EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eino Murole

Eino Rafael Murole (26. maaliskuuta 1901 Karkku – 16. joulukuuta 1966 Vesilahti) oli suomalainen päätoimittaja ja järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. ==Henkilöhistoria== Murolen vanhemmat olivat asemapäällikkö Paul Mattias Murole ja opettaja Matilda Friman ja puoliso vuodesta 1934 toimistovirkailija Lea Kaarina Lehmuskoski. Käytyään maanviljelyslyseon Murole valmistui agronomiksi vuonna 1925, mutta opetti jo opiskeluaikanaan Harjun maatalouskoulussa Virolahdella. Oltuaan Länsi-Savon päätoimittaja 1924–1926 hän siirtyi Sortavalaan Itä-Karjalan maanviljelysseuran toiminnanjohtajaksi, mitä tehtävää hän hoiti aina vuoden 1944 loppuun asti. Hän hankki myös viljeltäväkseen oman maatilan 1930-luvun puolivälissä. Talvisotaan osallistunut Murole oli jatkosodan aikana Laatokan Karjalan maanviljelysseuraksi uudelleen nimetyn Itä-Karjalan maanviljelysseuran palveluksessa sotilashallinnon alaisena. Sotien jälkeen hänestä tuli Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran toiminnanjohtaja ja asutustoimikunnan puheenjohtaja. Hän paneutui työssään varsinkin asutustoiminnan johtamiseen. Murole osallistui myös yritystoimintaan ja laajemmin järjestötyöhön. Hän laati historiikin Itä-Karjalan maatalouseuran toiminnasta 1894–1944, joka julkaistiin vuonna 1962. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Murole sai vuonna 1961. Hän oli sotilasarvoltaan reservin vääpeli (1940).Kuka kukin on 1954, s. 539. Viitattu 2.5.2022.50-vuotiaita. Helsingin Sanomat, 25.3.1951, s. 8. ==Julkaisuja== * Itä-Karjalan maatalous- ja maanviljelyseura 1894–1944, 1962 ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Stay behind

Stay behind tarkoittaa toimijaa tai organisaatiota, joka on perustettu tiettyyn maahan ja on aktivoitavissa tilanteessa, jolloin maahan kohdistuu vihamielinen valtaus, tai muissa tilanteissa, joissa normaali toiminta on kielletty.Terms & Definitions Of Interest For Dod Counterintelligence Professionals, Office Of Counterintelligence 2.5.2011, viitattu 2.5.2022 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kai Byman, Kylmän sodan suomalaisagentit: käsikirjoitus Yle.fi MOT 14.10.2019 Luokka:Vakoilu
Hämeenlinnan oppilaitokset

Tämä on luettelo Hämeenlinnan oppilaitoksista. == Peruskoulut == * Ahveniston koulu * Alvettulan koulu * Eteläisten koulu * Hakkalan koulu 7-9 * Hauhon Yhtenäiskoulu * Hämeenlinnan normaalikoulu * Hämeenlinnan yhteiskoulu * Iittalan yhtenäiskoulu * Jukolan koulu * Kaurialan koulu 7-9 * Kirkonkulman koulu * Konnarin koulu * Luolajan koulu * Lyseon koulu 7-9 * Miemalan koulu * Myllymäen koulu * Nummen yhtenäiskoulu * Ortelan koulu * Rengon koulu * Ruununmyllyn koulu * Saaristen koulu * Sairaalakoulu (Ahvenistonharjun koulu) * Seminaarin koulu * Tuuloksen koulu * Vuorentaan koulu == Lukiot == * Hämeenlinnan lyseon lukio * Hämeenlinnan normaalilyseo * Kaurialan lukio * Lammin lukio == Ammattioppilaitokset ja ammattikorkeakoulut == * Ammattiopisto Tavastia * Forssan ammatillinen aikuiskoulutuskeskus * Hyria ammattiopisto * Hämeen ammatti-instituutti * Hämeen ammattikorkeakoulu * Kiipulan ammattiopisto == Muut == * Hämeen kesäyliopisto * Sirola-opisto * Suomen Yrittäjäopisto * Wetterhoffin kotiteollisuusopisto Luokka:Luettelot Suomen oppilaitoksista kunnittain
Huppupuumuura

Huppupuumuura (Thamnophilus bridgesi) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Huppupuumuuraa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 66 500 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska väheneminen ei ole nopeaa eivätkä lajin populaatio ja levinneisyysalue ole vaarallisen pienet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Huppupuumuura (Thamnophilus bridgesi) *iNaturalist: Huppupuumuura (Thamnophilus bridgesi) *ITIS: Thamnophilus bridgesi *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus bridgesi, black-hooded antshrike *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus bridgesi Luokka:Puumuurat Luokka:Elinvoimaiset lajit
Panamanpuumuura

Panamanpuumuura (Thamnophilus atrinucha) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Panamanpuumuuraa tavataan Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2 670 00 km2. Laji on melko yleinen tai yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Panamanpuumuura (Thamnophilus atrinucha) *iNaturalist: Panamanpuumuura (Thamnophilus atrinucha) *ITIS: Thamnophilus atrinucha *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus atrinucha, western slaty antshrike (Also: western slaty-antshrike) *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus atrinucha Luokka:Puumuurat Luokka:Elinvoimaiset lajit
Savipuumuura

Savipuumuura (Thamnophilus schistaceus) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Savipuumuuraa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 5 160 00 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi lajin yleisyyden ja suuren levinneisyysalueen turvin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Savipuumuura (Thamnophilus schistaceus) *iNaturalist: Savipuumuura (Thamnophilus schistaceus) *ITIS: Thamnophilus schistaceus *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus schistaceus, plain-winged antshrike *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus schistaceus Luokka:Puumuurat Luokka:Elinvoimaiset lajit
Moottoripyöräpoliisi

pienoiskuva|Suomalainen moottoripyöräpoliisi vuonna 2006. Moottoripyöräpoliisi on tehokkaalla moottoripyörällä yksin liikkuva poliisi, joka kykenee etenemään tieliikenteessä poliisiautoa käyttäviä kollegojaan nopeammin ja ketterämmin. Moottoripyöräpoliisin tehtäviin kuuluvat liikenteen valvonta erityisesti moottoripyöräilijöiden ja mopoilijoiden sekä ylinopeutta ajavien autoilijoiden osalta, moottoriajoneuvolla pakenevien rikosepäiltyjen kiinni ottaminen sekä kadonneiden etsintä. Moottoripyöräpoliisin työhön voi kuulua myös maastoajoa teiden ulkopuolella. Moottoripyöriä poliisi käyttää usein myös poliisisaattueissa, ahtaissa väkijoukoissa etenemiseen ja PR-luonteisina poliisin edustajina yleisötapahtumissa. ==Moottoripyöräpoliisi Suomessa== Suomessa poliisi käyttää moottoripyöriä vain sulien teiden aikaan, keväästä syksyyn, ja talviajan moottoripyöräpoliisit ovat muissa tehtävissä. Suomessa oli vuonna 2020 yhteensä 177 moottoripyöräpartiointiin koulutettua poliisia. Poliisimoottoripyöriä oli heidän käytössään 80, joista 15 ”siviilipyöriä” ilman poliisin tunnuksia. Suomessa toiminta on ajoittain suurista nopeuksista huolimatta ollut hyvin turvallista: kuolemaan johtanut onnettomuus on moottoripyöräpoliisille sattunut viimeksi vuonna 1967. ===Moottoripyöräpoliisien koulutus=== Suomessa moottoripyöräpoliisit kuuluivat aiemmin vuonna 2014 lakkautetun liikkuvan poliisin (LP) toimialaan. Se huolehti myös alan koulutuksesta, mutta nykyisin moottoripyöräpoliisien koulutus on osa Poliisiammattikorkeakoulun toimintaa. Koulutus annetaan edelleen Räyskälän lentokentällä Lopella, jonne on rakennettu tätä varten uusi koulutusrata. Moottoripyöräpoliisiksi kouluttautuminen kestää 17–18 kuukautta, ja koulutettu jatkaa yleensä tehtävässään niin pitkään kuin fyysinen kunto siihen riittää. Vain harvoin poliisihenkilö jatkaa tässä tehtävässä eläkeikäänsä saakka, vaan yleensä siirrytään muihin poliisitehtäviin jo sitä aiemmin. Ensimmäinen nainen kouluttautui Suomessa moottoripyöräpoliisiksi vuonna 2012. Poliisiammattikorkeakoulun moottoripyöräkursseille osallistuu vuosittain 280 poliisia. Tähän lukuun sisältyvät Viron moottoripyöräpoliisit, jotka myös koulutetaan Suomessa. Moottoripyöräpoliisin seitsemän viikkoa kestävän peruskurssin aloittaa vuosittain korkeintaan 16 poliisia, jotka valitaan fyysisten ja psyykkisten testien perusteella. Kurssiin kuuluu opetusta muun muassa tieliikenne- ja maastoliikennelaista, hälytysajosta, moottorin rakenteesta ja ajotekniikasta vaikeissakin olosuhteissa. Oppimista arvioidaan teoriakokeilla sekä taitoajo-, motocross- ja asfalttiajokokeilla. ===Suomalainen poliisimoottoripyörä=== Poliisimoottoripyörän varusteisiin kuuluvat Suomessa: * hälytyssireeni ja sininen vilkkuvalo * nopeustutkat edessä ja takana * kolme eri suuntiin kuvaavaa kameraa, joista voi lähettää reaaliaikaista kuvaa myös muille partioille ja hälytyskeskukseen * Virve- radiopuhelin * rekisterikilpien automaattinen lukulaite * GPS-navigointilaite == Aiheesta muualla == * Pala historiaa: katsaus poliisin käytössä olleisiin ja nykyisiinkin moottoripyöriin motouutiset.fi ==Lähteet== Luokka:Poliisitoimi Luokka:Moottoripyörät
Hiiripuumuura

Hiiripuumuura (Thamnophilus murinus) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Hiiripuumuuraa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 4 740 00 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi lajin yleisyyden ja suuren levinneisyysalueen turvin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Hiiripuumuura (Thamnophilus murinus) *iNaturalist: Hiiripuumuura (Thamnophilus murinus) *ITIS: Thamnophilus murinus *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus murinus, mouse-colored antshrike (Also: mouse-coloured antshrike) *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus murinus Luokka:Puumuurat Luokka:Elinvoimaiset lajit
Mustapuumuura

Mustapuumuura (Thamnophilus nigriceps) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Mustapuumuuraa tavataan Kolumbiassa ja Panamassa. Laji on melko yleinen ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Mustapuumuura (Thamnophilus nigriceps) *iNaturalist: Mustapuumuura (Thamnophilus nigriceps) *ITIS: Thamnophilus nigriceps *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus nigriceps, black antshrike *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus nigriceps Luokka:Puumuurat Luokka:Elinvoimaiset lajit
Luettelo Yhdysvaltain sodista

Luettelo sodista ja kapinoista Yhdysvalloissa. Sota Liittolaiset Vastustajat Lopputulos Presidentti Yhdysvaltain vapaussota (1775–1783) Sijainti: Pohjois-Amerikan itärannikko, Atlantti Yhdysvallat Ranskan Kuningaskunta Espanja Iso-Britannia Lojalistit Yhdysvaltojen voitto. * Pariisin rauha (1783) * Iso-Britannia tunnustaa 13 siirtokunnan ja Yhdysvaltojen itsenäisyyden. Perustajaisät Intiaanisodat (1609–1924) Sijainti: Pohjois-Amerikka Intiaanit Espanja Ranska Englanti Iso- Britannia Alankomaat (1638–1655) Venäjä (1733–1867) Yhdysvallat (1776–1924) Vermont (1777–1791) (1821–1867) Texasin tasavalta (1836–1846) Kalifornian tasavalta (1846) Konfederaatio (1861–1865) Kanada (1867–1924) Intiaanien tappio. * Yhdysvaltojen laajeneminen länsirannikolle. * Intiaanireservaattien synty. George Washington John Adams Thomas Jefferson James Madison James Monroe John Quincy Adams Andrew Jackson Martin Van Buren William Harrison John Tyler James K. Polk Zachary Taylor Millard Fillmore Franklin Pierce James Buchanan Abraham Lincoln Andrew Johnson Ulysses S. Grant Rutherford B. Hayes James A. Garfield Chester A. Arthur Grover Cleveland Benjamin Harrison William McKinley Theodore Roosevelt William Howard Taft Barbareskisodat (1801-1805, 1815) Sijainti: Välimeri, Tripolin rannikko Yhdysvallat (1801–1802) Sisilian kuningaskunta (1801-1805) Tripolitania Morokko (1802-1804) Tunisia Algiers Osmanien valtakunta Yhdysvaltojen voitto. Thomas Jefferson James Madison Vuoden 1812 sota (1812–1814) James Madison Texasin vallankumous (1835–1836) Andrew Jackson Meksikon–Yhdysvaltain sota (1846–1848) James Knox Polk Toinen oopiumisota (1856–1860) Franklin Pierce James Buchanan Utahin sota (1857–1858) James Buchanan Sikasota (1859–1872) James Buchanan Abraham Lincoln Andrew Johnson Ulysses S. Grant Yhdysvaltain sisällissota (1861–1865) Abraham Lincoln Espanjan–Yhdysvaltain sota (1898) William McKinley Filippiinien–Yhdysvaltain sota (1899–1902) William McKinley Theodore Roosevelt Boksarikapina (1899–1901) William McKinley Ensimmäinen maailmansota (1917–1918) Woodrow Wilson Venäjän sisällissota (1918–1920) Woodrow Wilson Toinen maailmansota (1941–1945) Franklin D. Roosevelt Harry S. Truman Korean sota (1950–1953) Harry S. Truman Dwight D. Eisenhower Sikojenlahden maihinnousu (1961) John F. Kennedy Vietnamin sota (1965–1973) Lyndon B. Johnson Richard Nixon Persianlahden sota (1990–1991) George H. W. Bush Bosnian sota (1992–1995) George H. W. Bush Bill Clinton Kosovon sota (1998–1999) Bill Clinton Afganistanin sota (2001–2021) George W. Bush Barack Obama Donald Trump Joe Biden Irakin sota (2003–2011) George W. Bush Barack Obama *
Tinkoff

Tinkoff tarkoittaa ainakin seuraavia * Tinkoff, venäläisen liikemiehen Oleg Tinkovin perustama pankki * Tinkoff, venäläisomisteinen, alkujaan tanskalainen pyöräilytalli ==Katso myös== * Oleg Tinkov, venäläinen liikemies
Tinkoff (pankki)

Tinkoff Bank (ven. Тинькофф банк) on venäläinen pankki, joka toimii verkossa. Sen perustaja on venäläinen liikemies Oleg Tinkov. Hän myi omistamansa 35 prosentin osuuden pankista venäläiselle kaivosalan miljardöörille Vladimir Potaninille painostettuna sen jälkeen kun hän oli arvostellut sotaa Ukrainassa. Tinkov luopui Venäjän kansalaisuudesta syksyllä 2022. Hän on Kyproksen kansalainen. ==Lähteet== Luokka:Venäläiset pankit Luokka:Venäläiset pörssiyhtiöt Luokka:RTS Index Luokka:MOEX Index
Klooridioksidi

Klooridioksidi (ClO2) on kloorin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa kuitujen valkaisuun ja vedenkäsittelykemikaalina. ==Ominaisuudet== : Huoneenlämpötilassa klooridioksidi on kellanvihreää tai punakeltaista kaasua. Nesteenä se on ruskehtavaa ja kiteinä punaruskeaa. Yhdisteellä on tunnusomainen voimakas ja pistävä haju. Klooridioksidi liukenee kaasuksi poikkeuksellisen paljon veteen ja reagoi hitaasti muodostaen kloorihapoketta ja kloorihappoa. Tämä tapahtuu nopeiten emäksisissä oloissa. Klooridioksidi on radikaali ja reagoi sen vuoksi helposti. Aine on erittäin voimakas hapetin ja reaktio orgaanisten aineiden kanssa voi olla räjähdysmäisen kiivas. Räjähdys voi tapahtua myös valon vaikutuksesta. Klooridioksidi ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä.Jerry J. Kaczur & David W. Cawlfield: Chlorine Oxygen Acids and Salts, Chlorous Acid, Chlorites, and Chlorine Dioxide, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000.Helmut Vogt, Jan Balej, John E. Bennett. Peter Wintzer, Saeed Akbar Sheikh, Ptrizio Gallone, Subramanyan Vasudevan & Kalle Pelin: Chlorine Oxides and Chlorine Oxygen Acids, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010 ==Valmistus ja käyttö== Laboratoriomittakaavassa ja pienessä mittakaavassa klooridioksidia valmistetaan natriumkloriitin ja happojen reaktiolla. Suuressa mittakaavassa käytetään natriumkloraatin pelkistystä. Usein pelkistimenä on vetykloridi tai rikkidioksidi, mutta myös metanolia tai elektrolyyttistä pelkistystä voidaan käyttää. :2 NaClO3 \+ 4 HCl → 2 ClO2 \+ Cl2 \+ 2 NaCl + 2 H2O :2 NaClO3 \+ SO2 \+ H2SO4 → 2 ClO2 \+ 2 NaHSO4 Suurin yksittäinen klooridioksidin käyttökohde on paperiteollisuudessa sellun valkaisu. Yhdistettä käytetään myös muiden kuitutuotteiden kuten tekstiilien valkaisussa. Vedenpuhdistuskemikaalina se hajottaa orgaanisia yhdisteitä ja tappaa mikrobeja. Klooridioksidin laimeaa vesiliuosta käytetään teollisuudessa desinfiointiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *OVA-ohje: Klooridioksidi Luokka:Klooriyhdisteet Luokka:Oksidit
Koppeliviljelys

Koppeliviljelys oli maanviljelyssä aikoinaan edistyksellinen kiertoviljelymenetelmä, jossa viljelymaa pidettiin määrävuodet viljalla tai juurikasveilla ja jätettiin sitten muutamaksi vuodeksi kasvamaan heinää. Koppeliviljelyn arvellaan olevan alun perin kotoisin pohjoisesta Saksasta kuten Holsteinista, jossa erilliset peltolohkot eli koppelit ympäröitiin ojin ja pensasaidoin. Menetelmä oli käytössä ainakin jo 1700-luvun aloissa monilla suurtiloilla. Viljaa, laidunta, kesantoa sekä palko- ja juurikasveja vuoroteltiin sovitussa järjestyksessä, jotta maaperän tuotto olisi paras mahdollinen. Suomessa koppeliviljelys otettiin käyttöön esimerkiksi Helsingin pitäjässä sijainneessa Tavastkullan kartanossa 1860-luvulla. Kartanon maat pidettiin ensimmäisenä vuotena kesantona, toisena vuotena viljeltiin ruista, kolmannesta seitsemänteen vuoteen pellot olivat heinällä ja kahtena seuraavana laitumena. Kymmenentenä kesänä peltoon kylvettiin juurikasveja ja kahtena viimeisenä vuotena ohraa tai kauraa, minkä jälkeen kierto alkoi taas alusta. == Lähteet == Luokka:Maatalouden historia
Espoon työväentalo Rannikko

Työväentalo Rannikko on Espoon Kauklahdessa sijaitseva työväentalo. Työväentalolla on rakennushistoriallista ja maisemallista arvoa, ja sillä on tärkeä asema työväenliikkeen historiassa Espoossa. ==Historiaa== Työväenyhdistys Rannikko perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon innoittamana. Yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen joulukuussa ja vuoden lopussa yhdistykseen oli liittynyt 110 jäsentä. Yhdistyksen jäsenistä suurin osa oli Kauklahden alueen monien tiilitehtaiden työntekijöitä. Seuraavana kesänä yhdistys osti neiti Wilhelmiina Jäppilältä huvilan, jota yhdistys ryhtyi käyttämään työväentalona. Suomenkielinen neiti Jäppilä suhtautui myötämielisesti työväen toimintaan. Yhdistys maksoi kauppahinnasta vain 2000 markkaa ja koko kauppahinta oli tiettävästi maksettu vasta 1916. Ikuisiksi ajoiksi luovutetusta tontista yhdistys maksoi vuokraa markan vuodessa. Tontille rakennettiin myös tanssilava, joka kuitenkin purettiin pian. Yhdistys erosi sosialidemokraattisesta puolueesta elokuussa 1947 ja liittyi Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon. ==Rakennus== Neiti Jäppilältä ostetussa huvilassa oli kuusi huonetta, veranta ja kaksi vinttihuonetta. Pihassa olivat puuvaja, navetta, pesutupa ja hiilikellari. Talo ei kuitenkaan vastannut yhdistyksen tarpeita ja yhdistyksen jäsen Willehard Soisalo laati piirustukset rakennuksen laajentamiseksi. Hän myös johti rakennustöitä. 10 m x 10 m suuruinen laajennusosa valmistui 1909. Työväentalo on osin yksi-, osin kaksikerroksinen hirsirakennus. Talo on vuorattu pystyrimoin ja maalattu punamullalla. Vanha huvilarakennus erottuu selvästi latomaisesta laajennusosasta. Kivijalka on säännöllistä lohkokiveä ja talon katteena on huopa. Työväentaloa peruskorjattiin vuonna 1945, jolloin mm. näyttämöä ja eteistä uusittiin. 1990-luvun lopulla rakennus oli huonossa kunnossa. Rakennuksella on erityistä kulttuurihistoriallista ja paikallista arvoa, sillä se on vanhin säilynyt työväentalo Espoossa. Rakennusta ei ole suojeltu, koska se ei sijaitse kaava-alueella. ==Toimintaa työväentalolla== Talon laajennuksen valmistuttua alkoi vilkas kokous ja iltamatoiminta. Esimerkiksi vuonna 1911 talolla järjestettiin kolme perheiltamaa ja 22 yleistä iltamaa. Varallisuuden kertyessä yhdistys osti 1910-luvun alussa Steinbergin pianon, jota käytettiin laulukuoron säestyksessä ja näytelmissä. Näytelmäseura perustettiin vuonna 1924. 1920-luvulla yhdistyksessä äänestettiin useita kertoja sosialidemokraattisessa puolueessa pysymisestä. Lapuanliikkeen voimakkaimman vaikutuksen aikaan vuonna 1930 näytelmäseura valitsi esitettäväksi näytelmän ”Isontalon Antin”. Työväentalolla toimi myös urheiluseura Kauklahden Pyrintö, joka järjesti hiihtokilpailuja työväentalon ympäristössä 1950-luvulla. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Espoon rakennukset ja rakennelmat
Garret Dillahunt

Garret Lee Dillahunt (s. 24. marraskuuta 1964 Castro Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan useissa televisiosarjoissa, joihin lukeutuvat muun muassa Deadwood (2004–2005), 4400 (2005–2006), Teho-osasto (2005–2006), Terminator: Sarah Connorin aikakirjat (2008–2009), Isän tyttö (2010–2014), The Mindy Project (2015–2017) ja Fear the Walking Dead (2018–2021). Dillahunt on myös näytellyt sivurooleja monissa menestyselokuvissa, kuten Menetetty maa (2007), Jesse Jamesin salamurha pelkuri Robert Fordin toimesta (2007), Viimeinen talo vasemmalla (2009), Tie (2009), Winter’s Bone (2010), Looper (2012), 12 Years a Slave (2012), Widows (2018) ja Army of the Dead (2021). Vuonna 2007 Dillahunt meni naimisiin näyttelijä Michelle Hurdin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * * * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:SAG-palkinnon saajat Luokka:Elävät henkilöt
Jerem Tonteri

Jerem Tonteri (s. 1973) on helsinkiläinen elokuvatyöntekijä, joka on tehnyt töitä muun muassa leikkaajana, ohjaajana ja käsikirjoittajana. Koulutukseltaan hän on elokuvaleikkaaja ja valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopistosta. Hänen maisterityönsä oli dokumenttielokuva Muistikatkoksia (The Blackouts, 2018). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuvaleikkaajat Luokka:Suomalaiset dokumenttiohjaajat Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kentarō Miura

Kentarō Miura (, 11. heinäkuuta 1966 – 6. toukokuuta 2021) oli japanilainen mangaka eli mangataiteilija. Miura tunnetaan parhaiten tummasävyisestä mangasarjastaan Berserk. Sarja kuvaa nuoren soturin kostoa ja sijoittuu synkkään, keskiaikaista Eurooppaa muistuttavaan maailmaan. Berserkille on tyypillistä vahva visuaalinen kerronta. Vuonna 2002 Miura sai Tezuka Osamu -kulttuuripalkinnon Berserk-sarjasta. Kentarō Miura teki ensimmäisen sarjakuvansa Miurangerin vuonna 1976. Se ilmestyi 40-osaisena sarjana. Miura opiskeli taidekoulussa vuosina 1979–1985 ja alkoi samaan aikaan työskennellä eräälle sarjakuvalehdelle. Valmistuttuaan Miura piirsi 50-sivuisen mangan Futatabi. Hän työskenteli myös lyhyen aikaa Shonen Magazine -lehdelle. Vuosina 1985–1989 Miura ei juuri piirtänyt mangaa, mutta hän alkoi kuitenkin työstää Berserkin varhaista versiota. Vuonna 1989 hän palasi mangan pariin ja työskenteli eri lehdille. Miura alkoi työskennellä Berserkin parissa 1990-luvun alussa. Hän kuoli vuonna 2021, vain 54-vuotiaana. Berserkistä tuli hyvin suosittu, ja se on sovitettu animesarjaksi, kirjaksi, elokuviksi ja videopeliksi. Berserk on myös innoittanut muita videopelejä, muun muassa Dark Soulsia. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Tatarbunary

Tatarbunary (; ) on kaupunki Etelä-Ukrainassa Odessan alueella. Kaupunki sijaitsee eurooppatien eli valtatien M15:n varrella Bilhorod-Dnistrovskyin piirissä, noin 160 kilometriä aluekeskus Odessasta ja 82 kilometriä piirikeskus Bilhorod-Dnistrovskyistä lounaaseen. Tatarbunaryn väkiluvuksi arvioitiin 10 933 (1.1.2021). Tatarbunary culture palace.jpg|Kulttuuritalo. Dormition church in Tatarbunary 02.jpg|Ortodoksikirkko. Восточная окраина Татарбунар. На выбор, борщ, или шашлычок под пиво =) - panoramio.jpg|Paikallistie tienvarsimainoksineen. Mainokset tarjoavat muun muassa saunaa, lihavartaita, olutta ja borssia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Bilhorod-Dnistrovskyin piiri Luokka:Odessan alueen kaupungit
Communications Engineering

Communications Engineering on Springer Naturen julkaisema tiedelehti. Se on osa yrityksen Nature Portfolio -jaostoa, johon kuuluu myös Nature- lehti.https://engineeringcommunity.nature.com/ Communications Engineering on Naturen Portfolion ensimmäinen lehti, joka keskittyy laajasti insinööritieteisiin. == Tieteenalat == Communications Engineering pyrkii julkaisemaan tutkimuspapereita, joissa kuvataan merkittävää edistystä teknisellä alueella. Lehden julkaisuala kattaa kaikki tekniikan osa-alueet mukaan lukien (mutta ei rajoittuen):https://www.nature.com/commseng/aims * Rakennustekniikka * Ympäristötekniikka * Meritekniikka * Kemiantekniikka * Biolääketieteen tekniikka * Robotiikka & Kybernetiikka * Sähkötekniikka ja elektroniikka * Ilmailu-, lento ja avaruustekniikka * Konetekniikka * Valmistustekniikka * Materiaalitekniikka ja metallurgia == Julkaisukriteerit == Communications Engineering -lehdessä julkaistavan paperin tulee läpäistä ulkopuolisten tutkijoiden vertaisarvioinnin ja täyttää useita yleisiä kriteerejä:https://www.nature.com/commseng/aims * Tuloksilla on kiistatonta uutuusarvoa * Paperi tarjoaa vahvoja todisteita päätelmilleen * Paperin tiedot ovat teknisesti kunnossa * Paperi on tärkeä tietyn tekniikan alatieteen tutkijoille Yleisesti ottaen, jotta paperi julkaistaan, sen tulee kertoa uudesta ajatuksesta, jonka seurauksena on joku uusi mahdollisuus, kyky tai hyöty. Kaikki Nature Portfolio -lehdet, mukaan lukien Communications Engineering, soveltavat samoja kriteereitä tekniselle validionnille ja eettisten standardien noudattamiselle.https://www.nature.com/commseng/journal- information == Lehden toimitus == Ros Daw on toiminut Communications Engineering -tiedelehden päätoimittajana vuodesta 2021. Dawilla on tohtorin tutkintohttps://engineeringcommunity.nature.com/posts/welcome-to- communications-engineering materiaalitekniikastahttps://uk.linkedin.com/in/ros-daw-a0983b41. Brittiläisen tiedelehti Naturen toimituksessa hän toimi 2001–2021https://engineeringcommunity.nature.com/posts/communications- engineering-has-launchedhttps://www.theguardian.com/profile/ros-daw. Daw on kirjoittanut artikkeleita myös brittiläiseen Guardian- lehteenhttps://www.theguardian.com/profile/ros-daw. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Communications Engineering tiedelehden kotisivut Luokka:Brittiläiset tiedelehdet
Kilija

Kilija (; ) on kaupunki Etelä-Ukrainan Odessan alueella. Kilija sijaitsee Izmajilin piirissä Tonavan rannalla; vastarannalla on Romania. Kilijasta 227 kilometrin päässä koillisessa on aluekeskus Odessa. Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin asukasluvuksi 19 116 (1.1.2021). Узбережжя міста Кілії.jpg|Kilijan satamaa. Церква Дмитрівська.jpg|Kirkko Kilijassa. UA Kiliya Church.jpg|Toinen kirkko. Kiliya old believers church 1.jpg| Kolmas kirkko. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Odessan alueen kaupungit Luokka:Izmajilin piiri
Sam Ryder

Sam Ryder (s. 25. kesäkuuta 1989 Maldon, Englanti) on englantilainen laulaja ja kitaristi. Ryder nousi tunnetuksi TikTokin kautta, jossa hän alkoi julkaista musiikkicovereita. Vuoden 2020 loppuun mennessä hänestä tuli alustan seuratuin brittiläinen artisti. Ryder edusti Isoa-Britanniaa kappaleella ”Space Man” vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa. Ryder kilpaili Eurovision laulukilpailun finaalissa 14. toukokuuta ja sijoittui finaalin toiseksi. Sijoitus oli Ison-Britannian paras sitten vuoden 1998. ==Diskografia== ===EP:t=== * The Sun's Gonna Rise (2021) ===Singlet=== * "Set You Free" (2019) * "Whirlwind" (2021) * "Tiny Riot" (2021) * "July" (2021) * "More" (2021) * "The Sun's Gonna Rise" (2021) * "Space Man" (2022) == Lähteet == Luokka:Englantilaiset laulajat Luokka:Englantilaiset kitaristit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lohilampi (Lohja)

Lohilampi on saareton ja kauttaaltaan matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,4 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 15 kilometriä länsiluoteeseen.Lohilampi. Järviwiki. Viitattu 26.4.2022. == Maantiede == Lohilammen pituus etelästä pohjoiseen on 1,05 kilometriä. Järven pohjoisosa on eteläosaa leveämpi. Syvimmät alueet sijaitsevat järven itäosassa, ja ne yltävät vain runsaaseen kahteen metriin. Lohilammen länsiranta on metsämaata, muut rannat ovat peltomaata. Järven luoteispuolella sijaitsevan Hankainmäen huippu on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella. Lohilampeen virtaa suo-ojia ja yksi pelto-oja. Järven pohjoiskolkasta alkaa Lohilammenoja, joka virtaa luoteeseen Enäjärveen (57,6 metriä mpy). Lohilammen vesitilavuus on 361 500 kuutiometriä eli 361,5 miljoonaa litraa. Järveen kohdistuu kuormitusta ja se on luokiteltu selvästi reheväksi. Mataluutensa johdosta sen vesi sekoittuu kesäisin, joten happikatoa ei synny. Lohilampi on kesäisin happamuudeltaan emäksinen. Lohilampi (24.033.1.016) kuuluu Enäjärven alueeseen (24.033), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Lohilampi on kolmanneksi laajin Enäjärven alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedesta. Sitä edeltää Enäjärvi ja Valkjärvi.Enäjärven alue (24.033). Järviwiki. Viitattu 26.4.2022. == Kasvilajit ja kalasto == Lohilammessa on runsas uposlehtikasvusto, johon kuuluu muun muassa kanadanvesirutto. Kalalajeihin lukeutuvat muun muassa ahven, hauki, ruutana, sorva ja särki. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Oleksandr Duh’novytš

Oleksandr Duh’novytš (24. huhtikuuta 1803 Topolja, Prešovin alue – 30. maaliskuuta 1865 Prešov) oli ukrainalainen kirjailija ja opettaja. Hän oli kreikkalaiskatolinen pappi ja kulttuurivaikuttaja. Duh’novytš pyrki suojelemaan Taka-Karpatiaa unkarilaistamiselta, ja 1848 hän joutui siitä vainotuksi. Hän keräsi ukrainalaisia kansanlauluja, jotka Jakiv Holovatskyi julkaisi 1878. Hänen 1850 perustamansa Prešovin kirjallisuusseura teki opetus- ja kulttuurityötä ja julkaisi kirjallisuutta. Duhnovytš kirjoitti muutamia isänmaallisia runoja, joista yhdestä tuli vuosiksi 1919–1938 Transkarpatian ukrainalaisten kansallislaulu, sekä kansankielisen näytelmän. Hänen artikkeleitaan julkaistiin monissa lehdissä, ja hän kirjoitti oppikirjoja koulukäyttöön sekä uskonnollisia kirjoja. Transkarpatian Duh’novytš-seuran venäläismieliset käyttivät hänen nimeään 1922–1938 Ukrainan-vastaisessa kampanjassaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1803 syntyneet Luokka:Vuonna 1865 kuolleet
Haapjärvi

Haapjärvi on keskirehevä humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 46,9 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 19 kilometriä länteen.Haapjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.4.2022. == Maantiede == Haapjärven ilmeeseen vaikuttaa itärannan luoteeseen suuntaava Katlaanniemi, joka erottaa järven suorantaisen eteläosan pohjoisosasta. Etäisyys järven lounaisrannalta koillisrannalle on 1,3 kilometriä. Järven pohjoinen osa on noin puoli kilometriä leveä. Haapjärven rannat ovat suurelta osin metsää, länsirannalla on myös peltoalueita. Itärannan Laukkumäen kohdalla on jyrkänne, Laukkumäen laki on noin 95 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 40 metriä järven pintaa ylempänä. Haapjärven eteläosassa sijaitsee pieni saari. Haapjärveen virtaa Sakkolanpuro ja Vähäpuolenpuro sekä erinäisiä nimettömiä laskuojia. Haapjärven lounaiskulmasta alkaa Haapjoki, joka laskee noin 700 metrin päässä lounaassa sijaitsevaan Vähäjärveen (50,3 metriä mpy). Haapjärvi on luokiteltu fosforimäärien perusteella keskireheväksi eli mesotrofiseksi. Haapjärvi (24.032.1.015) kuuluu Kurkelanjärven alueeseen (24.032), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Haapjärvi on kolmanneksi laajin Kurkelanjärven alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedesta. Sitä edeltää Nummijärvi ja Kurkelanjärvi.Kurkelanjärven alue (24.032). Järviwiki. Viitattu 26.4.2022. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Pellosjärvi

Pellosjärvi on yhdestä selkävedestä koostuva saareton järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Savonlinnan lentoasema.Pellosjärvi Järviwikissä. Viitattu 27.4.2022. == Maantiede == Pellosjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Järven keskiosa on kaakkoista ja luoteista osaa leveämpi. Järven luoteisosa jakautuu Vehkalahteen ja Karjolahteen. Pellosjärven pohjoispuolella sijaitsee Kuhajärvi. Järvien väliselle kannakselle on rakennettu Savonlinnan lentoaseman kiitotie, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Pellosjärveen rajautuva Pellossuo. Pellosjärven etelä- ja luoteispuolella on peltomaata ja haja-asutusta. Pellosjärveen laskee Hiisjoki kaakosta Hiisjärveltä (85,2 metriä mpy). Luoteesta laskee Vehkajoki. Pellosjärvi laskee Taipaleenjokea Kuhajärveen (83,4 metriä mpy). Joki virtaa kiitotien ja Pellossuon välistä. Pellosjärvi (04.293.1.019) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Pellosjärvi on kuudenneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi, Seppäjärvi, Hiisjärvi ja Keplakko.Suurijoen valuma-alue (04.293) Järviwiki. Viitattu 27.4.2022. == Lähteet == Luokka:Savonlinnan järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Hiisjärvi (Savonlinna)

Hiisjärvi on järvi Savonlinnan keskustan koillispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Järven luoteispuolella sijaitsee Savonlinnan lentoasema.Hiisjärvi Järviwikissä. Viitattu 27.4.2022. == Maantiede == Hiisjärven pituus kaakosta luoteeseen on kolme kilometriä. Hiisniemi jakaa järven itäosan Sammallahteen ja Pitkälahteen. Sääsniemi jakaa järven länsiosaa, sen pohjoispuolella sijaitsee Hiislahti, josta työntyy koilliseen Soukanlahti. Etäisyys Hiisniemen kärjestä Sääsniemen kärkeen on noin 1,35 kilometriä. Väliin jää järvenselkä, jonka leveys on noin 1,3–1,4 kilometriä. Hiisjärven saaret ovat melko pieniä. Hiisniemen läheisyydessä sijaitsee Sammakkosaari, Kuusisaari ja muutama nimetön saari. Järven pohjoisrannan lähellä sijaitsee Mikon Munasaari. Hiisjärven rannat ovat metsää ja suota, Hiisniemellä on peltomaata. Rannoilla on pientaloja. Hiisjärveen virtaa tulouomia soiden halki. Soukanlahden länsikolkasta alkaa Hiisjoki, joka virtaa luoteeseen Pellosjärveen (83,4 metriä mpy). Hiisjärven ja Pellosjärven välinen etäisyys on noin 1,4 kilometriä. Hiisjärvi (04.293.1.020) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Hiisjärvi on kolmanneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi ja Seppäjärvi.Suurijoen valuma-alue (04.293) Järviwiki. Viitattu 27.4.2022. == Lähteet == Luokka:Savonlinnan järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Seppäjärvi

Seppäjärvi on niemien halkoma järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitsee Savonlinnan lentoasema. Seppäjärvi on osa Suurijoen valuma-aluetta, jonka vakavesistä useat sijaitsevat noin 83,4 metriä merenpinnan yläpuolella.Seppäjärvi Järviwikissä. Viitattu 27.4.2022. == Maantiede == Seppäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 6,3 kilometriä. Järven ulottuvuuksia kasvattaa kaakkoisosan noin kilometrin pituinen Seppäkapee-lahti ja luoteisosan Muhonlahti, joka on varsin erillään pääaltaasta. Pääaltaan eteläpuolella sijaitsee Talvilahti, jota erottaa muusta järvestä Kaamanniemi. Eniten Seppäjärveä jakaa keskiosan haarautuva Hirsiniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee järvenosia yhdistävä kapea Uittosalmi. Seppäjärven useista saarista isoimmat ovat noin viisi hehtaaria laaja Mäntysaari ja sen pohjoispuolinen noin kaksi hehtaaria laaja Palosaari. Seppäjärven saaret sijaitsevat Hirsiniemen länsipuolella tai aivan niemen tuntumassa. Kaakkoinen osa Seppäjärveä on saareton. Seppäjärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 32 577 metriä, rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Seppäjärvi laskee kaakkoiskolkastaan Seppäjokea kaakkoon Ala-Kieluun, joka on osa Kuhajärveä. Kuhajärven korkeustaso on lähes sama kuin Seppäjärven, ja se sijaitsee suurelta osin Seppäjärven eteläpuolella. Järvien välissä on Seppäharju. Samantasoinen vesialue jatkuu myös Talvilahdelta luoteeseen Iso- Kortteikko–Valkeajärvi-nimisenä, erittäin sokkeloisena vakavetenä. Ala- Kieluusta virta vie itään Löksään, joka on niin ikään lähes samantasoinen Seppäjärvi (04.293.1.021) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Seppäjärvi on toiseksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kuhajärvi ja kolmanneksi laajin on Hiisjärvi.Suurijoen valuma-alue (04.293) Järviwiki. Viitattu 27.4.2022. == Lähteet == Luokka:Savonlinnan järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Esben Lunde Larsen

Esben Lunde Larsen (s. 14. marraskuuta 1978 Skjern) on tanskalainen entinen Venstren poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2011–2018 ja toiminut Tanskan koulutus- ja tutkimusministerinä vuosina 2015–2016 sekä ympäristö- ja elintarvikeministerinä vuosina 2016–2018. Hän on koulutukseltaan teologi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Esben Lunde Larsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Tanskan ympäristöministerit Luokka:Tanskalaiset teologit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylä-Pieksä

Ylä-Pieksä on kaksialtainen humusjärvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 29 kilometriä koilliseen.Ylä-Pieksä. Järviwiki. Viitattu 28.4.2022.Pohjois-Savon, Keski-Suomen ja Kainuun 15 järven vesikasvillisuuden kartoitus, pdf-tiedosto. Viitattu 28.4.2022 == Maantiede == Ylä-Pieksän pituus kaakosta luoteeseen on 6,8 kilometriä. Järvi muodostuu kaakkoisesta ja luoteisesta altaasta, joita yhdistää noin 2,5 kilometriä pitkä Rakkineensalmi. Kaakkoisen altaan nimi on Pieksänpää, ja se on luoteista allasta pienempi. Luoteinen allas jakautuu Myllyselkään, Levälahteen ja niiden pohjoispuolella sijaitsevaan järvenosaan, joka ulottuu Rakkineensalmen suuntaisena kohti luodetta. Vain runsas kymmenesosa Ylä-Pieksästä on vähintään kuusi metriä syvä ja niin ikään runsas kymmenesosa on enintään metrin syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Ylä-Pieksän laajimmat saaret ovat Ahosaari ja Verosaari. Kummankin pinta-ala on noin viisi hehtaaria ja ne sijaitsevat vierekkäin Myllyselän ja Levälahden välissä. Muita nimettyjä saaria ovat Simonsaari Verosaaren pohjoispuolella ja Koirasaari Pieksänpään luoteisosassa. Suuri osa Ylä-Pieksän ranta-alueesta on kulttuurimaisemaa peltoineen. Metsämaata on etenkin Rakkineensalmen ja Pieksänpään etelärannalla. Ylä- Pieksään laskee Rajapuro kaakosta ja Honkasenjoki etelästä Honkanen-järveltä (94,8 metriä mpy). Honkasta ja Ylä-Pieksää erottaa noin 300 metriä leveä kannas ja Honkasenniemi. Ylä-Pieksään laskee myös Halunanjoki luoteesta Haluna-järveltä (136,6 metriä mpy). Ylä-Pieksän luusua sijaitsee Myllyselän lounaisrannalla, josta alkaa etelään Suuri-Pieksään (85,8 metriä mpy) virtaava Pieksänjoki. Ylä-Pieksän ja Suuri-Pieksän välinen etäisyys on noin puolitoista kilometriä. Ylä-Pieksän vesitilavuus on 11 247 000 kuutiometriä. Järven tila luokiteltiin vuonna 2013 tyydyttäväksi. Ylä-Pieksä (04.617.1.001) kuuluu Ylä- Pieksän valuma-alueeseen (04.617), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Pieksän valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ylä- Pieksä, Haluna ja Honkanen. Alueen järvistä kuusi on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.Ylä-Pieksän valuma-alue (04.617). Järviwiki. Viitattu 28.4.2022. == Lähteet == Luokka:Juankosken järvet Luokka:Muuruvesi Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Haluna

Haluna on runsaskalkkinen järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 30 kilometriä pohjoiskoilliseen.Haluna. Järviwiki. Viitattu 28.4.2022. == Maantiede == Halunan pituus etelästä pohjoiseen on 1,4 kilometriä. Järven pohjoista osaa jakaa koillisen rannan niemimaa, jonka kohdalla järvi kapenee eteläosan puolen kilometrin leveydestä noin 200 metrin levyiseksi. Pohjoisin järvenosa on yli puoli kilometriä leveä. Noin kymmenesosa Halunasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 14 metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa. Matalinta on järven luoteisosassa. Halunan saariluku on kolme. Laajin saari on järven pohjoisosassa sijaitseva Kattilasaari. Halunan rannoilla ja ympäristössä on runsaasti peltomaata; metsämaata on eniten koillisilla ja eteläisillä rannoilla. Aivan järven pohjoista rantaa viistää rautatie. Järven pohjoispuolella sijaitsee Halunan kylä, jonka halki kulkee kantatie 75. Haluna laskee Halunanjokea kaakkoon Ylä-Pieksään (94,2 metriä mpy). Järvien välinen etäisyys on noin kaksi kilometriä. Halunan vesitilavuus on 3 081 000 kuutiometriä. Järven tila luokiteltiin vuonna 2013 hyväksi. Haluna (04.617.1.002) kuuluu Ylä-Pieksän valuma-alueeseen (04.617), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Pieksän valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ylä-Pieksä, Haluna ja Honkanen. Alueen järvistä kuusi on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.Ylä-Pieksän valuma-alue (04.617). Järviwiki. Viitattu 28.4.2022. == Lähteet == Luokka:Nilsiän järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Vuokonjärvi

Vuokonjärvi on pitkä ja kapea järvi Vuokon kylässä Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 90 kilometriä pohjoisluoteeseen. Järven keskellä sijaitsee noin kaksi neliökilometriä laaja Ruottilansaari.Vuokonjärvi. Järviwiki. Viitattu 28.4.2022. == Maantiede == Vuokonjärven pituus kaakosta luoteeseen on kahdeksan kilometriä. Järvi koostuu eteläisimmän osan Lehtilahdesta, jonka pohjoispuolella avautuu muutaman kymmenen hehtaarin laajuinen selkävesi. Siitä pohjoiseen järven jakaa kahtia noin neljä kilometriä pitkä Ruottilansaari. Saaren länsipuolella sijaitsee Kiteenselkä ja itäpuolella kapea, salmimainen järvenosa. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Nykyrinselkä. Kiteenselkää ja Nykyrinselkää yhdistää Saviniemensalmi. Kiteenselkä on muuta järveä syvempi. Ruottilansaaren pohjoispuolella on pienten saarten rykelmä ja itäpuolella pieni Riitansaari. Vuokonjärven pohjoiset ja eteläiset osat ovat luonnonsuojelualuetta. Rannat ovat kulttuurimaisemaa mukaan luettuna Ruottilansaaren pohjoinen ja eteläinen osa. Saaren keskiosa on metsämaata, jonka korkein kohta on noin 65 metriä järven pintaa ylempänä. Ruottilansaaren pohjoisosassa sijaitsee alle kymmenen aarin laajuinen lampi. Vuokonjärveen laskee Salakkapuro kaakosta ja Myllypuro luoteesta. Kiteenselän länsirannalle laskee Kiteenpuro ja Savipuro. Vuokonjärven luusua on altaan kaakkoiskolkassa Amerikanniemen kohdalla, josta alkaa itään Pielisen Vuokonlahteen virtaava alle kaksi kilometriä pitkä Vuokonjoki. Pielisen korkeustaso on 2,3 metriä Vuokonjärveä alempi. Vuokonjärven vesitilavuus on 9 427 000 kuutiometriä. Vuokonjärvi (04.415.1.001) kuuluu Vuokonjoen valuma-alueeseen (04.415), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Vuokonjärvi on Vuokonjoen valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on Jouhten. Vuokonjoen valuma-alueeseen kuuluu 32 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Vuokonjoen valuma-alue (04.415). Järviwiki. Viitattu 2.5.2022. == Lähteet == Luokka:Juuan järvet Luokka:Pielisen alue
Kalliojärvi (Juuka)

Kalliojärvi on suurelta osin lahdista koostuva, rantaviivaltaan polveileva korpijärvi Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 75 kilometriä pohjoisluoteeseen.Kalliojärvi. Järviwiki. Viitattu 29.4.2022. == Maantiede == Kalliojärven eteläisimmän osan Valkamalahden etelärannalta on 2,2 kilometriä pohjoisimman osan Vaikkolahden pohjoisrantaan. Järven läntisimmän osan muodostaa Tammilahti ja itäisimmän osan Jokilahti. Suurimmat niemimaat ovat länsirannan Aittoniemi ja itärannan Kalliojärvenniemi. Lähes puolet Kalliojärvestä on enintään kolme metriä syvä ja noin seitsemänosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä järven kaakkoisosassa Kalliojärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on vajaa kaksihehtaarinen Palosaari pohjoisessa. Muita nimettyjä saaria ovat Aittosaari, Telkkäsaari ja Pönttösaari. Kalliojärven ranta-alue on luonnontilaista, rakennuksia on vain muutama. Kalliojärveen laskee Koppalanjoki idästä Koppalanjärveltä (184,1 metriä mpy). Kalliojärvi laskee Tammilahden länsirannalta Kalliojokea etelään Polvijärveen (170,0 metriä mpy). Kalliojoki on noin kaksi kilometriä pitkä, mutta Kalliojärven ja Polvijärven välinen lyhyin etäisyys on alle 400 metriä. Kalliojärven vesitilavuus on 5 789 000 kuutiometriä. Kalliojärvi (04.762.1.020) kuuluu Polvijärven valuma-alue (04.762), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kalliojärvi on Polvijärven valuma-alueen kolmanneksi laajin vakavesi, laajimmat ovat Polvijärvi ja Koppalanjärvi. Polvijärven valuma-alueeseen kuuluu 35 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Polvijärven valuma-alue (04.762). Järviwiki. Viitattu 29.4.2022. Juuan Kalliojärvi on kuudenneksi laajin Suomen yli sadasta Kalliojärvestä.Kalliojärvi. Järviwiki. Viitattu 29.4.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Juuan järvet Luokka:Juojärven reitin valuma-alue
Santaranjärvi

Santaranjärvi on Etelä-Savossa Mikkelissä Santaran lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Santaranjärvi on 4,1 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen . Santaranjärven pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Järvi koostuu eteläosan pitkästä ja kapeasta Santaranlahdesta sekä pohjoisesta järvenosasta, jonka leveys on noin 800 metriä. Järvenosia erottaa noin kilometrin pituinen Muinosenniemi ja yhdistää niemen itäpuolitse kulkeva salmi. Järvellä on kartan mukaan 22 saarta. Sen luoteisosassa sijaitsee kaakkois–luoteissuuntainen saarijono. Saaret ovat kapeita. Laajin niistä on noin kaksihehtaarinen Rämsäsaari. Järven rantaviivan pituus on 17,4 kilometriä. Santaranjärven ranta-alue on pääosin metsä- ja suomaata. Järven luoteisrannalla sijaitsee Santaran kylä, joka lännessä rajautuu Heposalmeen, joka on osa Puulaa. == Luontoarvoja == Järvi on lievästi rehevä ja varsin humuspitoinen järvi Mikkelin luonto ja arvokkaat luontokohteet, pdf-tiedosto. Viitattu 16.4.2022. == Vesistösuhteet == Santaranjärvi (14.928.1.001) kuuluu Santaranjärven valuma-alueeseen (14.928), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Puulaveden alue (14.92) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Santaranjärvi on laajin Santaranjärven neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Kolme muuta ovat Iso-Lannoinen, Pieni- Lannoinen ja Kiroka.Santaranjärven valuma-alue (14.928) Järviwiki. Viitattu 30.4.2022. Santaranjärvi laskee Santaranjokea Puulaan. == Lähteet == Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Puulaveden alue
Detsl

Kirill Aleksandrovitš Tolmatski ()Russian rapper Detsl dead aged 35: Hip hop pioneer dies 'suddenly' minutes after gig Mirror, taiteilijanimeltään Detsl (; 22. heinäkuuta 1983 MoskovaInvestigation launched after Russian rap pioneer Detsl dies Tass – 3. helmikuuta 2019 Iževsk), oli venäläinen rapartisti.Why the death of rapper Detsl marks the end of an era for Russia’s 90s kids The Calvert Journal Detsl debytoi vuonna 2000 rapalbumilla Kto? tyDetsl AllMusic, jota myytiin yli miljoona kappaletta.Probe Launched Into Death Of Russian Rapper 'Detsl' Radio Free Europe / Radio Liberty Toinen albumi, Ulitšni bojets, ilmestyi vuonna 2001. Detsl oli yksi Venäjän ensimmäisistä ja suosituimmista valtavirran rapartisteista; häntä pidetään myös ensimmäisenä venäjänkielisten hip hop -äänitysten tekijänä. Hänen saamiinsa palkintoihin kuului MTV Video Music Award for International Viewer's Choice vuodelta 2000. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Kultainen gramofoni -palkinto. Detsl kuoli sydänkohtaukseen Iževskissä tekemänsä esiintymisen jälkeen. Detslin isä on musiikkituottaja Aleksandr Tolmatski. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Venäläiset hip hop -artistit Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet