Luettelo välirauhansopimuksen perusteella lakkautetuista järjestöistä

Luettelo välirauhansopimuksen perusteella lakkautetuista järjestöistä sisältää suomalaiset yhdistykset, jotka lakkautettiin jatkosodan vuonna 1944 päättäneen Suomen ja Neuvostoliiton välisen Moskovan välirauhansopimuksen nojalla. Valtioneuvosto lakkautti sopimuksen nojalla vuosina 1944–1946 yhteensä 3 327 yhdistystä tai yhteisöä, mutta toimintansa lopetti tai joutui lopettamaan myös lukuisia muita yhteisöjä, kuten sotilaspoika- ja lottatyttöosastoja sekä oppikoulujen ja seminaarien Karjala-seuroja.Uola 1999, s. 222. Suurin osa lakkautetuista järjestöistä koostui suojeluskuntien, Lotta Svärd -järjestön, Rintamamiesliiton, Heimosoturien, IKL:n ja Suomen Aseveljien Liiton paikallisosastoista. Välirauhansopimuksen 21. artiklan mukaan:Uola 1999, s. 29. ==Järjestöjen lakkauttamiset== Laki välirauhansopimuksen toimeenpanosta vahvistettiin ja tuli voimaan Suomessa 23. syyskuuta 1944. Välittömästi hyväksyttiin presidentin esittelyssä asetus, joka antoi valtioneuvostolle valtuudet lakkauttamisten toteuttamiseen. Ensimmäiset lakkautukset suoritettiin vielä samana iltana. Rauhansopimuksen tai asetuksen teksti ei määritellyt tarkemmin lakkautettavien järjestöjen kriteerejä, joten Castrénin hallitus tyytyi aluksi lakkauttamaan vain ilmeisimmät tapaukset eli lähinnä joukon pieniä avoimen kansallissosialistisia ryhmiä sekä Akateemisen Karjala- Seuran (AKS) ja Isänmaallisen Kansanliikkeen (IKL).Uola 1999, s. 29, 32–36. Muutamia tunnettuja saksalaissuuntausta tukeneita järjestöjä ei tarvinnut lakkauttaa välirauhansopimuksen nojalla. Suomen Valtakunnan Liitto jätettiin lakkauttamatta, sillä se oli rekisteröimätön yhdistys ja sen toiminta päättyi itsestään sodan loputtua. Suomalais-Saksalainen Seura lakkautti itse itsensä jo syyskuun alkupuolella.Uola 1999, s. 41–43. Lokakuun alusta 1944 alkaen liittoutuneiden valvontakomissio alkoi painostaa Suomen hallitusta uusiin lakkautuksiin.Uola 1999, s. 44–49. Komission puheenjohtaja Andrei Ždanov muun muassa painosti hallituksen lakkauttamaan suojeluskuntajärjestön, minkä perusteena käytettiin myös välirauhansopimuksen 4. artiklaa. Koska järjestön toiminta perustui erityislakiin, sitä ei voitu lakkauttaa pelkän asetuksen nojalla, vaan mainittu laki oli kumottava eduskunnan päätöksellä. Eduskunta kumosi lain 3. marraskuuta, ja lakkautus astui voimaan kolme päivää myöhemmin.Uola 1999, s. 64–66, 68–74. Pian lakkautettiin myös suojeluskuntien naisille tarkoitettu tukijärjestö Lotta Svärd.Uola 1999, s. 76–81. Lakkautetuiksi joutui myös suuri määrä yhdistysrekisteristä haravoimalla löydettyjä jo paljon aikaisemmin toimintansa lopettaneita tai vain paperilla olemassa olleita järjestöjä.Uola 1999, s. 82–84. Suomen Aseveljien Liitto lakkautettiin tammikuussa 1945 pitkän kiistelyn jälkeen, kommunistien vaatimuksesta ja valvontakomission painostamana, mikä venytti fasismi- käsitteen määrittelyä 21. artiklan tulkinnassa.Uola 1999, s. 96–113. Myöhemmin lakkautettiin useita urheiluseuroja ja harrastuskerhoja, joita valvontakomissio epäili niiden jäsenkunnan perusteella suojeluskuntien tai aseveliliiton toimintaa jatkaviksi peitejärjestöiksi. Asekätkennän paljastuminen keväällä 1945 tarjosi väitteille lisäperusteita.Uola 1999, s. 117–119, 126–129, 136–138. Kaikissa tapauksissa valvontakomission vaatimuksia ei kuitenkaan täytetty; esimerkiksi Suomen saksalainen seurakunta jätettiin lakkauttamatta.Uola 1999, s. 114–115. Ilmapuolustusliitto taas purki oma- aloitteisesti toimintansa kevään 1945 aikana ja siirsi tehtävänsä Suomen Ilmailuliitolle.Uola 1999, s. 131–135. Kommunistit pääsivät keväällä 1945 valtaan valtiollisessa poliisissa, jolloin syntyi niin sanottu punainen Valpo. Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) alkoi nyt käyttää järjestöjen lakkautusvaatimuksia sisäpoliittisena välineenä.Uola 1999, s. 130, 138. Viimeisinä lakkautettiin Itsenäisyyden Liitto ja Ylioppilasoikeisto toukokuussa 1946; samassa yhteydessä Pekkalan hallituksen enemmistö sen sijaan hylkäsi Valpon esityksen Ilmailuliiton, Reserviupseeriliiton, Suomalaisuuden Liiton ja Kokoomuksen Nuorten Liiton (KNL) lakkauttamisesta.Uola 1999, s. 161–166. Tämän jälkeen valvontakomissio ei enää aktiivisesti tukenut lakkautusvaatimuksia, joten niitä ei pantu toimeen.Uola 1999, s. 168–169. Vielä elo–syyskuussa 1947 SKDL yritti valvontakomission tukemana saada KNL:n ja Radikaalisen Kansanpuolueen lakkautetuiksi, mutta Pariisin rauhansopimuksen voimaan astumisen jälkeen Suomen hallitus ei katsonut enää välttämättömäksi taipua vaatimuksiin.Uola 1999, s. 197–201. Radikaalisen Kansanpuolueen johtajaa Ernesti Hentusta pidettiin tuolloin turvasäilössä noin puolitoista kuukautta. ==Luettelo lakkautetuista järjestöistä== Uola 1999, s. 262–271. Lakkautuspäivä Järjestö 23\. syyskuuta 1944 Akateeminen Karjala-Seura 23\. syyskuuta 1944 Akateemisten Naisten Karjala-Seura 23\. syyskuuta 1944 Isänmaallisen Kansanliikkeen kannatusyhdistys ja 406 paikallisyhdistystä 23\. syyskuuta 1944 Kansallissosialismin Kannatusyhdistys 23\. syyskuuta 1944 Kansallissosialistit 23\. syyskuuta 1944 Nuoret valtakunnan rakentajat 23\. syyskuuta 1944 Samfundet Folkgemenskap 23\. syyskuuta 1944 Siniristi 23\. syyskuuta 1944 Suomen Kansallinen Sanomalehtimiesliitto 23\. syyskuuta 1944 Suomen Kansallissosialistinen Työjärjestö 23\. syyskuuta 1944 Suomen Kansallissosialistinen Työväenpuolue 23\. syyskuuta 1944 Suomen Kansallissosialistisen Liiton kannatusyhdistys 23\. syyskuuta 1944 SS- Aseveljet 23\. syyskuuta 1944 Yleinen Kansallissosialistinen Yhdistys 12\. lokakuuta 1944 Suomalais-sosialistinen Työväenpuolue 12\. lokakuuta 1944 Suomen Työrintama 12\. lokakuuta 1944 Suomen Vartijain Yhdistys 12\. lokakuuta 1944 Svenska Tysklandsvänner i Finland 12\. lokakuuta 1944 Vapaan Suomen Kannatusyhdistys 12\. lokakuuta 1944 Vapaussodan kenttäharmaat 19\. lokakuuta 1944 Inkerin Liitto 19\. lokakuuta 1944 Luova Työ 19\. lokakuuta 1944 Rintamamiesliitto ja sen 232 paikallisyhdistystä 19\. lokakuuta 1944 Rintamamiesten Naisliitto ja sen 58 paikallisosastoa 19\. lokakuuta 1944 Suomen Heimosoturien Liitto 19\. lokakuuta 1944 Suomen Kansallissosialistinen Liitto 19\. lokakuuta 1944 Suomen Luovan Työn Liitto 19\. lokakuuta 1944 Suomen Suojelusliitto 2\. marraskuuta 1944 Suomen Heimosoturien Liiton kannatusyhdistys 2\. marraskuuta 1944 Suomen Vapaa Merimiesliitto 2\. marraskuuta 1944 Turun Inkeriläinen Kerho 2\. marraskuuta 1944 Vapaussodan Raakunain Tampereen osasto 2\. marraskuuta 1944 Vapaussodan Uudenmaan rakuunat 6\. marraskuuta 1944 Suojeluskuntajärjestö, 38 suojeluskuntapiiriä ja 714 paikallista suojeluskuntaa 23\. marraskuuta 1944 Lotta Svärd ja sen 787 paikallisosastoa. 24\. marraskuuta 1944 150 suojeluskuntien kannatusyhdistystä ja harrastuskerhoa 18\. tammikuuta 1945 Ajan Sanan kannatusyhdistys 18\. tammikuuta 1945 Deutsche Handelskammer in Finnland – Saksalainen Kauppakamari Suomessa 18\. tammikuuta 1945 Deutscher-Finnischer Wirtschaftsbund 18\. tammikuuta 1945 Deutscher Jägerbund Zweigruppe Finnland 18\. tammikuuta 1945 Deutscher Männergesangverein 18\. tammikuuta 1945 Deutscher Wohltätigkeitsverein in Finnland 18\. tammikuuta 1945 Finnisch-Deutscher Studentverein 18\. tammikuuta 1945 Heimojärjestöjen Liitto ja 4 paikallisseuraa 18\. tammikuuta 1945 Helsingin Suomalaissosialistit 18\. tammikuuta 1945 Iskumiehet 18\. tammikuuta 1945 Isänmaallisen Kansanpuolueen Keskusjärjestö 18\. tammikuuta 1945 Isänmaallisten Työntekijäin Yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Kansallisen Uudistusliikkeen Työjärjestö 18\. tammikuuta 1945 Kansallispoliittinen Yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Kansan Vapauden Liitto 18\. tammikuuta 1945 Ryska Kolonin i Finland 18\. tammikuuta 1945 Rysk-Finska föreningen f.d. militärer 18\. tammikuuta 1945 Suomalais-latvialainen yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Suomalais-liettualainen yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Suomalais-virolainen Seura ja 2 paikallista Viron ystävyysseuraa 18\. tammikuuta 1945 Suomen Heimotyöseura 18\. tammikuuta 1945 Suomen Kansallinen Työväenpuolue 18\. tammikuuta 1945 Suomen Kansallissosialistien Työrintama 18\. tammikuuta 1945 Suomen Kansallissosialistisen Työjärjestön kannatusyhdistys 18\. tammikuuta 1945 Suomen Kansanliikkeen Yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Suomen Lukko ja sen 2 paikallisyhdistystä 18\. tammikuuta 1945 Ukrainalainen Hromada Suomessa 18\. tammikuuta 1945 Uusi Suomalainen Puolue 18\. tammikuuta 1945 Uus-sosialistinen Puolue 18\. tammikuuta 1945 Valvojain Kerho 18\. tammikuuta 1945 Vapaussodan rakuunat ja 1 paikallinen vapaussoturiyhdistys 18\. tammikuuta 1945 Vapaussoturien Huolto 18\. tammikuuta 1945 Venäjältä paenneiden Suomen kansalaisten seura ja sen 1 paikallisseura 18\. tammikuuta 1945 Viipurin Kansallissosialistinen Yhdistys 18\. tammikuuta 1945 Voimistelu- ja Urheiluseura Unitas 18\. tammikuuta 1945 Yhteisrintama 18\. tammikuuta 1945 Zweno 18\. tammikuuta 1945 21 suojeluskuntien kannatusyhdistystä ja harrastuskerhoa sekä Helsingin Lottavoimistelijat 18\. tammikuuta 1945 15 rintamamiesyhdistystä ja niihin liittyvää paikallisjärjestöä 18\. tammikuuta 1945 6 paikallista saksalaista tai saksalais-suomalaista yhdistystä 18\. tammikuuta 1945 3 Lapuan liikkeen paikallisosastoa 18\. tammikuuta 1945 3 Sinimustien paikallisosastoa 25\. tammikuuta 1945 Suomen Aseveljien Liitto ja sen 708 paikallisosastoa 22\. maaliskuuta 1945 Helsingin Voimistelu- ja Suunnistamisyhdistys 3\. toukokuuta 1945 Ålands Skytteförening 31\. toukokuuta 1945 Keski-Suomen Kerho 28\. kesäkuuta 1945 Itäkarjalaisten koulukodin kannatusyhdistys 28\. kesäkuuta 1945 Karjalakerhojen Keskusliitto ja sen 17 paikallisosastoa 28\. kesäkuuta 1945 Luftsvärnsförening 28\. kesäkuuta 1945 32 heimosoturien paikallisosastoa 28\. kesäkuuta 1945 27 paikallista ilmapuolustusyhdistystä 28\. kesäkuuta 1945 12 ruotsinkielistä rintamamiesyhdistystä 28\. kesäkuuta 1945 2 suojeluskuntien paikallisyhdistystä 28\. kesäkuuta 1945 1 aseveliliiton paikallisosaston kannatusyhdistys 5\. heinäkuuta 1945 Keljon Lentokerho 5\. heinäkuuta 1945 Lahden Ilmailuyhdistys 5\. heinäkuuta 1945 Nurmeksen purjelentokerho 16\. toukokuuta 1946 Itsenäisyyden Liitto 16\. toukokuuta 1946 Ylioppilasoikeisto ==Pariisin rauhansopimus== Välirauhansopimuksen korvanneeseen Pariisin rauhansopimukseen sisällytettiin vastaava 8. artikla, jonka mukaan Suomi sitoutui vastaisuudessakin olemaan sallimatta välirauhansopimuksessa kiellettyjen tai vastaavantyyppisten järjestöjen toimintaa. Syyskuussa 1944 annettu niin sanottu ”Castrénin asetus” kuitenkin raukesi Pariisin rauhansopimuksen tullessa voimaan, joten sen jälkeen valtioneuvostolla ei enää ollut valtuuksia järjestöjen lakkauttamiseen vaan lakkauttamisten oli tapahduttava yhdistyslain mukaisesti oikeusistuimen päätöksellä.Uola 1999, s. 209–212. Pariisin rauhansopimuksen perusteella lakkautettiin vielä 1970-luvun lopulla neljä Pekka Siitoimen perustamaa kansallissosialistista järjestöä. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Välirauhansopimuksen perusteella lakkautetut järjestöt Välirauhansopimuksen perusteella lakkautetut järjestöt Välirauhansopimuksen perusteella lakkautetut *