuoteen 2006 mennessä. == Elinympäristö == Pesimäaikana tundran kuivahkot osat, myös soiden ja lampien rannat. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla suosii sisämaan rantoja, kosteikkoja ja lyhytkortisia avomaita. Tavataan Andeilla jopa 4 kilometrin korkeudella. == Lisääntyminen == Pesä on maassa. Munia on 4 ja niitä haudotaan noin 21 päivää. == Ravinto == Eskimosirri syö hyönteisiä, nilviäisiä ja muita pieniä selkärangattomia. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 * Oiseaux * Rariteettikomitea ===Viitteet=== Luokka:Sirrit
Pitkäkoipisirri

Pitkäkoipisirri (Calidris himantopus, aiemmin myös Micropalama himantopus) on harvoin Suomessa vieraileva lintu. Lajin kuvaili ja nimesi Charles Lucien Bonaparte vuonna 1826. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 18–23 cm, siipien kärkiväli 37–42 cm ja paino 50–70 g. Vaalean värityksensä, pitkän kaulansa ja kaarevan nokkansa takia pitkäkoipisirri muistuttaa kuovisirriä, mutta sen koivet ovat paljon pidemmät ja vaaleammat. Lentävästä linnusta huomaa, ettei pitkäkoipisirrillä ole vaaleaa raitaa siivissä. Sukupuolet ovat saman väriset. == Levinneisyys == Tämä pitkän matkan muuttolintu talvehti Etelä- ja Keski-Amerikassa ja pesii Pohjois-Amerikan pohjoisosissa Alaskan ja Kanadan pohjoisimmilla tundraan rajoittuvilla rannikoilla. Maailman populaatio on kooltaan noin 200 000 yksilöä. Laji on mahdollisesti taantumassa, mikä saattaa johtua lumihanhien lisääntymisestä niiden pesimäalueilla, sillä laiduntavat hanhilaumat häiritsevät sirrien pesintää. Se harhautuu joskus Eurooppaan muuttomatkoillaan. Suomessa pitkäkoipisirri on tavattu toistaiseksi kahdesti; kesäkuussa 1983 Kotkan Hovinsaaressa, ja heinäkuussa 2013 Porissa. == Elinympäristö == Pesimäaikana tundran vetisillä niityillä ja soilla. Muuttoaikoina levähtää lieterannoilla, suuremmassa määrin sisämaan vesistöjen kuin meren rannalla. == Lisääntyminen == Pitkäkoipisirri tekee kolmesta neljään munaa. Koiraalla on erityinen soidinlentopyrähdys. == Ravinto == Syö pääasiassa rantavedessä ja lietteessä eläviä pieniä selkärangattomia, vähäisessä määrin vesikasvien osia. == Lähteet == * Rariteettikomitea * South- Dakota Birds ===Viitteet=== Luokka:Sirrit
Kohtalo

Kohtalo (, mon. fata) tarkoittaa ennalta määrättyä tapahtumien kulkua. Usko jonkinlaiseen kohtaloon kuuluu osaan uskonnoista. Kohtalouskoa kutsutaan fatalismiksi. Jotkut ajattelevat, että kohtalo tarkoittaa sitä, että ihminen toimii mekanistisesti syyn ja seurauksen lakien mukaan kuin kone, ja siksi seuraa ennalta määräytynyttä maailmanviivaa. Toisille kohtalon aikaansaa henkiolento, joka pyrkii tuottamaan ihmiselle tai asialle haluamansa kaltaisen tapahtumahistorian, vaikka tämä haluaisi muuta. Ihmisen kohtalo saattaa joidenkin mielestä määräytyä esimerkiksi syntymähetkellä, toisten mukaan se on määräytynyt jo maailman syntyessä. Voidaan ajatella että on olemassa yksilön kohtalo, mutta myös suurempia, kuten kansakuntien tai maailman kohtaloita, joihin yksilön kohtalo nivoutuu. Kohtalo saattaa olla täysin orjuuttava, johonkin suuntaan vetävä, tai jotain siltä väliltä. Joidenkin mukaan kohtalo toimii aina samalla tavalla, esimerkiksi huono-onniseksi syntynyt kokee aina huonoa onnea. Toisten mukaan kohtalo taas vaihtelee. Ennustaminen perustuu siihen uskomukseen, että asioilla on jonkinlainen ennalta määräytynyt tulevaisuus, eli siis kohtalo. == Katso myös == * Determinismi * Fatalismi * Karma * Kausaalisuus * Kirous * Kohtalottaret * Onni * Predestinaatio *Usko kohtaloon islamissa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Destiny and Free Will *Dictionary of the History of Ideas: "Fortune, Fate & Chance" *Destiny re- definied -- Edge Life Magazine *What is Destiny *Destiny and Its Correction Luokka:Elämänfilosofia Luokka:Tulevaisuus Luokka:Synkronisiteetti Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Marita Koch

Marita Koch (nykyään Marita Meier-Koch, s. 18. helmikuuta 1957 Wismar, Saksan demokraattinen tasavalta) on entinen DDR:ää edustanut pikajuoksija ja olympiavoittaja. Koch voitti kultamitalin 400 metrillä ja hopeamitalin 4 × 400 metrin viestijuoksussa Moskovan olympialaisissa vuonna 1980. Koch voitti Euroopan mestaruuden 400 metrillä vuosina 1978, 1982 ja 1986. Koch juoksi vuonna 1979 ensimmäisenä naisena 200 metriä alle 22 sekunnin juostuaan ajan 21,71. Viisi vuotta myöhemmin hän sivusi ME-aikaansa. Koch juoksi yleisurheilun pitkäikäisimpiin kuuluvan, yhä voimassa olevan 400 metrin maailmanennätyksen 47,60 maailmancupissa Canberrassa 5. lokakuuta 1985. Valmentaja Wolfgang Meier mittasi suojatilleen väliajat 10,9–11,5–11,7–13,5. Yleisurheiluhistorioitsija Roberto L. Quercetani onkin pitänyt juoksua yhtenä hienoimmista uroteoista naisten yleisurheilussa.Juhani Melart: Oluelle Ostravaan (Iltalehti 20.5.2006) Koch teki maailmanennätyksiä myös sisäradoilla 50 ja 60 metrin matkoilla. DDR:n viestijoukkueissa hän juoksi uudet maailmanennätykset 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuosina 1979, 1983 ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa vuosina 1980, 1982 ja 1984. Sisäratojen MM- kisoissa 1985 Kochista tuli ensimmäinen urheilija, joka on saavuttanut kaikki eurooppalaiselle yleisurheilijalle mahdolliset henkilökohtaiset arvokisavoitot: olympiakullan, MM-kullan sisällä ja ulkona sekä EM-kullan sisällä ja ulkona. Muiden itäsaksalaisten huippu-urheilijoiden tapaan myös Koch kuului DDR:n systemaattiseen dopingohjelmaan. Hän käytti saksalaisten dopingtutkijoiden mukaan vuosina 1981–1984 Oral-Turinabol-nimistä anabolista steroidia 530 milligrammasta 1460 milligrammaan vuodessa. Koch lopetti urheilu-uransa vuonna 1987. ==Lähteet== Luokka:Itäsaksalaiset olympiavoittajat Luokka:Itäsaksalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rusokaulasirri

Rusokaulasirri (Calidris ruficollis) on Suomeen harvoin harhautuva erittäin pieni kahlaaja. Suomessa se nähtiin 1990-luvulla kolme kertaa, ensihavainto 1991 Kemiössä ja toistaiseksi viimeinen 2001 Kristiinankaupungissa. Lajin nimesi Peter Simon Pallas 1776. == Koko ja ulkonäkö == Tummat jalat ja levottomat liikkeet erottavat rusokaulasirrin useimmista muista kahlaajista. Sen nokan kärki on ohut, varpaiden välissä ei ole räpylää ja vartalo on pitkänomainen. Kaula, niska ja rinta ovat juhlapuvussa punertavat. Pituus on 12–14 cm, siipien kärkiväli 34–37 cm ja paino keskimäärin 25 g. == Levinneisyys == Rusokaulasirri pesii Koillis-Siperiassa ja satunnaisesti Alaskassa, ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa, jopa Tasmaniassa asti. Maailman populaation koko on noin 320 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Eurooppaan. == Elinympäristö == Pesimäaikana arktisen tundran soistuneet alavat maat, yleensä ei pesi merenrannoilla. Talvehtimisalueilla se elää sekä vuorovesirannoilla että sisämaan lampien, järvien ja suola-altaiden rannoilla. == Lisääntyminen == Pesä on maassa varvikon suojassa. Munia on 4 ja molemmat emot osallistuvat haudontaan. == Ravinto == Maassa elävät hyönteiset, nilviäiset ja muut pienet selkärangattomat. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 * Takapihan lintuja ===Viitteet=== Luokka:Sirrit
Athenodoros Kananalainen

Athenodoros Kananalainen (, n. 74 eaa. – 7) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. == Elämä == Athenodoros syntyi Kananassa lähellä Tarsosta nykyisessä Turkissa. Hänen isänsä nimi oli Sandon. Hän oli Poseidonios Rhodoslaisen oppilas ja Octavianuksen, tulevan keisari Augustuksen, opettaja Apolloniassa. Vuonna 44 eaa. hän seurasi Octavianusta Roomaan ja jatkoi hänen neuvonantajanaan toimimista siellä. Hänen kerrotaan nuhdelleen keisaria avoimesti, ja neuvoneen tätä luettelemaan mielessään aakkoset aina suuttuessaan ennen kuin tekee mitään hätiköityä. Myöhemmin Athenodoros palasi Tarsokseen. Siellä hän osallistui Boëthuksen hallinnon karkottamiseen ja kaupungin uuden perustuslain muotoiluun. Lopputuloksena oli roomalaisia suosiva oligarkia. Athenodoroksen kuoleman jälkeen tarsoslaiset viettivät vuosittaista uhrijuhlaa hänen kunniakseen. == Teokset == Muun muassa Strabon, Cicero ja Eusebius ovat osoittaneet teoksissaan kunnioitustaan Anthenodorokselle. Hänen nimiinsä on laitettu seuraavanlaisia teoksia: * Teos Aristoteleen Kategorioita vastaan (vaikka tämä teos on joskus laitettu Athenodoros Kordylionin nimiin) * Tarsoksen historia * Octavialle omistettu teos * Teos nimeltä ("Innosta ja nuoruudesta") * Teos nimeltä ("Esitelmiä") Yksikään näistä teoksista ei ole säilynyt. Hän auttoi myös Ciceroa tämän kirjoittaessa teostaan De Officiis. On myös esitetty, että hänen teoksensa olisivat vaikuttaneet Senecaan ja apostoli Paavaliin. Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:70-luvulla eaa. syntyneet Luokka:Vuonna 7 kuolleet
Athenodoros

Athenodoros (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin: * Athenodoros Kananalainen (74 eaa. – 7 jaa.), stoalainen filosofi * Athenodoros Kleitorilainen (400/300-luku eaa.), kuvanveistäjä * Athenodoros Kordylion (1. vuosisata eaa.), stoalainen filosofi * Athenodoros, yksi kolmesta kuvanveistäjästä, jotka tekivät Laokoon-ryhmän eli Laokoonia ja hänen poikiaan esittävän veistoksen.
Indrit

Indrit (Indridae, aiemmin Indriidae) ovat puoliapinoita, jotka elävät Madagaskarin metsissä ja pensasalueilla. Niillä on lyhyt ja paljas kuono. == Lajit == * Suku Indri ** Indri Indri Indri *** Indri indri indri *** Indri indri variegatus * Suku Avahi ** Villaindri eli villamaki eli avahi, Avahi laniger ** Avahi occidentalis ** Avahi unicolor * Suku Propithecus – sifakat ** Propithecus diadema *** Propithecus diadema diadema *** Propithecus diadema candidus ** Propithecus edwardsi ** Propithecus perrieri ** Kultatöyhtösifaka eli kultakruunusifaka, Propithecus tattersalli ** Lakkisifaka, Propithecus verreauxi ** Propithecus coquereli ** Propithecus deckenii *** Propithecus deckenii dekenii *** Kruunusifaka, Propithecus deckenii coronatus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Indrit (Indridae) *iNaturalist: Indrit (Indriidae) *ITIS: Indriidae *UniProt: Taxonomy - Indriidae *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Indriidae *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Indriidae, indris, sifakas and relatives *
Lorit

Lorit (Lorisidae) ovat Afrikassa ja Etelä-Aasiassa eläviä puoliapinoihin kuuluvia nisäkkäitä. Lori liikkuu hitaasti, mikä johtuu käsien ja jalkojen voimakkaista, harkituista otteista. Tarttumisraajat ovat tehokkaat. Häntä on joko lyhyt tai puuttuu kokonaan. Lorien silmät ovat suuret ja suuntautuvat eteenpäin. Kooltaan lorit ovat lajista riippuen noin 20-40 cm:n mittaisia ja painavat noin 0,3-2 kg. Lorit ovat aktiivisia päivisin ja elävät puissa. Lorien kantoaika on noin viisi kuukautta. Ne synnyttävät kerrallaan yhden tai kaksi poikasta. Poikanen pysyttelee emonsa turkin suojissa kunnes se tulee toimeen omillaan. Poikanen piileksii pesässä sen aikaa, kun emo hakee ruokaa. Lorit elävät joko yksin tai pareittain. Täysikasvuiset lorit eivät rakenna pesää, vaan ne nukkuvat yleensä puunonkaloissa tai oksanhaarukoissa. Lorien ruokavalio koostuu hyönteisistä, pienistä liskoista ja nisäkkäistä, linnunmunista, lehdistä ja hedelmistä. * Heimo Lorisidae ** Alaheimo Perodicticinae *** Suku Arctocebus **** Karhulori eli pohjankarhulori eli angvangtibo, Arctocebus calabarensis **** Etelänkarhulori, Arctocebus aureus *** Suku Perodicticus **** Potto, Perodicticus potto *** Suku Pseudopotto **** Pseudopotto martini ** Alaheimo Lorinae *** Suku Loris **** Hoikkalori, Loris tardigradus **** Loris lydekkerianus *** Suku Nycticebus **** Hidaslori eli konkangi, Nycticebus coucang **** Nycticebus bengalensis **** Nycticebus kayanPrimate species: new slow loris found in Borneo BBC News 13. joulukuuta 2012 **** Nycticebus pygmaeus == Lähteet == *
Athenodoros Kordylion

Athenodoros Kordylion () oli varhaisella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. vaikuttanut kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tarsoksesta. Hän ylläpiti Pergamonissa sijainnutta kirjastoa. Hänen kerrottiin leikanneen stoalaista filosofiaa käsittelevistä kirjoista osia pois, jos ei ollut niiden kanssa samaa mieltä. Vanhalla iällä hän muutti Roomaan, jossa hän eli Cato nuoremman kanssa kuolemaansa saakka. Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit
Loyd Jowers

Loyd Jowers (20. marraskuuta 1926 – 20. toukokuuta 2000) omisti Jim’s Grill -ravintolan motelli Lorrainen vieressä, missä Martin Luther King murhattiin 4. huhtikuuta 1968. Joulukuussa 1993 Jowers väitti ABC:n Prime Time Livessa kuuluneensa Kingin murhan suunnitelleeseen salaliittoon ja saaneensa 100 000 dollaria murhan järjestelyistä. Hän kertoi palkanneensa Kingin ampuneen murhaajan ja saaneensa murha-aseen mieheltä, jota kutsuttiin Raouliksi. Vuonna 1998 Kingin suku nosti kanteen Jowersia ja ”muita tuntemattomia salaliittolaisia” vastaan Memphisin siviilioikeudessa. 8. joulukuuta 12 henkilön valamiehistö totesi Jowersin syylliseksi ja katsoi että Jowersin lisäksi salaliittoon kuului myös valtiovallan edustajia. 26\. elokuuta 1998 Yhdysvaltain oikeusministeriö käynnisti tutkinnan Jowersin väitteistä. Tutkinta valmistui kesäkuussa 2000. Jowersin väitteitä salaliitosta ei pidetty uskottavina. Jowers kuoli sydänkohtaukseen 73-vuotiaana vain hieman aiemmin, 20. toukokuuta 2000. == Lähteet == * http://www.thekingcenter.org/tkc/trial.html * http://www.usdoj.gov/crt/crim/mlk/part1.htm === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Verkkouutiset oikeudenkäynnistä Luokka:Yhdysvaltalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset salaliittoteoreetikot Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Galagot

Galagot eli korvamakit (Galagidae) ovat afrikkalaisia puoliapinoita. Heimoa pidettiin aiemmin lorien Lorisidae-heimon alaheimona. Siihen kuuluu noin kaksikymmentä lajia ja useita alalajeja, jotka jaetaan kolmeen sukuun:Galagidae In Wilson, D. E., & Reeder, D. M, eds. Mammal Species of the World (3rd ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press. pp. 123–127. OCLC 62265494. ISBN 0-801-88221-4. * Suku Otolemur ** Otolemur crassicaudatus – paksuhäntägalago ** Otolemur monteiri ** Otolemur garnettii * Suku Euoticus – neulakynsigalagot ** Euoticus elegantulus – neulakynsigalago ** Euoticus pallidus – nigerianneulakynsigalago * Suku Galago – korvamakit ** Galago alleni – alleningalago ** Galago cameronensis ** Galago demidoff – kääpiögalago ** Galago gabonensis ** Galago gallarum ** Galago granti ** Galago matschiei – teräväkynsigalago ** Galago moholi - miombogalago ** Galago nyasae ** Galago orinus ** Galago rondoensis ** Galago senegalensis – senegalingalago ** Galago thomasi ** Galago zanzibaricus == Lähteet == *Galagonidae (ehdotuksia uusiksi suomenkielisiksi nimiksi) === Viitteet === *
Sääsket

Sääsket (Nematocera) on kaksisiipisten alalahko, johon kuuluvat muun muassa polttiaiset, mäkärät, vaaksiaiset, hyttyset, surviaissääsket ja harsosääsket. Jotkin lajit ovat merkittäviä ihmisen ja muiden eläinten sairauksien levittäjiä. Usein varsinaisista hyttysistä (Culicidae) käytetään arkikielessä nimitystä ”sääsket”, mutta tieteellisessä kielessä sääsket ovat paljon tätä laajempi hyönteisryhmä, jonka eräs alaryhmä hyttyset puolestaan ovat. Sääskien koko vaihtelee runsaan millimetrin mittaisista polttiaisista useiden senttimetrien kokoisiin vaaksiaisiin. Ruumiinrakenne on yleensä hoikka ja hyönteinen on huomattavasti pituuttaan kapeampi. Tuntosarvissa on ainakin kuusi jaoketta ja koirasyksilöiden tuntosarvet ovat usein tuuhean sulkamaiset. Siivet ovat yleensä pitkät mutta voivat myös puuttua kokonaan. Siipisuonitus on harva ja muiden kaksisiipisten tapaan takasiivet ovat surkastuneet väristimiksi.http://www.mm.helsinki.fi/MMEKO/kurssit/ME473/Suomen%20hyonteislahkot.pdfhttp://bugguide.net/node/view/14927 Monien sääskien toukat elävät vedessä elinympäristöjen vaihdellessa järvistä tilapäisiin lammikoihin ja veden täyttämiin onkaloihin. Toukka hengittää kiduksilla tai roikkuu vedenpinnasta hengitysputken varassa. Muita toukkien elinympäristöjä ovat esimerkiksi sienet ja lahoava kasviaines. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Nematocera *Hyönteismaailma.fi * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aleutit

Aleutit tai "aleutti" voi viitata seuraaviin: * aleutit, Alaskassa elävä kansa * Aleutit, saariketju Tyynessämeressä Alaskan niemimaan ja Kamtšatkan niemimaan välillä * aleutti, yksi eskimo-aleuttilaisista kielistä * Aleuttivuoristo, vuorijono Alaskan niemimaalla Alaskan lounaisosassa.
Suippopyrstösirri

Suippopyrstösirri (Calidris acuminata) on Siperiassa esiintyvä pienikokoinen kahlaajalintu. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Thomas Horsfield vuonna 1821. == Koko ja ulkonäkö == Suippopyrstösirrin pituus on 17–22 cm, siipien kärkiväli 42–48 cm ja paino 45–100 g. == Levinneisyys == Suippopyrstösirri pesii Siperian tundralla Janajoelta itään ainakin Kolymalle saakka ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa ja etenkin Kaakkois-Australiassa. Maailmanpopulaation koko on noin 73 000 yksilöä, ja lajin kanta on vaarantunut. Syysmuuton aikana suippopyrstösirri saattaa harhautua Pohjois- Amerikkaan tai jopa Eurooppaan. Suomessa on tehty kaksi havaintoa: 23.–24.8.1984 Kotkassa ja 27.–30.8.2010 Maarin lintutornissa Espoon Otaniemessä. == Elinympäristö == Pesimäaikana suippopyrstösirri elää arktisen tundran palsasoilla ja kuivemmilla lyhytkortisilla, jäkäläisillä ja sammaleisilla avoimilla alueilla. == Lisääntyminen == Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa, ja munia on yleensä neljä. == Ravinto == Suippopyrstösirrit syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia mudasta ja maasta. == Lähteet == * Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. Päätoim. Stanley Cramp. Oxford University Press, 1985. ISBN 0-19-857506-8. * Rariteettikomitea * Sharp-tailed Sandpiper Birds in Backyards. BirdLife Australia. ===Viitteet=== Luokka:Sirrit Luokka:Uhanalaiset linnut
Valkoperäsirri

Valkoperäsirri (Calidris fuscicollis) on pieni rantalintu, joka vierailee harvoin Suomessa. Lajin kuvaili ja nimesi tieteelle Louis Jean Pierre Vieillot 1819. == Koko ja ulkonäkö == Kesäpuvussa selkäpuoli on tummanruskea ja vatsapuoli valkea. Talvipuvussa selkä on vaaleanharmaa. Siivet ovat pitkät, ulottuvat pyrstön takapuolelle, kun lintu on maassa. Lajin pituus on noin 15–20 cm, siipien kärkiväli 34–45 cm ja paino 25–50 grammaa. == Levinneisyys == Pesii Kanadan pohjoisilla saarilla ja paikoin myös mantereella, harvinaisena myös Alaskassa. Talvehtii Etelä-Amerikassa, pääosin Andien itäpuolella Paraguaysta Tulimaahan ja Falklandsaarille. Maailman populaation koko on noin 6 200 000 yksilöä ja lajin kanta on vaarantunut. Suomessa valkoperäsirri on tavattu 5 kertaa vuoteen 2006 mennessä. == Elinympäristö == Pesimäaikana tundran kosteikot, kuten suot, lampien, järvien ja jokien rannat. Muuttomatkalla ja talvehtimisalueilla se viihtyy rannikoiden vuorovesirannoilla, laguuneissa ja kosteikoilla. == Lisääntyminen == Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa. Munia on 3 tai 4. Haudonta-aika on 21–22 päivää. == Ravinto == Syö maassa eläviä hyönteisiä, nilviäisiä, äyriäisiä ja myös hieman kasvien osia. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857505-X * Rariteettikomitea * Oiseaux ===Viitteet=== Luokka:Sirrit Luokka:Uhanalaiset linnut
Pesto

250px|pienoiskuva|Pestoa. Pesto ( < pestato, 'murskattu') on italialainen jähmeähkö, lämmittämättömänä nautittava maustekastike tai maustetahna. Se on alkuaan Ligurian alueelta Pohjois-Italiasta, erityisesti Genovasta (pesto genovese). Sen juuret ovat roomalaisessa juusto-yrttikastikkeessa moretumissa. == Pääaineet == Peston pääaineosia ovat jauhetut basilika, juusto, pinjansiemenet ja valkosipuli sekä oliiviöljy. Juustona käytetään normaalisti Parmigiano-Reggiano-juustoa tai pecorinoa, kaupallisessa versiossa käytetään usein myös parmesaania, joka on parmegianon kaltainen juusto. == Valmistus ja käyttö == Sopiva pestoon käytetyn oliiviöljyn määrä riippuu siitä, kuinka paksua tai ohutta kastikkeesta halutaan. Aineksia voidaan jauhaa morttelissa tai hienontaa monitoimikoneella, jolloin samalla öljy lisätään vähitellen. Aineksia voidaan silputa myös veitsellä. Vihreä pesto sisältää pääasiassa vihreitä yrttejä ja punainen pesto myös tomaattia, paprikaa ja chiliä. Pestoon voidaan käyttää myös pinaattia, lehtikaalia, rucolaa tai porkkanaa. Pesto syödään yleensä leivän tai pastan kanssa, joskaan sen käyttö ei ole rajoitettu näihin. Kaupallisessa pestossa käytetään usein cashew-pähkinöitä pinjansiementen tilalla, koska ne ovat halvempia ja niillä on samankaltainen rakenne. Pestoa käytetään myös kala- ja rapuruokiin, perunoiden kastikkeena tai keittoihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kastikkeet Luokka:Italialainen keittiö Luokka:Italiankieliset sanat ja sanonnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keltajalkaviklo

Keltajalkaviklo (Tringa flavipes) on Eurooppaan harvoin eksyvä keskikokoinen kahlaajalintu. Suomessa se on nähty seitsemän kertaa: vuonna 1978 Oulussa, toukokuussa 2006 Köyliössä, kesäkuussa 2008 Lempäälässä, toukokuussa 2009 Kokkolassa ja Lempäälässä, toukokuussa 2017 Lohjalla sekä toukokuussa 2020 Porissa. Lajin nimesi Johann Friedrich Gmelin 1789. == Koko ja ulkonäkö == Pituus on 24 cm, paino 50–110 g. Linnulla on pitkät keltaiset jalat ja pitkä ohut tumma suunnilleen pään pituinen nokka. Vartalo on harmaanruskea päältä ja vaalea alta, niskassa ja rinnassa on tummia raitoja. Pyrstö on valkoinen. == Levinneisyys == Pesii Alaskassa ja Kanadassa. Maailman populaation koko on noin 650 000 täysikasvuista yksilöä ja lajin kanta on vaarantunut. Talvehtii Meksikonlahden rannalla ja Etelä-Amerikassa. Harhautuu joskus muuttomatkoillaan Eurooppaan. == Elinympäristö == Ruohostoiset niityt ja suot, harvapensaikkoiset avoimet metsät. == Lisääntyminen == Pesä maassa esimerkiksi puun tyvellä tai pensaan suojassa, tavallisesti lähellä vettä. Munia on 3 tai 4 ja haudonta-aika on 22-23 vrk. == Ravinto == Liejussa elävät selkärangattomat, madot ja nilviäiset. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 * Rariteettikomitea * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vuorjoki, Arto 1979: Keltajalkaviklo Tringa flavipes* ensi kertaa Suomessa. – Lintumies 4.1979 s. 186-187. LYL. Luokka:Uhanalaiset linnut Luokka:Viklot
Zenon Tarsoslainen

Zenon Tarsoslainen (, n. 200 eaa.) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Khrysippoksen oppilasDiogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit VII. ja opiskeli yhdessä Diogenes Babylonialaisen ja Antipatros Tarsoslaisen kanssa. Diogenes oli myös Zenonin oppilaana jonkin aikaa, mutta ei tiedetä kuinka kauan. Zenon kuului keskivaiheen stoalaisuuteen ja vaikuttaa hyväksyneen kaikki stoalaiset opit, paitsi että hän kielsi lopussa koittavan suuren maailmanpalon. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Amerikansipi

Amerikansipi, aikaisemmalta nimeltään amerikanrantasipi (Actitis macularius tai Actitis macularia) on kurppien heimoon kuuluva lintulaji, joka on nähty Suomessa kahdesti: vuonna 1982 Iissä ja vuonna 1989 Oulun seudulla.Rariteettikomitea Lajin nimesi Carl von Linné vuonna 1766. == Koko ja ulkonäkö == Amerikansipin pää ja selkä yksivärisen ruskeat, rinta ja vatsa muuten valkoiset, mutta niissä on harvakseltaan ruskeita pilkkuja. Sillä on tumma silmä, oranssi nokka, melko pitkät keltaiset jalat. Amerikansipi on helpoin tunnistaa nyökkivästä, västäräkkimäisestä liikehdinnästään. Sen pituus 20 senttiä, siipien kärkiväli 35 senttiä ja paino noin 35–50 grammaa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Amerikansipi pesii Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa lukuun ottamatta kaakkoa ja keskietelää. Maailman populaation koko on noin 250 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Keski- ja Etelä-Amerikassa, pieni osa Yhdysvaltain eteläosissa. Amerikansipi on pesinyt Skotlannissa vuonna 1975. Se elää samanlaisilla kivikkoisilla ja kallioisilla rannoilla kuin rantasipi. == Lisääntyminen == Amerikansipin pesä on kuoppa maassa kasvillisuuden suojassa. Naaras munii neljä munaa, joita molemmat puolisot hautovat 21–22 päivää. Naaraalla on toisinaan kaksi koirasta, joista toinen joutuu itse hautomaan oman pesyeensä. Poikaset ovat pesäpakoisia ja etsivät itse ruokansa. Ne oppivat lentämään 18–21 päivän ikäisinä. Amerikansipi saavuttaa sukukypsyyden 1–2-vuotiaana. == Ravinto == Amerikansipi syö etupäässä maassa eläviä hyönteisiä, myös muita selkärangattomia. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 === Viitteet === Luokka:Kurpat
Geminos

Geminos Rhodoslainen (, ; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä, matemaatikko ja stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hänen elinajakseen on arvioitu 130–60 eaa. tai 10 eaa. – 60 jaa. Geminoksen katsotaan opiskelleen Rhodoksen koulussa ja myöhemmin Poseidonioksen alaisuudessa. Hän kirjoitti uransa aikana johdantoteoksia matematiikkaan ja tähtitieteeseen. Hänen tähtitieteelliset havaintonsa sisältävät muun muassa havainnon siitä, että päivän pituus vaihtelee eri puolilla maailmaa. Hänen teoksensa Isagoge perustui Hipparkhoksen teoksiin. Hänen matemaattiset teoksensa jakoivat matematiikan puhtaaseen ja sovellettuun matematiikkaan. Puhtaaseen matematiikkaan kuuluivat lukuteoria ja lukujen erilaiset ominaisuudet. Sovellettuun matematiikkaan kuuluivat maanmittaus, musikaalinen harmonia, optiikka, tähtitiede, mekaniikka ja kirjanpito. Kuussa oleva kraatteri Geminus on nimetty hänen mukaansa. == Teokset == *Isagoge (Johdanto tähtitieteeseen) *Matematiikan teoria (sittemmin kadonnut, mutta siteerattu useissa muissa teoksissa) == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Antiikin kreikkalaiset tähtitieteilijät Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:100-luvulla eaa. syntyneet Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. kuolleet
Yola

Yola eli Forth and Bargy -kieli oli englannin kielestä eriytynyt murre, oikeastaan erillinen kieli, jota puhuttiin Wexfordin kreivikunnassa Irlannissa 1800-luvulle asti. Yolan kieli (nimi yola on sama sana kuin englannin old, vanha) oli periaatteessa keskienglannin murre, joka levisi Irlantiin 1100-luvulla ensimmäisten englantilaisten uudisasukkaiden mukana. Tämä asutus joutui kuitenkin ajan myötä erilleen Dublinin seudun englantilaisasutuksesta, ja suurin osa Wexfordin englantilaisten uudisasukkaiden jälkeläisistä sulautui iirinkielisiin, jotka olivat koko Irlannin väestön enemmistönä 1800-luvun nälkäkatastrofiin. Vain pieni joukko sinnitteli 1800-luvulle saakka sulautuakseen sitten nykyenglannin puhujiin. Yolan kielen tärkeimpiä tunnusmerkkejä olivat soinnilliset hankausäänteet soinnittomien paikalla – esimerkiksi [z] standardienglannin [s]:n sijasta – sekä keskienglantilaisten vokaalien säilyminen muuttumattomina. Monikonpäätteenä -(e)n oli selvästi yleisempi kuin nykyenglannissa. Iirinpuhujien saartamina vuosisatoja eläneet yolan puhujat omaksuivat kieleensä runsaasti sanastoa ja vaikutteita myös iiristä. Esimerkiksi iirin diminutiivinpääte -ín esiintyy monissa yolan sanoissa. Yolaa ei ole dokumentoitu kovin tarkasti: tallella on sanasto ja kourallinen kansanlauluja. Yksittäisiä sanoja on jäänyt elämään Rosslaren seudun nykymurteisiin, mutta erillisenä, englantilaisille vaikeasti ymmärrettävänä kielenä yola katosi 1870-luvulla, jolloin viimeinen yolaa puhunut vanhus, Martin Parle, kuoli Carnsore Pointissa. ==Aiheesta muualla== * Jacob Poole of Growtown — And the Yola Dialect * A Glossary of Yola Luokka:Irlannin kielet Luokka:Germaaniset kielet Luokka:Euroopan kuolleet kielet
Bund

Bund eli Liettuan, Puolan ja Venäjän juutalaisten Yleinen Työväenliitto () oli sosialistinen juutalaisten poliittinen puolue, joka toimi monissa Euroopan maissa 1890-luvulta 1930-luvulle. Se perustettiin 1897 juutalaisten sosiaalidemokraattisten ryhmien edustajakokouksessa Venäjän keisarikunnan Vilnassa. Se yhdisti etupäässä puoliproletaarisia aineksia, Venäjän läntisten alueiden juutalaisia käsityöläisiä. Bund oli sekulaari ja vastusti sionismia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kansainväliset vasemmistolaiset järjestöt Luokka:Kongressi-Puola Luokka:Venäjän keisarikunnan puolueet
Damaskios

Damaskios (, ; s. noin 480) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi. Hänen katsotaan olleen viimeinen uusplatonikko ja Platonin akatemian johtaja, ja siten viimeinen antiikin kreikkalaisten filosofien pitkässä ketjussa. == Elämä == Damaskios oli kotoisin Damaskoksesta. Varhaisessa nuoruudessaan hän muutti Aleksandriaan, jossa hän vietti kaksitoista vuotta osaksi Theonin oppilaana, osaksi retoriikan professorina. Tämän jälkeen hän palasi filosofian ja tieteen pariin, ja opiskeli Hermiaan ja hänen poikiensa Ammonioksen ja Heliodoroksen alaisuudessa. Myöhemmin hän muutti Ateenaan ja jatkoi opintojaan matemaatikko Marinoksen, Zenodotoksen ja dialektikko Isidoroksen alaisuudessa. Hänestä tuli Isidoroksen läheinen ystävä, ja hän seurasi tätä Ateenan koulun eli Platonin akatemian johdossa. Hän kirjoitti myös Isidoroksen elämäkerran, josta on säilynyt osa Fotioksen teoksessa Bibliotheca. Vuonna 529 Ateenan filosofikoulu menetti julkisen rahoituksensa kaupungilta, minkä takia se suljettiin. Vuonna 532 Damaskios etsi kuuden kollegansa kanssa töitä Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Olosuhteet osoittautuivat kuitenkin sietämättömiksi, ja kun Justinianus ja Khosrau solmivat seuraavana vuonna rauhansopimuksen, siihen sisältyi myös lupaus siitä, että filosofit voisivat palata. Uskotaan, että Damaskios palasi Aleksandriaan ja omistautui siellä teostensa kirjoittamiselle. Hänen kuolemansa ajankohtaa ei tiedetä. == Teokset == Damaskioksen merkittävin tutkielma on nimeltään Ensimmäisten prinsiippien ongelmat ja ratkaisut (). Se tutkii luontoa ja Jumalan ja ihmissielun ominaisuuksia. Nämä tutkimukset ovat kahdellakin tavalla suuressa ristiriidassa muutamien muiden uusplatonilaisten kirjoittajien ajatusten kanssa. Ensinnäkin siitä puuttuu jostain syystä kokonaan kaikki se itämainen mystiikka, joka on hyvin tavallista myöhemmässä eurooppalaisessa pakanallisessa filosofiassa. Toisekseen se ei sisällä lainkaan polemiikkia kristinuskoa vastaan, eikä se edes sisällä mitään viittauksia kristinuskoon. Damaskioksen tärkein johtopäätös on se, että Jumala on ääretön ja siten käsittämätön; että Jumalan hyvyyden, tiedon ja voiman ominaisuudet laitetaan hänen nimiinsä ainoastaan johtopäätöksenä niiden vaikutuksista; ja että tämä johtopäätös on loogisesti pätevä ja riittävä ihmisajattelulle. Hän piti tiukasti kiinni Jumalan ykseydestä ja jakamattomuudesta, kun taas Plotinos ja Porfyrios hyväksyivät ei ainoastaan kolminaisuutta vaan jopa enneadin eli yhdeksänosaisen persoonallisuuden. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Uusplatonistit
Ranskan tasavallan presidentti

Ranskan tasavallan presidentti () on Ranskan valtionpäämies. Ensimmäinen presidentti valittiin jo 1848, joten Ranskan presidentin virka on Euroopan vanhin. Ranskan presidentti on kansainvälisesti ajatellen varsin vahva, erityisesti ulkopoliittisissa asioissa. Presidentin virkakauden pituus oli seitsemän vuotta ennen vuotta 2000, jolloin pituudeksi säädettiin viisi vuotta. Tasavallan presidentti on ainoa henkilö Ranskassa, jolla on valta laukaista maan ydinaseet. Kausien määrää rajoitettiin vuonna 2008 kahteen peräkkäiseen. Espanjan Urgellin piispa ja Ranskan tasavallan presidentti toimivat muodollisesti yhdessä Andorran ruhtinaskumppanina. ==Elossa olevat entiset presidentit== File:Flickr - europeanpeoplesparty - EPP Summit October 2010 (105).jpg|Nicolas Sarkozy Tiedosto:Francois Hollande 2015.jpeg|François Hollande == Ranskan presidentinvaalit== Ranskan presidentti valitaan nykyään suoralla kaksivaiheisella vaalilla. Ehdokkaaksi päästäkseen täytyy kerätä 500 vaaleilla valitun edustajan (esimerkiksi parlamentaarikko, kunnanjohtajan) julkista tuki-ilmoitusta. Lisäksi ehdokkaiden tulee olla vähintään 23-vuotiaita Ranskan kansalaisia. ==Katso myös== *Luettelo Ranskan presidenteistä == Lähteet == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tipi

Tipi () on kuvitteellinen piirroshahmo Warner Bros. -tuotantoyhtiön Looney Tunes- ja Merrie Melodies -animaatiosarjoissa. Suomessa Tipi tunnetaan myös sarjakuvahahmona Nakke Nakuttaja -lehdestä. Bob Clampett loi Tipin alkuhahmon vuonna 1942 lyhytanimaatioon A Tale of Two Kitties, jossa sillä oli vastassaan kaksi nälkäistä kissaa nimeltä Babbit ja Catstello (pilanimet kuuluisista koomikoista Abbott ja Costello). Tipi oli aluksi vaaleanpunainen ja paljon ärhäkämpi kuin myöhempi keltainen kanarialintu. Clampett väitti veijarimaisesti Tipin hahmon pohjautuvan omaan alastomaan vauvakuvaansa. Tipillä ei ollut vielä omaa nimeä, mutta animaattorit kutsuivat häntä Orsoniksi. Piirretyssä Birdy and the Beast vauvalintu sai virallisen nimen. Monilla Mel Blancin äänen saaneista hahmoista on jokin puhevika. Tipi puhuu todellakin kuin lintu nokallaan ilman huulia ja hampaita. "Pussy cat" on sen sanomana "putty tat". Suomenkielisissä jälkiäänityksissä sanotaan "kisu- tai kissimirri", joka muuttuu muotoon "kitu- tai kittimirri". Myöhemmin Friz Freleng rauhoitti Tipin luonnetta ja teki hänestä söpömmän isoilla sinisillä silmillä ja keltaisella höyhenasulla. Vuonna 1947 tehtiin Tweetie Pie, jossa ensimmäistä kertaa oli mukana Tipi ja Thomas-kissa, joka myöhemmin sai nimen Sylvesteri. Animaatio voitti Oscarin sen vuoden parhaana lyhytanimaationa. Piirretyn suosiosta johtuen Freleng ohjasi monia muitakin Tipi ja Sylvesteri -piirrettyjä. Yksi niistä, Birds Anonymous, voitti vuonna 1957 Oscarin. Vuonna 1995 Warner Bros. Television Animation teki uuden televisiosarjan nimeltä Sylvesteri ja Tipi: Dekkarit (Sylvester & Tweety Mysteries), jota myös Suomessa esitettiin TV:ssä ja julkaistiin videolla. Vuonna 2001 Tipi sai oman videoelokuvansa Tipin matka maailman ympäri (Tweety's High-Flying Adventure). Luokka:Looney Tunes -hahmot Luokka:Kuvitteelliset linnut
Disco

Disco tai Disko voi tarkoittaa seuraavia asioita: * disko, musiikin tyylilaji * diskoteekki eli disko eli yökerho, tanssipaikka, jossa soitetaan äänilevyjä * Disco, suomalainen yhtye * Disko eli Qeqertarsuaq, saari Grönlannin länsipuolella * Disco, Pet Shop Boysin albumi vuodelta 1986 * Disco, Kylie Minoguen albumi vuodelta 2020 * ”Disko”, Last Pizza Slicen kappale, Slovenian edustaja Eurovision laulukilpailussa 2022.
Tappara (ase)

Tappara eli sotakirves on vanha eurooppalainen ase. Se on kahdella kädellä käytettävä kirves, joka on tarkoitettu nimenomaisesti taistelukäyttöön. Sana tappara on lainaus venäjän kirvestä tarkoittavasta sanasta топор (topor). Tapparaa käytettiin varsinkin viikinkiajalla. Nykypäivänä tappara toimii tamperelaisen jääkiekkojoukkueen Tapparan nimenä ja myös sen logossa, jossa se esiintyy kaksiteräisenä. Luokka:Kirveet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit it:Ascia d'armi
Levyhaarniska

thumb|200px|Paraatihaarniska 1500- tai 1600-luvulta. Zwinger-Museum, Dresden. Levyhaarniska on suurista metallipaloista koottu haarniska, jota voidaan käyttää suojaamaan rintaa tai koko vartaloa. Muinaiset kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät levyhaarniskaa, joka suojasi rintaa ja alaraajoja. Rooman tuhon jälkeen tällaisista haarniskoista luovuttiin. Levyhaarniskat tulivat uudelleen käyttöön 1200-luvun lopulla. Huippuunsa ne kehittyivät 1500-luvun alussa. Kalleimmat keskiaikaiset haarniskat oli silattu hopealla ja jopa kullalla. Myöhäiskeskiaikaisessa Euroopassa ritarien käyttämässä levyhaarniskassa taistelijan koko keho on peitetty kuhunkin osaan sopivalla teräslevyllä. Levyt puettiin villaisten alusvaatteiden päälle ja kiinnitettiin vöillä ja soljilla. Rengashaarniska suojasi niitä osia, joita ei voitu peittää teräslevyillä (kuten polven takaosa). Levyhaarniskan osia olivat esimerkiksi kypärä, taisteluhansikkaat, niskasuojus, rintalevy ja jalkasuojat. Tavallisesti koko vartalon suojaava levyhaarniska tehtiin varta vasten sen kantajaa varten. Tämä teki haarniskoista luonnollisesti hyvin kalliita. Haarniskat painoivat normaalisti 20–25 kiloaTieteen kuvalehti 2/2008 s. 11.. Kokovartalohaarniska oli ylellisyyttä, johon vain aatelisilla oli normaalisti varaa. Alemman luokan sotilaat käyttivät yleensä halvempia massatuotettuja haarniskoja, joihin kuului lähinnä vain kypärä, nivelsuojukset ja rintakilpi (kyrassi). Kokovartalohaarniska tarjosi kantajalleen hyvän suojan miekan iskuja ja kohtalaisen suojan nuolia, nuijia ja varhaisia musketin kuulia vastaan. Vaikka miekan terä ei läpäissytkään suhteellisen ohutta (noin 1 mm) teräslevyä, iskun voima saattoi tehdä silti vakaviakin vammoja, mikäli alla ei ollut toppausta (költeri, gambeson) vaimentamassa iskuja. Nuolet saattoivat lävistää varhaisen levyhaarniskan lähietäisyydeltä, mutta myöhemmin kehitys teräksen taontamenetelmissä teki tämänkaltaisen hyökkäyksen hankalammaksi; myöhäisten haarniskojen kuvioinnit ovat tarkoituksellisia - niiden ideana on muuttaa haarniskan geometriaa niin, ettei haarniskassa olisi yhtään kohtisuoraa pintaa ja jotta nuolet luiskahtaisivat sivuun. Ritarit putosivat useimmiten nuijien ja sotavasaroiden aiheuttamien vammojen vuoksi. Nämä aseet saattoivat välittää iskuenergiansa haarniskan läpi ja aiheuttivaa ritareille luunmurtumia, sisäisiä verenvuotoja tai aivotärähdyksen. Toinen tekniikka oli yrittää iskeä haarniskan aukkojen läpi tikareilla. Levyhaarniskan laajamittainen käyttö päättyi ampuma-aseiden kehityksen myötä. Japanilaiset musketöörit käyttivät levyhaarniskaa 1800-luvulle asti. Neuvostoliiton kaartilla (eliittijalkaväellä) oli teräspanssareita toisessa maailmansodassa. Nyttemmin kevlar-haarniskoita on vahvennettu titaanikerroksella; tulosta voidaan pitää eräänlaisena levyhaarniskana. == Katso myös == * Lorica segmentata ==Lähteet== Luokka:Haarniskat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
POSIX

POSIX () on käyttöjärjestelmille kehitetty standardi-/määrittelykokonaisuus. Standardin IEEE-versio on IEEE 1003.1-2001, jonka kansainvälinen ISO-standardi on ISO/IEC 9945-1. Nimeä "POSIX" on käytetty aluksi vain IEEE-standardin IEEE Std 1003.1-1988 synonyyminä, jonka jälkeen ilmeni suositellumpi termi POSIX.1. IEEE POSIX 1003.2 (POSIX.2) on ollut erillinen standardi, joka on sittemmin liitetty POSIX 1003.1 -standardiin. Standardi ratifioitiin vuonna 1988 ja laajennettiin vuonna 1990 kansainväliseksi ISO-standardiksi. Yhdysvaltalaisella NIST:llä oli myös FIPS Pub 151-1 -määrittely. POSIX sai alkunsa noin vuonna 1985 alkaneesta projektista, jossa tarkoituksena oli yhtenäistää Unix-käyttöjärjestelmiä ja niiden ohjelmistoja käyttäjien ja ohjelmoijien kannalta helpompaan suuntaan. Standardi määrittää Unix- yhteensopivan käyttöjärjestelmän järjestelmäkutsujen rajanpinnan ja lisäksi mm. käyttäjätason ohjelmia ja niiden toimintaa. Nimen POSIX ehdotti Richard Stallman. Single UNIX Specification perustuu POSIX-määrittelyyn mutta laajentaa ja päivittää sitä. == Yhteensopivuus == Vaikka POSIXia käytetään lähinnä Unix-johdannaisissa ja Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä, myös muut käyttöjärjestelmät voivat toteuttaa standardin. QNX:ssä on POSIX-tuki. Linux-jakeluille tarkoitettu Linux Standard Base -standardi sisältää POSIX- tuen. OS X on POSIX-yhteensopiva. z/OS sisältää POSIX-yhteensopivan tilan. OpenVMS-järjestelmässä on POSIX-alijärjestelmä. VxWorks on POSIX 1003.13-2003 -standardin mukainen. Windows NT toteutti standardista käyttöjärjestelmän rajapinnanhttps://blog.ret2.io/2017/09/20/subsystem-posix/ Windows 2000:een saakka: POSIX-tuki poistettiin Windows XP:ssä ja Windows Server 2003:ssa. Haiku sisältää POSIX-yhteensopivuuskerroksen. Useita ohjelmistoja on kehitetty POSIX- tai Unix-yhteensopivuuden tuomiseen erilaisille alustoille: * Cygwin- ohjelmisto Windowsille. * emx+gcc-ohjelmisto DOSille ja OS/2:lle. * Amigalle tehty ixemul-kirjasto toteuttaa BSD-yhteensopivan ytimen Amigan käyttöjärjestelmän päälle.https://github.com/bebbo/ixemul == Osat == Ennen vuotta 2001 standardi koostui useista osista: * POSIX.1: Core Services (sisältää standardin ANSI C) (IEEE Std 1003.1-1988) ** IEEE Std 1003.1b-1993 Realtime Extension ** IEEE Std 1003.1c-1995 Threads ** IEEE Std 1003.1d-1999 Additional Realtime Extensions ** IEEE Std 1003.1j-2000 Advanced Realtime Extensions ** IEEE Std 1003.1q-2000 Tracing * POSIX.2: Shell and Utilities (IEEE Std 1003.2-1992) Useat osat on myöhemmin liitetty osaksi IEEE Std 1003.1-2001 standardia. Standardia on myöhemmin päivitetty ISO C -standardin mukaiseksi, IPv6-tuelle ja muita muutoksia. POSIX.1-2017 (IEEE Std 1003.1-2017) on viimeisin päivitetty versio standardista. == Katso myös == * Berkeley sockets == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * IEEE, POSIX-standardi * POSIX.1-2017 The Open Group -sivustolla * The Use of POSIX in Real-time Systems, Assessing its Effectiveness and Performance (PDF) Luokka:ISO Luokka:IEEE-standardit
Luettelo Nestlén tuotemerkeistä

Luettelo Nestlén käyttämistä tuotemerkeistä: * After Eight *Aino-jäätelöt * Bona-lastenruoat * Friskies * Galak * Vittel kivennäisvesi * Pure life kivennäisvesi * Cheerios * Geisha-jäätelö (Geisha on Fazerin suklaamerkki) * Gourmet * Dumle-jäätelö (Fazerin tavaramerkki) * Fitness * Fazer-jäätelöt * Grandi-jäätelö * Heaven * Hälsan's Kök * Kennel-koiranruoka * Kit Kat * Kotijäätelö * Latz-kissanruoka * Life Savers * Lion * L’Oréal Paris * Luppa * Lyons Maid * Maggi * Milkybar * Motta * Mövenpick * Nescafé * Nesquik * Nestea * Nestlé Aquarel * Nordfilet * Nouvelle * Perrier-kivennäisvesi * Pfizer Nutrition-lastenruoat * Piltti-lastenruoat * Pingviini-jäätelöt * Pirkka Napero-lastenruoat * Pirulo-mehujäät * Poule au pot * Puljonki-kastikkeet ja -liemet * Purina *Puikko (eskimo) *Roar-jäätelö * Rowntree * Serti * Smarties *Starbucks-ruokakauppatuotteet * Spillers * Tassu * Toffo * Vital Balance * Ässä Mix -jäätelö Luokka:Nestlén tuotemerkit Nestlén tuotemerkeistä
Gjallarhorn (yhtye)

Gjallarhorn on suomalainen ruotsinkielinen kansan- ja maailmanmusiikkiyhtye, joka on perustettu vuonna 1994. Yhtye yhdistelee suomenruotsalaista pelimannimusiikkia Pohjanmaalta, keskiaikaisia balladeja ja suomalaisia runolauluja ulkomaisiin soittimiin, kuten didgeridoohon. Yhtyeen nimi tulee skandinaavisen mytologian gjallarhorn-torvesta. Yhtye on tunnettu Skandinaviassa, mutta ei erityisen tunnettu maailmalla. == Jäsenet == * Petter Berndalen, lyömäsoittimet * Adrian Jones, alttoviulu, mandola ja kalimba * Göran Månsson, huilut ja kontrabasso * Jenny Wilhelms, laulu, viulu ja hardangerviulu == Diskografia == * Ranarop, 1997 (uusi versio 2002) * Sjofn, 2000 * Grimborg, 2002 * Rimfaxe, 2006 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gjallarhornin kotisivu . Luokka:Suomalaiset kansanmusiikkiyhtyeet Luokka:Suomalaiset maailmanmusiikkiyhtyeet
Gjallarhorn

Gjallarhorn voi viitata seuraaviin: * gjallarhorn, skandinaavisessa mytologiassa esiintyvä torvi * Gjallarhorn, suomenruotsalainen yhtye.
We Can Work It Out

We Can Work It Out on The Beatlesin kappale. Se on muilta osin Paul McCartneyn kirjoittama, mutta John Lennon on kirjoittanut siihen B-osan. Laulu julkaistiin vuonna 1965 singlen B-puolena; A-puolella on ”Day Tripper”, jota on pidetty enimmäkseen John Lennonin kappaleena. Oman versionsa kappaleesta ovat levyttäneet ainakin Deep Purple, Stevie Wonder sekä The Four Seasons. Kappale levytettiin Rubber Soul -nauhoitusten aikaan. Kappaleen nauhoitukseen kului lähes 11 tuntia. == Lähteet == Luokka:The Beatlesin kappaleet Luokka:Vuoden 1965 kappaleet Luokka:Britannian singlelistan ykköset Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset