EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Pudasjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pudasjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pudasjärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Illikaisen saha- ja myllypaikan muistomerkkiPohjois­Pohjanmaan rakennettu kulttuuriympäristö 2015, Pudasjärvi; sivu 61; Pohjois-pohjanmaa.fi Livo 2002 Katovuosina nälkään kuolleiden muistomerkki Kirkonkylä Lapin sodan Aittojärven muistomerkki Aittojärvi 1994 Lapin sodan Hetekylän muistomerkki Hetekylän tienhaarassa VT 20 varrella Hetekylä 1994 Pudasjärven ensimmäisen kirkkoherran ja hänen perheensä muistomerkki Kirkon pihamaa 1958 Saab 35S Draken (DK-219) muistomerkkinä lentokentälläSaab 35S Draken (DK-219); Ilmailumuseot.fi Pudasjärven lentokentän portilla, Lentäjäntie 49 Sankarimuistomerkki Uusi päivä, RiekinkangasPaavo Tolonen; Kirjastovirma.fi Pudasjärven hautausmaa, Siuruantie 256 1978 100px Sankariristi, RiekinkangasPudasjärvi, Riekinkangas; Sotasampo.fi Pudasjärven hautausmaa, Siuruantie 256 1951 100px Sankarimuistomerkki, SarakyläPudasjärvi, Sarakylä; Sotasampo.fiSarakylän hautausmaa; Pudasjarvenseurakunta.fi Sarakylän hautausmaa, Sarakyläntie 4823 1957 100px Taipaleenharjun koulupiirin sodissa 1939-1944 kaatuneiden entisten oppilaiden muistomerkki Taipaleenharjuntie 10 Taipaleenharju Vapaussodan muistomerkki, Pudasjärvi Pudasjärven kirkon kirkkotarha 1924 == Lähteet == Luokka:Pudasjärvi Pudasjärvi
Luettelo Pyhäjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pyhäjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pyhäjoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Liekki- patsasPyhäjoen kuulumiset 22.1.2011, sivu 5 Vanha maantie 24, Yppäri 1937 100px Pauhalla-patsasKari Juvan taideteokset; Turisti-info.fi Kunnantalon edessä, Kuntatie 1 1987 (kaiverrus teoksessa) 100px Sankarimuistomerkki Vanhatie 27 ja Veikko Nortomaa 1949 100px Talvi- ja Jatkosotaan lähdön muistomerkki Pyhäjoen kirkon pysäköintialue 1997 100px Vaivaisukko Kirkon muurissa 1855 Vapaussodan muistomerkki Vanhatie 27 1920 == Lähteet == Luokka:Pyhäjoki Pyhäjoki
Luettelo Pyhäjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pyhäjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pyhäjärven kaupungissa (vuosina 1993–1995 Pyhäsalmi) olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Helena Takalon patsasHelena-patsas löysi paikkansa; Kaleva 3.7.2006Tulkku, s. 23 Puisto Ollintien varrella (lähin osoite Ollintie 14) Keskusta 2006 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Pyhäjärven kirkkomaa, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 1961 100px Muualle haudattujen muistomerkki Pyhäjärven kirkkomaa, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 100px Olli Tikan muistomerkkiTulkku, s. 10 Kaupungintalon viereinen nurmikko, Ollintie 26. Keskusta 1952 100px Pyhäjärvisen työn kunniaksi (suihkukaivoveistos)Tulkku, s. 30 Yläkylän liikenneympyrän vieressä, Ollintien ja Emolahdentien risteys 1991 100px SankarimuistomerkkiPyhäjärvi (O.l.), Pyhäjärven sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Pyhäjärven kirkon sankarihautausmaa, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 1961 100px Sotaan lähteneiden muistomerkki (Suuntaurat)Tulkku, s. 17 Pyhäsalmi, Rautatieasema, Asematie 6 1989 Toisen kirkon muistomerkkiPyhäjärven kirkot; Kirjastovirma.fi Ns. pikkupappilaa vastapäätä, Pyhäjärventie Pyhäjärven kirkonkylä 1953Kuopion Sanomat 26.5.1953 100px Tyhjän sylin muistomerkki Pyhäjärven kirkkomaa, pienempi hautausmaapalsta tien toisella puolella, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 100px Vakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkki, Pyhäjärvi; Punaisten muistomerkit Pyhäjärven kirkkomaa, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 1962 100px Vapaussodan muistomerkki Pyhäjärven kirkon sankarihautausmaa, Pyhäjärventie 470 Pyhäjärven kirkonkylä 1921 Vanhan hautausmaan muistomerkki Lähin osoite Pyhäjärventie 408, tien itäpuolelle, polku talon pohjoispuolelta Pyhäjärven kirkonkylä 100px Woimaa!Tulkku, s. 26 Keskuskoulun sisäänkäynnin vieressä, Tunturitie 1 1986 100px YliheittäjäTulkku, s. 15 Alakylän kiertoliittymä, Ollintien ja Pyhäjärventien risteys 100px == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Pyhäjärvi Pyhäjärvi
Luettelo Pyhännän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pyhännän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pyhännän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD SankarimuistomerkkiPyhäntä, Pyhännän hautausmaa; Sotasampo.fi Pyhännän kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 14 100px Muualle haudattujen muistomerkki Kaipuun liekkiPyhännän kirkko; Kirjastovirma.fi Kirkon piha (karttalinkki likimääräinen) 1993 Vapaussodan muistomerkki Pyhännän kirkon sankarihautausmaa 1921 100px == Lähteet == Luokka:Pyhäntä Pyhäntä
Luettelo Reisjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Reisjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Reisjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Kivikauden aikaisen asutuksen muistomerkkiReisjärven yhdistystoiminta; Kirjastovirma.fi Hylkirannantie 94 kohdalla Hylkiranta Nälkään kuolleiden muistomerkkiReisjärven kirkko; Kirjastovirma. Reisjärven kirkon lounaisseinusta, Reisjärventie 15 1972 Sankarimuistomerkki Oi paljasta pääs elon matkamiesReisjärvi, Reisjärven sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Reisjärven kirkon sankarihautausmaa, Reisjärventie 15 1960 100px Vapaussodan muistomerkki Reisjärven kirkon sankarihautausmaa, Reisjärventie 15 1923 == Lähteet == Luokka:Reisjärvi Reisjärvi
Luettelo Sievin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Sievin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sievin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Arkkuinpirtin muistomerkki Ojitetulla suolla, n. 450 metriä polkua tieltä etelään, lähin osoite Pikkuradantie 375 Arkkuinpirtti Muualle haudattujen muistomerkki, Vanha kirkkosivu 97, MRKY Vanhankirkon hautausmaa, Vanhankirkontie 51 Vanhakirkko Muualle haudattujen muistomerkki Tiepuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä ja 2004 100px Nälkävuosien muistomerkki Tiepuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä 1966 Paavo Korven muistomerkki Jyringin koulun piha, Kylätie 47 Jyrinki Peltosalon kalmiston muistomerkki Hernesalo, Järvikylä (karttalinkki likimääräinen) Järvikylä Posiolaisten muistokivi Tiepuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä Sankarihautojen muistomerkkiKeskipohjanmaa 26. ja 27.7.1959Sievi; Kuvagalleria Juha Hotari Sievin Kirkon sankarihautausmaa, Haikolantie 44 Kirkonkylä 1959 100px Sievin ja Raution esipolville pystytetty muistomerkki Vanhankirkon hautausmaa, Vanhankirkontie 51 Sievinkylä 1969 (kaiverrus laatassa) Sievin poika (Mutti-Matti)Mäntynen Taru, CV; Galleriat.net Suihkukaivoveistos Sievin kunnantalon etupihalla, Haikolantie 16 Kirkonkylä 1998 100px Sievin vanhan kirkon muistomerkki Vanhankirkon hautausmaa, Vanhankirkontie 51 Vanhakirkko Sotaan lähteneiden muistomerkki Korhosen ala- asteen piha-alue, Koulukatu 10 Asemakylä Suojeluskuntatalon ja entisen kunnantalon paikan muistokivi Pääkirjaston pihalla, Haikolantie 19 Kirkonkylä Syntymättömien lasten muistomerkki Tiepuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä ja 2004 100px Tuonen kannel Tienvieren metsäsaarekkeessa, tien pohjoispuolella, n. 2,2 km VT 28:lta, Rautiontie Ruuttila Vaivaisukko Entisen ruumishuoneen seinä, Tienpuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä Vapaussodan invaliidien ja rinamamiesten muistomerkki Tiepuolihautausmaa, Kirkkotie 4 Kirkonkylä Vapaussodan muistomerkki Sievin Kirkon kirkkotarha Kirkonkylä 1921 Vääräjoen muistomerkki Vääräjoen varressa, lähin osoite Jokisuuntie 95, siitä pikkutietä n. 300 m + 150 m joenvartta Jokikylä 1992 == Lähteet == *Pohjois- Pohjanmaan rakennettu kulttuuriympäristö 2015 - Sievi; MRKY === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sievi Sievi
Luettelo Taivalkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Taivalkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Taivalkosken kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Taivalkosken torilla on kirjailija Kalle Päätalon muistomerkki Kirja. Päätalo puolestaan lahjoitti kunnalle Iijoen tukkilaisten muistoksi teräsveistoksen Uneutettu vonkamies, joka on Päätalon lapsuudenkodin pihassa. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Jokijärven kappeliseurakunnan kirkon muistomerkki Jokijärven koulun pihamaa Jokijärvi 1959Kaleva 28.9.1959 100px 100px Jokijärven Kirkkosaaren honkainen muistoristi Jokijärven Kirkkosaaressa Jokijärvi 1967 Kalle Päätalon muistomerkki Kirja Taivalkosken tori Kirkonkylä 2005 100px Kahden toisessa maailmansodassa kuolleen sotavangin hauta Repoaro, lähin osoite Ouluntie 51 tai 53 Tervalampi Kenttäradan 1942–44 uhrien muistomerkki (muistomerkkejä on kaksi, toisen pystytti Taivalkosken kunta 1994 ja toisen Puolan tasavalta 2015) Jokijärven tien varressa, Isokumpu Isokumpu 1994, 2015 Sankarimuistomerkki Isänmaan vartiosotilasTaivalkoski; Sotasampo.fi Sankarihautausmaalla Taivalkosken kirkon vieressä, Kirkkotie 7 Kirkonkylä 1957 100px Tuntemattomien sotilaiden hauta Sotavankileirin hautausmaa, Harjajoki. Polku kohteelle alkaa läheltä osoitetta Matopääntie 41. Peuralampi Uneutettu vonkamiesUneutettu vonkamies Taivalkoski; Tukkilaiset.com Jokijärvenkylän Kallioniemessä, Kalle Päätalon lapsuudenkodin piha, Kallioniementie Jokijärvi 1989 100px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Taivalkoski Taivalkoski
Luettelo Tyrnävän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Tyrnävän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tyrnävän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Tyrnävään on liitetty suurelta osin Temmeksen kunta. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Arjen helmiä Vanhatien/ Tupostien/ Muhostien/ Kirkkotien kiertoliittymä Tyrnävän kirkonkylä 2015 100px Hiihtäjä- patsas Tyrnävän kirkon lähellä, Kirkkotien alku Tyrnävän kirkonkylä 1979 100px Muualle haudattujen muistomerkki Lähellä sankariristiä, Temmeksen hautausmaa, Temmeksen kirkkotie 1 Temmes Seitsemän talvisodan evakkotiellä kuolleen suomussalmelaisen lapsen muistokivi Temmeksen hautausmaan itälaidalla, Temmeksen kirkkotie 1 Temmes 1963 Sankarimuistomerkki,Temmes Temmeksen kirkon sankarihautausmaa Temmes 1956 100px Sankarimuistomerkki, Tyrnävä Tyrnävän kirkon sankarihautausmaa, Tyrnävän kirkonkylä 1949 100px Sotaan lähtijöiden muistokiviSuomen sotamuistomerkit 1939-1945; Sotaan lähtijäiden muistokivi Tyrnävän terveyskeskuksen sisäpihalla, Kirkkotie 9 1989 Suomen sodan soturien muistomerkki Temmeksen kirkon hautausmaa Temmes 1963 100px Tyrnävän vanhan kirkon muistomerkki Tyrnävän vanhalla hautausmaa, Tyrnävän kirkonkylä 1965 100px VaivaisukkoTemmeksen vaivaisukko; Kirjastovirma.fi Temmeksen kirkon muurin edusta Temmes 1858 100px Vapaussodan muistomerkki eli Kansalaissodan muistomerkki, Temmes Temmeksen kirkon sankarihautausmaa Temmes 1921 Vapaussodan muistomerkki eli Kansalaissodan muistomerkki, Tyrnävä Tyrnävän kirkon sankarihautausmaa, Tyrnävän kirkonkylä 1920 tai 1921 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tyrnävä Tyrnävä
Satu Tiivola

Satu Taimi Irene Tiivola (o.s. Haavisto, vuosina 1944–1946 Kare, 1946–1975 Vuoristo; 1. syyskuuta 1924 Sipoo – 7. joulukuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja kauppaneuvos, joka toimi vaatetus-, hotelli- ja ravintola-alalla. ==Ura== Tiivolan vanhemmat olivat autoilija Svante Haavisto ja Lempi Widberg, jotka olivat lähtöisin Isojoelta mutta asettuivat myöhemmin Helsinkiin. Tiivola työskenteli nuoruudessaan tekstiililiikkeen myymälänhoitajana ja kävi iltaoppikoulua. Hän nai vuonna 1944 Paavo Kareen (ent. Bogdanoff), mutta he erosivat jo kaksi vuotta myöhemmin. Tiivolan toinen puoliso oli vuodesta 1946 ravintolanjohtaja Leo Vuoristo (1919–1973). Miehensä veikkausvoiton turvin Tiivola hankki vuonna 1950 Helsingin Kampinkadulta vaatetusliikkeen, ja hänen johdollaan Helsinkiläinen Muotihuone Oy kasvoi liikeketjuksi. Hän osallistui myös perheen ravintolatoimintaan, johon kuului muun muassa Suomen ensimmäinen hampurilaisravintola Broadway; puolisot uudistivat myös Porvoon Seurahuonetta ja Helsingin Espilää. Vuonna 1955 Satu Tiivola perusti alusvaateketju Lollon. Nimen innoittajana oli italialainen näyttelijä ja malli Gina Lollobrigida, jonka mainosfilmejä Tiivola oli nähnyt lomamatkallaan Roomassa. Vuoristojen hotelli- ja ravintolayritys arvioitiin 1970-luvun alussa pohjoismaiden suurimmaksi perheomisteiseksi ketjuksi, johon kuuluivat muun muassa Helsingin Adlon, Kaivohuone ja Seurahuone sekä Haikon kartano. Leo Vuoriston kuoleman jälkeen Tiivola jatkoi yrityksen johtamista. Hän avioitui vuonna 1975 Suomen Yhdyspankin pääjohtajan, niin ikään vuonna 1973 leskeksi jääneen Mika Tiivolan kanssa. Vuoristo-yhtymä on keskittynyt Haikkoon, ja Tiivola jatkoi 2000-luvulla työskentelyä yhtiön hallituksen päätoimisena puheenjohtajana sekä toimi lukuisissa luottamustehtävissä. Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi vuonna 1977. Satu Tiivolalla oli kolme lasta, joista vanhin, vuonna 1946 syntynyt Irmeli-tytär, on hänen ensimmäisestä ja nuoremmat Veikko (s. 1952) ja yrittäjä Katriina Vuoristo (nyk. Wuoristo, s. 1954) hänen toisesta avioliitostaan. ==Julkaisuja== * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset ravintoloitsijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Libyan kansalliskirjasto

Libyan kansalliskirjasto () on Bengasin kaupungissa toimiva Libyan kansalliskirjasto. Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1972. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *أزمة الكتاب في دار الكتب الوطنية بليبيا (aljazeera.net) Luokka:Libyan kulttuuri Luokka:Libyan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Bengasi Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Tunisian kansalliskirjasto

Tunisian kansalliskirjasto (, lyh. BnT, ) on Tunisin kaupungissa toimiva Tunisian kansalliskirjasto. Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1885. Nykyisessä päärakennuksessaan kirjasto on toiminut vuodesta 2005 lähtien. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Tunisia (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla- world-report.org) Luokka:Tunisialainen kulttuuri Luokka:Tunisin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Algerian kansalliskirjasto

Algerian kansalliskirjasto (, lyh. BNA, ) on Algerin kaupungissa toimiva Algerian kansalliskirjasto. Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1835. Nykyinen kirjastorakennus on 1950-luvulta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Algeria (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) Luokka:Algerialainen kulttuuri Luokka:Alger Luokka:Algerian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Samsung Gear S3

Samsung Gear S3 on Samsungin Gear -tuoteperheeseen kuuluva kolmannen sukupolven älykello. Laitteesta on saatavilla kahdenlaista mallia, Gear S3 Classic ja Gear S3 Frontier. Classic on hienostuneempi ja soveltuu hyvin käytettäväksi minkä tahansa asukokonaisuuden kanssa. Frontier taas on hieman enemmän sporttinen ja sopii paremmin urheiluun tai retkeilyyn. Gear S3 julkaistiin syyskuussa 2016, kun Samsung oli aikaisemmin kertonut julkaisevansa kolme uutta Gear S3 -mallia. Luokka:Samsung Electronicsin älykellot Luokka:Vuoden 2016 älykellot
Rasmus Tarkiainen

Rasmus ”Rasse” Tarkiainen (s. 14. lokakuuta 1992 Pori) on porilainen jääkiekkoilija ja näyttelijä, joka tunnetaan rooleistaan jääkiekkoilija Mika Strömbergina elokuvassa 95. ja sotilaspoliisina sarjassa Kalifornian kommando Rasmus on opiskellut liikuntapedagogiikkaa Jyväskylän yliopistossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sakkola-museo

Sakkola-museo on Lempäälässä Kuokkalan museoraitilla sijaitseva museo. Museossa on esillä luovutetulle alueelle jääneen Sakkolan pitäjän alueelta kerättyä perinneaineistoa.Kuokkalan museoraittiLempälä-Seura: Kuokkalan museoraittiMuseokompassi: Pirkanmaan museot: Kuokkalan museoraitti Lempäälä oli niitä alueita joille Karjalan-evakkoja sijoitettiin eniten. He perustivat Sakkola-museon, jossa on esillä evakkomatkalle mukaan otettuja esineitä. Sakkola-museon toiminnasta vastaa Sakkola-säätiö. Museoalueella järjestetään myös kesäteatteriesityksiä.Sakkola-museo . Viitattu 31.12.2017 Museo avattiin 30. kesäkuuta 2000. Museossa on muun muassa Sakkolan kirkon pienoismalli.Avajaisjuhla, Sakkolan museo. Viitattu 31.12.2017 ==Lähteet== Luokka:Suomen museot Luokka:Lempäälä
Llandoveryn linna

Llanymddyfrin linna (, ) on keskiaikainen linnanraunio Walesissa Llanymddyfrissä. Llywelyn ap Gruffudd onnistui valloittamaan sen lyhyeksi aikaa vuonna 1282. Nykyisen linnan on luultavasti rakennuttanut John Giffard. Hywel ap Rhys poltti sen kapinan aikana, jonka jälkeen se jäi pois käytöstä ja siitä otettiin kiveä rakennusaineeksi. Linnan säilyneet osat ovat suuri D-muotoinen torni, kaksitorninen porttihuone ja osia kehämuurista keskuskukkulan ympärillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Carmarthenshiren linnat Luokka:Grade II* -luokan rakennukset Walesissa
St Davidsin hiippakunta

St Davidsin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Walesin länsiosassa. Hiippakunnan alue käsittää Ceredigionin, Carmarthenshiren, Pembrokeshiren ja pienen osan läntisestä Glamorganista. Hiippakunnan piispanistuimena toimii St Davidin tuomiokirkko St David’sin kaupungissa. Nykyisen katedraalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1181 ja se on paikalla, jolle Pyhä David perusti luostarin 500-luvulla. Luokka:Walesin kirkon hiippakunnat
Jouhiluikka

Jouhiluikka (Eleocharis quinqueflora) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja pilliluikkien (Eleocharis) sukuun kuuluva matalakasvuinen kasvilaji. Se muistuttaa muita luikkalajeja, eniten rantaluikkaa (Eleocharis palustris), mutta harvakukkainen kukintotähkä sekä pitkät alimmat tähkäsuomut ovat jouhiluikalle lajityypillisiä, muista lajeista erottavia piirteitä. Jouhiluikalla on suikertava juurakko, jonka kärjessä on ruskehtava talvehtimissilmu. Varret ovat tummanvihreitä, tanakoita sekä lehdettömiä ja kasvavat harvoin yli 10 cm korkeiksi. Tyvellä olevat lehtitupet ovat punaruskeita. Jouhiluikan kukintona on varren kärjessä oleva yksittäinen, soikea tähkä. Tähkä on yleensä vain 5 mm pitkä ja siinä on viidestä seitsemään kukkaa. Tähkäsuomut ovat harvassa, munanmuotoisia sekä typäkkäkärkisiä ja niissä on vihreä tai ruskehtava keskisuoni. Kahden alimman tähkäsuomun pituus on ainakin puolet koko tähkän pituudesta. Kukat ovat kolmiluottisia. Jouhiluikka kasvaa kosteilla, matalakasvustoisilla, kalkkipitoisilla ruohomailla usein runsaina kasvustoina. Pienuutensa vuoksi jouhiluikka saattaa kuitenkin jäädä helposti huomaamatta. Jouhiluikkaa tavataan Suomessa ympäri maata, lähinnä Suomenlahden rannikolla, Ahvenanmaalla, Pohjanmaan rannikolla sekä ympäri Lappia. Yleisimmillään jouhiluikka on Inarijärven ympäristössä sekä lounaissaaristossa. Jouhiluikan tieteellisen nimen lajinimi quinqueflora tulee latinan kielen sanoista quinque (suom. viisi) ja flos (suom. kukka) ja viittaa kukkien lukumäärään jouhiluikan kukintona olevassa tähkässä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Jouhiluikka (Eleocharis quinqueflora) * JSTOR Global Plants: Eleocharis quinqueflora * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Eleocharis quinqueflora * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eleocharis quinqueflora * United States Department of Agriculture (USDA): Eleocharis quinqueflora * Flora of China: Eleocharis quinqueflora Luokka:Luikat
Məhəmməd Mirzəbəyov

Məhəmməd Mirzəbəy oğlu Mirzəbəyov (, s. 16. marraskuuta 1990 Mahatškala, Dagestanin ASNT, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto, nykyinen Dagestan, Venäjä) on venäläis-azerbaidžanilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Azerbaidžanin jalkapalloliigassa pelaavaa Neftçi BakuaMəhəmməd Mirzəbəyov FootballFacts.ru- sivustolla Məhəmməd Mirzəbəyov Azerbaidžanin ammattilainen jalkapalloliiga- sivustolla , , Məhəmməd Mirzəbəyov Soccerway-sivustolla ja on pelipaikaltaan puolustaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Məhəmməd Mirzəbəyov National Football Teams-sivustolla * Məhəmməd Mirzəbəyov Soccerway-sivustolla * Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Azerbaidžanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Venäläiset jalkapalloilijat
Videopelivuosi 2018

__NOTOC__ Videopelivuosi 2018 käsittelee vuoden 2018 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia. == Tapahtumia == : 19.–23. maaliskuuta - Game Developers Conference : 12.–14. kesäkuuta - Electronic Entertainment Expo 2018 : 21.–25. elokuuta - Gamescom : 20.–23. syyskuuta - Tokyo Game Show : 26.–30. lokakuuta - Paris Games Week : 2.–4. marraskuuta - GameXpo == Videopelijulkaisuja == Merkintä Ohjelmisto iOS Apple iOS Mac Mac OS Win Microsoft Windows Lin Linux 3DS Nintendo 3DS NS Nintendo Switch PS4 PlayStation 4 PSV PlayStation Vita XOne Xbox One === Tammikuu === : 26. tammikuuta - Monster Hunter: World : 30. tammikuuta - Dissidia Final Fantasy NT === Helmikuu === : 13. helmikuuta - Kingdom Come: Deliverance : 20. helmikuuta - Metal Gear Survive === Maaliskuu === : 15. maaliskuuta - Surviving Mars : 23. maaliskuuta - Ni no Kuni II: Revenant Kingdom : 27. maaliskuuta - Far Cry 5 === Huhtikuu === : 17. huhtikuuta - Yakuza 6: The Song of Life : 20. huhtikuuta - God of War : 24. huhtikuuta - BattleTech === Toukokuu === : 8. toukokuuta - Pillars of Eternity II: Deadfire : 25. toukokuuta - Detroit: Become Human === Kesäkuu === : 14. kesäkuuta - Wreckfest : 15. kesäkuuta - Among Us === Heinäkuu === : 13. heinäkuuta - Octopath Traveler === Elokuu === : 10. elokuuta - Madden NFL 19 === Syyskuu === : 4. syyskuuta - Dragon Quest XI : 7. syyskuuta - Marvel's Spider-Man : 7. syyskuuta - NBA 2K19 : 12. syyskuuta - Assetto Corsa Competizione : 14. syyskuuta - Shadow of the Tomb Raider : 18. syyskuuta - The Bard's Tale IV: Barrows Deep : 25. syyskuuta - Valkyria Chronicles 4 : 25. syyskuuta - Pathfinder: Kingmaker : 26. syyskuuta - Life Is Strange 2 === Lokakuu === : 2. lokakuuta - Mega Man 11 : 2. lokakuuta - Forza Horizon 4 : 5. lokakuuta - Assassin’s Creed Odyssey : 5. lokakuuta - Super Mario Party : 12. lokakuuta - Call of Duty: Black Ops 4 : 12. lokakuuta - Starlink: Battle for Atlas : 19. lokakuuta - Soulcalibur VI : 26. lokakuuta - Red Dead Redemption 2 : 28. lokakuuta - FIFA 19 === Marraskuu === : 13. marraskuuta - Hitman 2 : 14. marraskuuta - Fallout 76 : 16. marraskuuta - Pokémon Let’s Go Pikachu ja Let’s Go Eevee : 20. marraskuuta - Battlefield V === Joulukuu === : 4. joulukuuta - Just Cause 4 : 7. joulukuuta - Super Smash Bros. Ultimate : 13. joulukuuta - Judge Eyes: Shinigami no Yuigon (Japanissa) === Tuntematon päivämäärä === : Cell to Singularity == Lähteet == Luokka:Videopelivuodet *
Prestatynin rautatieasema

Prestatynin rautatieasema on rautatieasema Prestatynin kaupungissa Denbighshiressä, Walesissa. Se sijaitsee North Wales Coast Linen varrella. Sitä käytti 332 714 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Historia == Alkuperäinen Prestatynin asema avattiin 1. toukokuuta 1848. Siellä oli kaksi laituria, joista toisella oli kaksikerroksinen tiilinen asemarakennus. Linjan liikennemäärät kasvoivat niin suuriksi, että pian alkuperäinen kaksiraiteinen rata muutettiin neliraiteiseksi. Useimpia asemia vain laajennettiin ja muokattiin uudelle järjestelylle sopivaksi, mutta Prestatyniin rakennettiin uusi asema. Se avattiin 28. helmikuuta 1897, ja vanha asema suljettiin samana päivänä. Alkuperäisen aseman asemarakennus ja tavaravarasto ovat yhä pystyssä, joskin osin huonossa kunnossa. Uudella asemalla laitureita oli neljä: kaksi reunoilla, keskellä kaksipuolinen laiturisaareke. Pitkillä, puisilla laitureilla oli jokaisella puiset odotustilat. Yhden laiturin päähän rakennettiin ratapölkyistä ja kevyttiilistä pitkä, matala jatke, kun Dyserthin radalla alkoi matkustajaliikenne vuonna 1905. Vuoteen 1920 mennessä tämä jatke oli korvattu erillisellä, kunnollisella laiturilla. Dyserthiin menevien junien piti kulkea asemalta ensin hieman länteen ja vaihtaa sitten suuntaa, jotta ne pääsivät radalle. Matkustajaliikenne Dyserthin radalla loppui jo syyskuussa 1930, mutta sulkeminen ei juuri vaikuttanut Prestatyniin, josta oli tullut vilkas asema. Kesällä 1932 siellä pysähtyivät Chesterin ja Rhylin välillä kulkevat paikallisjunat sekä junavuorot Bangoriin, Carnarvoniin, Derbyyn, Liverpooliin, Llandudnoon, Manchesteriin ja Oldhamiin. Prestatynin puiset asemalaiturit oli 1950-luvulle tultaessa korvattu betonisilla. Asema pysyi yhä vilkkaana läpi koko 1950-luvun, mutta 1960-luvulla lisääntynyt tieliikenne vähensi sekä raiteilla kulkevien matkustajien että rahdin määrää. Aseman tavaraliikenteen ratapiha suljettiin 4. toukokuuta 1964, ja 1970-luvun alussa osia linjasta palautettiin kaksiraiteiseksi. Huhtikuuhun 1971 mennessä laiturin 4 raide oli purettu, eikä laituria 1 juuri käytetty. Rakennukset näiltä laitureilta oli myös purettu. Dyserthin rata suljettiin tavaraliikenteeltä ja lakkautettiin vuonna 1973. Kiskot purettiin vuonna 1980, ja samalla ne poistettiin myös Prestatynin laiturilta 1. Entiset laiturit 1 ja 4 säilyivät vanhoilla paikoillaan, kunnes aseman uudistustyöt alkoivat vuoden 2010 lopulla. Niiden yhteydessä osa vanhoista laitureista purettiin. Prestatynin asema on edelleen suhteellisen vilkas, ja siellä pysähtyy paikallis- ja kaukojunia Holyheadiin, Llandudnoon, Chesteriin, Manchesteriin, Creween ja Lontooseen. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Denbighshiren rautatieliikennepaikat Luokka:1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat
Flintin rautatieasema

Flintin rautatieasema () on rautatieasema Flintin kaupungissa Flintshiressä, Walesissa. Se sijaitsee North Wales Coast Linen varrella. Asema avattiin 1. toukokuuta 1848. Sitä käytti 257 500 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Flintshiren rautatieliikennepaikat
Kulttuurikeskus Akustiikka

Kulttuurikeskus Akustiikka (vuoteen 2016 asti Ylivieskatalo Akustiikka) on Ylivieskan kaupungissa toimiva kulttuuritalo, joka on valmistunut vuonna 2003. Se sisältää 430-paikkaisen konserttisalin, 50-paikkaisen näyttelysalin, 30- ja 12-paikkaiset kokoustilat sekä 140-paikkaisen ravintolasalin. Talon on suunnitellut oululainen Uki Arkkitehdit Oy, jonka töihin kuuluvat myös Oulun musiikkikeskus ja Kuhmo-talo. Akustiikaksi nimetyn talon akustiikkakonsulttina on toiminut arkkitehti Alpo Halme. Rakennus on yhteydessä vanhaan koulurakennukseen ja sen 1980-luvulla tehtyyn laajennusosaan. Pääurakoijana oli NCC. Talossa järjestetään konsertteja, elokuvanäytöksiä, teatteriesityksiä, kokouksia ja erilaisia yleisötilaisuuksia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kulttuurikeskus Akustiikka * Kuva talosta Luokka:Ylivieskan rakennukset ja rakennelmat Akustiikka
St Asaphin hiippakunta

St Asaphin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Pohjois-Walesissa. Se on nimetty pyhän Asaphin mukaan, joka oli hiippakunnan toinen piispa pyhän Mungon jälkeen. Luokka:Walesin kirkon hiippakunnat
Dmytro Dontsov

Dmytro Dontsov (; 29. elokuuta 1883 Melitopol, Venäjän keisarikunta – 30. maaliskuuta 1973 Montreal, Kanada) oli ukrainalainen poliittinen ideologi, jolla oli suuri vaikutus varsinkin 1930-luvulla toimineeseen äärinationalistiseen Ukrainalaisten nationalistien järjestöön (OUN). Dontsov opiskeli lakitiedettä Pietarin yliopistossa. Liityttyään Ukrainan sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen (USRP) hän joutui vaikeuksiin Venäjän viranomaisten kanssa ja pakeni vuonna 1908 Itävalta-Unkarin puoleiseen Galitsiaan. Hän riitautui sosialistien kanssa ryhdyttyään kannattamaan venäläisvastaista ukrainalaista nationalismia. Dontsov oli vuonna 1914 perustetun Ukrainan vapautuksen liiton (SVU) ensimmäinen johtaja, mutta hän erkaantui pian tästäkin liikkeestä. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän asui Saksassa ja Sveitsissä, kunnes siirtyi Ukrainan itsenäistymisen jälkeen Kiovaan. Hän liittyi nyt Ukrainan demokraattiseen talonpoikaispuolueeseen ja toimi vuonna 1918 hetmani Pavlo Skoropadskin hallinnon lehdistötiedottajana ja vuosina 1919–1921 Ukrainan kansantasavallan Bernin-lähetystön lehdistöpäällikkönä. Vuosina 1922–1939 Dontsov asui Puolalle kuuluneessa Lvivissä (Lwów), jossa hän toimitti useita ukrainankielisiä lehtiä. Ukrainan menetettyä itsenäisyytensä Dontsov hylkäsi aiemman vasemmistolaisuutensa ja siirtyi kannattamaan antidemokraattista integratiivista nationalismia. Hänen mukaansa itsenäisen ja jakamattoman Ukrainan kansallisvaltion luominen oli kaikkein tärkeintä, ja sen saavuttaminen edellytti väkivaltaisia keinoja, tahdonvoimaa ja yksinvaltaista johtajuutta. Dontsovin autoritaarisessa nationalismissa on nähty selkeitä yhtymäkohtia saksalaiseen kansallissosialismiin ja italialaiseen fasismiin. Hän käänsi ukrainaksi Adolf Hitlerin teoksen Taisteluni jo vuonna 1926. Dontsov oli juutalaisvastainen, mutta venäläisvastaisuus oli hänelle tärkeämpää. Vuonna 1929 perustettu Ukrainalaisten nationalistien järjestö (OUN) omaksui Dontsovin aatteet, vaikka hän ei itse liittynyt siihen. OUN:n maanalainen toiminta oli 1930-luvulla aktiivista Puolan Galitsiassa, ja se teki paljon puolalaisiin ja maltillisiin ukrainalaisiin kohdistuneita salamurhia. Toisen maailmansodan aikana Dontsov asui muun muassa Berliinissä ja Prahassa ja kirjoitti saksalaisiin lehtiin. Sodan jälkeen hän pakeni Pohjois-Amerikkaan ja asui vuodesta 1947 Kanadassa Montrealissa. Hän tuki Stepan Banderan ympärille ryhmittynyttä ukrainalaisten emigranttinationalistien ryhmää. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset toimittajat Luokka:Ukrainalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Swansean ja Breconin hiippakunta

Swansean ja Breconin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Walesin itäosassa. Se on perustettu vuonna 1923 siten, että sen ensimmäinen piispa Edward Bevan oli vuodesta 1915 St Davidsin hiippakunnan apulaispiispa Swansean piispan nimellä, kunnes hänestä tuli vuonna 1923 uuden itsenäisen hiippakunnan piispa. Luokka:Walesin kirkon hiippakunnat
Seinäjoki-sali

Seinäjoki-sali on Seinäjoen kaupungin Marttilan kaupunginosassa sijaitseva konsertti- ja kokoussali. Se sijaitsee Kampusrannassa Seinäjoen itärannalla noin kilometrin Seinäjoen keskustasta länteen. Seinäjoki-sali on osa Seinäjoen ammattikorkeakoulun hallintorakennusta Kampustaloa. Seinäjoki-salissa on 410 istumapaikkaa ja nouseva katsomo. Salin yhteydessä on lämpiö- ja aulatiloja sekä 150 asiakaspaikan kahvio. Salin ja joen välissä on kesäkäytössä oleva ulkokatsomo 300 hengelle. Seinäjoki-sali on Seinäjoen kaupunginorkesterin kotisali. ==Lähteet== Luokka:Seinäjoen kulttuuri Luokka:Seinäjoen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen konserttitalot
Angolan kansalliskirjasto

Angolan kansalliskirjasto (, ) on maan pääkaupunki Luandassa toimiva Angolan vaatimaton kansalliskirjasto. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Angola (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) Kansalliskirjasto Luokka:Luandan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Wimbledonin tennisturnaus 2000

Wimbledonin tennisturnaus 2000 alkoi 19. kesäkuuta ja päättyi 9. heinäkuuta 2000. == Loppuottelut == === Miesten kaksinpeli === Pete Sampras – Patrick Rafter 6–7, 7–6, 6–4, 6–2 === Naisten kaksinpeli === Venus Williams – Lindsay Davenport 6–3, 7–6 === Miesten nelinpeli === Todd Woodbridge / Mark Woodforde – Paul Haarhuis / Sandon Stolle 6–3, 6–4, 6–1 === Naisten nelinpeli === Venus Williams / Serena Williams – Julie Halard-Decugis / Ai Sugiyama 6–3, 6–2 === Sekanelinpeli === Donald Johnson / Kimberly Po – Nicolás Lapentti / Barbara Schett 6–3, 6–4 == Lähteet == * Luokka:Wimbledonin tennisturnaukset vuosittain Luokka:Vuoden 2000 tennis
Musiikkivuosi 2018

Musiikkivuosi 2018 käsittelee vuoden 2018 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Lahden Sibelius-festivaali (syyskuu). * 8. joulukuuta oli Jean Sibeliuksen päivä == Julkaisuja == * 5 Seconds of Summer - Youngblood * 6ix9ine - Dummy Boy * Alan Walker - Different World * Amorphis - Queen of Time * Ariana Grande - Sweetener * Barren Earth - A Complex of Cages * Camila Cabello - Camila * Cardi B - Invasion of Privacy * The Carters - Everything Is Love * Clean Bandit - What Is Love? * David Guetta - 7 * Drake - Scorpion * Eminem - Kamikaze * Jean Michel Jarre - Equinoxe Infinity * Jenni Vartiainen - Monologi * Judas Priest - Firepower * Kalmah - Palo * Kacey Musgraves - Golden Hour * Lordi - Sexorcism * Maj Karma - 101 tapaa olla vapaa * Mokoma - Hengen pitimet * Nicki Minaj - Queen * Omnium Gatherum - The Burning Cold * Post Malone - Beerbongs & Bentleys * Pyhimys - Tapa poika * Rosalía - El mal querer * Suicideboys - I Want to Die in New Orleans * Therion - Beloved Antichrist * Travis Scott - Astroworld * Vesta - Lohtulauseita == Kilpailuja == * Eurovision laulukilpailu 2018 * Uuden Musiikin Kilpailu 2018 == Kuolleita == * 15. tammikuuta – Dolores O’Riordan * 20. huhtikuuta – Avicii * 18. kesäkuuta – XXXTentacion * 16. elokuuta – Aretha Franklin * 7. syyskuuta – Mac Miller * 29. syyskuuta – Otis Rush == Palkintoja == === Grammy-palkinnot === Grammy-palkinnot jaettiin 28. tammikuuta 2018. * Vuoden albumi - 24K Magic (Bruno Mars) * Vuoden levytys - ”24K Magic” (Bruno Mars) * Vuoden laulu - ”That’s What I Like” (Bruno Mars) * Paras uusi artisti - Alessia Cara === Emma-palkinnot === Emma-palkinnot jaettiin 3. helmikuuta 2018. * Vuoden naissolisti - Evelina * Vuoden miessolisti - Antti Tuisku * Vuoden yhtye - Haloo Helsinki! * Vuoden albumi - Hulluuden highway (Haloo Helsinki!) * Vuoden kappale - ”Chasing Highs” (Alma) * Vuoden tulokas - Leo === Oscar-palkinnot === Oscar-palkinnot jaettiin 4. maaliskuuta 2018. * Paras musiikki - The Shape of Water * Paras laulu - ”Remember Me” (elokuvasta Coco) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Musiikkivuodet Luokka:Vuoden 2018 musiikki
Wimbledonin tennisturnaus 2001

Wimbledonin tennisturnaus 2001 alkoi 25. kesäkuuta ja päättyi 9. heinäkuuta 2001. == Loppuottelut == === Miesten kaksinpeli === Goran Ivanišević – Patrick Rafter 6–3, 3–6, 6–3, 2–6, 9–7 === Naisten kaksinpeli === Venus Williams – Justine Henin 6–1, 3–6, 6–0 === Miesten nelinpeli === Donald Johnson / Jared Palmer – Jiří Novák / David Rikl 6–4, 4–6, 6–3, 7–6 === Naisten nelinpeli === Lisa Raymond / Rennae Stubbs – Kim Clijsters / Ai Sugiyama 6–4, 6–3 === Sekanelinpeli === Leoš Friedl / Daniela Hantuchová – Mike Bryan / Liezel Huber 4–6, 6–3, 6–2 == Lähteet == * Luokka:Wimbledonin tennisturnaukset vuosittain Luokka:Vuoden 2001 tennis
Namibian kansalliskirjasto

Namibian kansalliskirjasto () on Windhoekin kaupungissa toimiva Namibian kansalliskirjasto. Namibian kansalliskirjaston kokoelma sai alkunsa aikana, jolloin maa oli Saksan keisarikunnan siirtomaana. Tuolloin seudulla toimi Bibliothek des Kaiserlichen Gouvements eli Keisarillisen hallituksen kirjasto. Ensimmäisen maailmansodan aikana Etelä-Afrikan joukot valloittivat alueen ja kirjasto siirtyi uusien viranomaisten hallintaan. Vuonna 1926 kokoelma yhdistettiin Lounais-Afrikan lakiasäätävän elimen kirjastoksi (Library of the Legislative Assembly (of South West Africa)), joka toimi Namibian nykyisessä parlamenttirakennuksessa. Vapaakappaleoikeus kirjastolle säädettiin vuonna 1950. Vuonna 1990 Namibia itsenäistyi. Kirjasto asetettiin maan Opetus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheiluministeriön alaisuuteen, ja sen kokoelma korvamerkittiin tulevan kansalliskirjaton pohjaksi. Vuonna 2000 kirjasto muutti uuteen tilavampaan rakennukseen (National Library and Archives Service, NLAS). Samana vuonna annettiin kansalliskirjaston toimintaa määrittelevä asetus. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report: Namibia (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla- world-report.org) *National Library of Namibia (facebook.com) *First Day- Four Libraries! (Aug. 4, 2015) Luokka:Namibian kulttuuri Luokka:Windhoekin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Uli Vos

Ullrich ”Uli” Vos (2. syyskuuta 1946 Mönchengladbach – 1. joulukuuta 2017) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Vos pelasi Länsi-Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1966–1976 yhteensä 133 ottelua joista 12 hallissa.Nationalspieler: Herren bremenhockey.de Hän kuului Länsi-Saksan olympiakultaa voittaneeseen joukkueeseen Münchenissä 1972, missä hän pelasi kuudessa ottelussa ja teki yhden maalin. Vos edusti Länsi-Saksaa olympiatasolla myös Méxicossa 1968, missä Länsi-Saksa sijoittui neljänneksi, ja Montréalissa 1976, jossa se oli viides. Méxicossa Vos ei pelannut, ja Montréalissa hän pelasi kuusi ottelua tehden yhden maalin.Olympics at Sports- Reference.com Vos voitti Länsi-Saksan maajoukkueessa myös MM-pronssia vuosina 1973 ja 1975 ja Euroopan mestaruuden vuonna 1970. Hän kuoli 71-vuotiaana 1. joulukuuta 2017.http://beta.hockey.de/news/37zgbw.html http://www.rp- online.de/nrw/staedte/moenchengladbach/sport/ghtc-trauert-um-olympiasieger- uli-vos-aid-1.7241660 == Lähteet == * Uli Vos Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Saksalaiset maahockeypelaajat Luokka:Saksalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Kouvola-talo

Kouvola-talo on Kouvolan kaupungin keskustan tuntumassa, Museokorttelissa sijaitseva kulttuuritalo. Sen suurin sali on 303-paikkainen Aukusti Simojoen mukaan nimetty Simelius-sali, joka soveltuu myös konserttikäyttöön Bösendorfer-flyygeleineen. Kouluneuvos Helvi Hongan (1903–1993) mukaan nimetty Honka-sali on 70 hengen nousevakatsomoinen auditorio. Lisäksi talossa on yksi 12 hengen ja kaksi 24 hengen kokoustilaa sekä kahvila-ravintola. Kouvola-talon pihalla on ulkonäyttämö. Vuonna 1969 Kymenlaakson kulttuuripoliittiseen ohjelmaan kirjattiin tarve maakunnallisesta taidemuseosta, jonka seurauksena Kouvola-talosta järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1979. Suunnittelukilpailun voitti arkkitehti Erkki Valovirta ehdotuksellaan "Katot." Rakennus edustaa postmodernia arkkitehtuuria. Rakennus on suunniteltu kolmessa vaiheessa rakennettavaksi. Ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1982 ja toinen vaihe on valmistunut vuonna 1987. Kolmannen osan rakentamisesta ei ole tehty päätöstä. Rakentamisessa on käytetty laadukkaita materiaaleja, kuten kuparikatetta sekä tammi-ikkunoita. Kouvola-talon toimijoita ovat muun muassa Kouvolan taidemuseo ja kaupunginmuseo, Pohjois-Kymen musiikkiopisto, Kouvolan kansalaisopisto, Kulttuurikasvatuspalvelut, Kulttuuripalveluiden tapahtumatuotanto, Kouvolan Balettikoulu sekä Kouvolan tanssiopisto. ==Katso myös== *Kuusankoskitalo ==Lähteet== Luokka:Kouvolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen konserttitalot Luokka:Kouvolan kulttuuri
Claude Martin

Claude Auguste Louis Martin (10. lokakuuta 1930 Pariisi – joulukuu 2017) oli ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti. Martin saavutti permiehellisissä nelosissa olympiahopeaa Roomassa 1960.. Hän kilpaili myös Helsingin kesäolympialaisissa 1952.Olympics at Sports-Reference.com Martin saavutti lisäksi eri veneluokissa Euroopan mestaruuden vuonna 1953, EM-hopeaa vuonna 1954 ja EM-pronssia vuonna 1955. Hän kuoli 87-vuotiaana joulukuussa 2017.https://www.lequipe.fr/Aviron/Actualites/Disparition-de-claude- martin/859033 == Lähteet == * Claude Martin Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Ranskalaiset soutajat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Eerik Harju

Eerik Harju (s. 16. lokakuuta 1998) on suomalainen koripalloilija. Takamiehenä pelaava Harju on Tampereen Pyrinnön kasvatti ja pelaa seuran reservi- ja edustusjoukkueissa. == Pelaajaura == Tampereen Pyrinnön kasvatti Harju edusti seuran nuorisojoukkueita: kaudella 2013–2014, jolloin Pyrintö saavutti ikäluokan SM-hopeaa, hän pelasi B-nuorten SM-sarjassa ja kausilla 2015–2016 ja 2016–2017 A-nuorten SM-sarjassa. Kaudella 2016–2017 Harju siirtyi pelaamaan myös miesten valtakunnallisiin sarjoihin pelaten Pyrinnön reservijoukkueessa miesten I-divisioona A:ta. Hän jatkoi Pyrintö II:ssa myös seuraavalla kaudellahttp://tampereenpyrinto.fi/koripallo/2017/06/30/pyrinto-ii-solminut- ensimmaiset-pelaajasopimuksensa-1-divariin/ nostaen peliaikaansa ja kohennellen tilastolukemiaan. Harju nousi myös ajoittain Pyrinnön edustusjoukkueeseen jossa teki Korisliiga-debyyttinsä 21. lokakuuta 2017 Salon Vilpasta vastaan ja ensimmäisen pääsarjapisteensä vapaaheitosta Korihaita vastaan 15. marraskuuta.Eerik Harju – Suomen Koripalloliitto Kaudella 2018–2019 Harju jatkoi Pyrintö Akatemiaksi nimensä muuttaneessa joukkueessa M1DA:ssa. Hän nousi jälleen ajoittain myös edustusjoukkueen kokoonpanoon ja teki 8. maaliskuuta 2019 Kobria vastaan uudeksi liigaennätyksekseen kymmenen pistettä. == Tilastot == === Runkosarja === Kausi Joukkue Sarja O 2P % 3P % 1P % HL PL LEV S M R T PTS PTS YHT 2017–2018 Tampereen Pyrintö Korisliiga 6 0,0 % 0,0 % 33,3 % – – – 0,3 0,2 – – 0,2 1 Yhteensä Yhteensä Korisliiga == Lähteet == * Eerik Harju Suomen Koripalloliitto === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jouko Pölönen

Jouko Markku Kalevi Pölönen (s. 1. helmikuuta 1970 Tohmajärvi) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Ilmarisen toimitusjohtajana vuodesta 2018. Aiemmin hän toimi OP Ryhmän pankkitoiminnan liiketoimintajohtajana (2014–2018), OP Yrityspankin toimitusjohtajana (2013–2018) ja Helsingin Seudun Osuuspankin toimitusjohtajana (2014–2018). Vuosina 2011–2014 hän oli Pohjola Vakuutus Oy:n toimitusjohtaja. Koulutukseltaan Pölönen on kauppatieteiden maisteri je eMBA. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sota ja rauha (vuoden 2016 televisiosarja)

Sota ja rauha () on brittiläis-yhdysvaltalainen historiallinen minidraamasarja, jonka on käsikirjoittanut Andrew Davies ja ohjannut Tom Harper. Se perustuu Leo Tolstoin samannimiseen romaaniin. Sota ja rauha sai ensiesityksensä BBC One -kanavalla 3. tammikuuta 2016. == Rooleissa == === Päärooleissa === === Sivurooleissa === == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:2010-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:Minisarjat Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat Luokka:BBC:n televisio-ohjelmat
Kirby (pelisarja)

Kirby on Nintendon kehittämä ja julkaisema tasohyppelypelisarja, joissa esiintyy Kirby-hahmo. Sarjaan kuuluvissa peleissä on myös pulmapelien ominaisuuksia. Kirby on pieni, vaaleanpunainen ja pallomainen olento, joka asuu Dreamland-nimisessä maailmassa. Kirbyllä on erikoinen kyky lentää hengittämisen seurauksena. Hän voi myös käyttää vihollistensa kykyjä. Yksi sarjan toistuvista antagonisteista on King Dedede. Toinen antagonisti, joka esiintyy monissa peleissä, on arvoituksellinen Meta Knight. Sarja tunnetaan kirkkaasta ja värikkäästä grafiikasta sekä helppoudesta. == Pelit == * Kirby’s Dream Land (1992) * Kirby’s Adventure (1993) * Kirby’s Pinball Land (1993) * Kirby’s Dream Course (1994) * Kirby’s Block Ball (1995) * Kirby’s Avalanche (1995) * Kirby’s Dream Land 2 (1995) * Kirby’s Fun Pak (1996) * Kirby’s Dream Land 3 (1997) * Kirby’s Star Stacker (1997) * Kirby’s Tilt 'n' Tumble (2000) * Kirby 64: The Crystal Shards (2000) * Kirby: Nightmare in Dreamland (2002) * Kirby Air Ride (2003) * Kirby Puzzle (2003) * Kirby & The Amazing Mirror (2004) * Kirby: Power Paintbrush (2005) * Kirby: Mouse Attack (2006) * Kirby Super Star Ultra (2008) * Kirby’s Epic Yarn (2010) * Kirby: Mass Attack (2011) * Kirby’s Return to Dream Land (2011) * Kirby and the Rainbow Curse (2015) * Kirby: Planet Robobot (2016) * Kirby’s Blowout Blast (2017) * Kirby Battle Royale (2017) * Kirby Star Allies (2018) === Muut === * Kirby: Power Paintbrush * Kirby: Triple Deluxe * Kirby’s Adventure Wii == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Pelisarja MobyGamesissä
Wipeout (videopeli)

Wipeout (tyyliteltynä WipEout) on Psygnosisin kehittämä ja julkaisema ajopeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStationille. Psygnosis toimi yhdessä The Designers Republicin kanssa pelin suunnittelussa. Peli oli yksi ensimmäisistä, jonka ääniraidalla käytettiin lisensoitua musiikkia. ==Populaarikulttuurissa== Peli on ollut esillä muun muassa elokuvassa Hakkerit. ==Vastaanotto== IGN antoi pelille arvosanaksi 8.0/10 arvostelussaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:2050-luvulle sijoittuvat videopelit Luokka:Vuoden 1995 videopelit Luokka:Wipeout-pelit Luokka:PlayStation-pelit
Compass Group

Compass Group plc on brittiläinen monikansallinen ruokapalveluyritys ja toimii myös siivous-, kiinteistöpalvelu- ja tukipalvelualalla. Sen pääkonttori Compass House on Chertseyssa Surreyssa. "Compass House Guildford Street Chertsey Surrey KT16 9BQ UK" Se on maailman suurin sopimuspohjainen ruokapalveluyritys. Yhtiö toimii myös Suomessa. Se tekee yrityksiin, kouluihin, yliopistoihin, sairaaloihin, erilaisiin tapahtumiin ja niin edelleen 5,5 miljardia ateriaa vuodessa. Fortune-lehden mukaan vuonna 2017 Compass Group työllisti 527 180 henkilöä ja oli näin maailman 10. suurin yksityinen työnantaja ja samalla Euroopan toiseksi suurin yksityinen työnantaja Volkswagenin jälkeenhttp://fortune.com/global500/list/filtered?sortBy=employees . Compass Group on listattu Lontoon pörssiin. Maaliskuussa 2018 eläkkeelle aikonut yrityksen pääjohtaja Richard Cousins kuoli lento-onnettomuudessa uudenvuodenaattona 2017. Kesäkuussa 2019 Compass Group kertoi ostavansa suomalaisen Fazer Food Services -yhtiön, jonka suurin liiketoimintayksikkö on Amica-lounasravintolaketju. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset pörssiyhtiöt Luokka:Ruokapalveluyhtiöt Luokka:FTSE 100 -indeksi
Tarja Teva

Tarja Aulikki Teva (s. 18. helmikuuta 1967 Tampere) on suomentaja, joka on kääntänyt varsinkin norjalaista kirjallisuutta. Tarja Teva syntyi liikenneopettaja Juhani Tevan ja terveydenhoitaja Leena Ruokostenpohjan perheeseen. Tevalla on humanististen tieteiden kandidaatin tutkinto Oslon yliopistosta vuodelta 1991 ja hän on opiskellut myös Tampereen yliopistossa. Aamulehden Norjan kirjeenvaihtajana hän toimi 1989–1992, suomentaja hän on ollut vuodesta 1993. Teva oli Suomen kääntäjien ja tulkkien ja liiton hallituksen jäsen 1997–2002 ja puheenjohtaja 2000–2002. Itämeren kirjailija- ja kääntäjäneuvoston johtokunnan jäsen hän oli 1999–2002. Teva on suomentanut useiden eri kirjailijoiden teoksia, kuten norjalaisilta Kjell Askildsenilta, Tove Nilseniltä, Karin Fossumilta, Levi Henrikseniltä, Anne B. Ragdelta, Linn Ullmannilta ja Hanne-Vibeke Holstilta, suomenruotsalaisilta Marianne Peltomaalta ja Hannele Mikaela Taivassalolta sekä intialaiselta Aravind Adigalta. Tampereen suomentajapalkinnon Teva sai vuonna 1998. Vuonna 2009 Teva valittiin sitoutumattomana Kuhmoisten kunnanhallituksen puheenjohtajaksi. == Lähteet == Luokka: Suomentajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt