Turun Palloseura (jalkapallo)

Turun Palloseura eli TPS on vuonna 1922 perustettu turkulainen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösliigassa. Se pelaa kotiottelunsa Kupittaan jalkapallostadionilla, ja seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. TPS on pelannut 76 kautta korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja Veikkausliigassa. TPS:n katsotaan kuuluvan Suomen perinteikkäimpien jalkapalloseurojen joukkoon, minkä lisäksi sillä on maine hyvänä kasvattajaseurana. Miesten edustusjoukkue on voittanut Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa, Suomen Cupin kolme kertaa sekä Liigacupin yhden kerran. TPS:n naisten edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Kansallisessa liigassa. Sen paras saavutus on vuoden 1978 Suomen-mestaruus. == Historia == === Seuran perustamisesta 1980-luvulle === Turun ykkösjoukkueeksi 1910-luvulla kohonnut Åbo IFK herätti kateutta kaupungin suomenkielisten jalkapallopiireissä. Lisäksi muut jalkapallojoukkueet, Turun Urheiluliitto ja Turun Riento, olivat urheilun yleisseuroja, joiden jalkapallojaosto joutui nopeasti kahnauksiin seurojensa kanssa. Niinpä heräsi ajatus jalkapallon erikoisseuran perustamisesta, ja Turun Palloseura syntyi vuonna 1922. TPS nousi pian kaupungin ykkösjoukkueeksi. Se selviytyi SM-finaaliin heti toisena toimintavuotenaan 1923 ja saavutti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa 1928. TPS:n niin sanottuna ”farmijoukkueena” toimi Arsenal-niminen seura, jonka pelaajat kuitenkin siirtyivät vuonna 1932 Turun Urheiluliiton alaisuuteen. Sen toiminta hiipui 1930-luvun loppuun mennessä.Kanerva et al. 2003, s. 346-347. TPS putosi Mestaruussarjasta kauden 1934 päätteeksi, mutta nousi takaisin yhden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla vietetyn kauden jälkeen. Turun Urheilupuiston yläkenttä sai nurmipäällysteen vuonna 1934, mikä paransi turkulaisseurojen harjoittelu- ja peliolosuhteita. TPS voitti ensimmäisen sarjamestaruutensa 1939, jolloin se julistettiin talvisotavalmistelujen keskeyttämän kauden voittajaksi. Sodan aikana TPS vankisti asemaansa Suomen ykkösseurana, kun se voitti syksy–kevät-muodossa pelatun kauden 1940–1941 mestaruuden. Tälläkin kerralla sota keskeytti kauden ja TPS julistettiin mestariksi kierros ennen sarjan päätöstä. TPS:n kirkkaimpiin tähtiin kuuluivat Veikko Asikainen, Lauri Lehtinen ja Urho Teräs, jotka olivat myös tärkeä osa Suomen maajoukkuetta. Seuraavan mestaruutensa TPS saavutti vuonna 1945 Palloliiton sisäisessä sarjakilpailussa. Vuoden 1928 mestareista mukana olivat edelleen Lauri Lehtinen ja Ilmari Oksanen.Kanerva et al. 2003, s. 347. 1950-luvulla TPS:n valta-asemaa Turussa horjutti Turun Pyrkivä, joka voitti muun muassa Suomen- mestaruuden vuonna 1954. 1960-luvulla TPS kärsi Suomen Cupin finaalissa tappion uuden nousun kokeneelle Åbo IFK:lle, ja samalla vuosikymmenellä joukkue pelasi hetken alemmalla sarjatasolla. Seura oli kuitenkin Turun suosituin, ja kaudella 1961 TPS keräsi ensimmäisenä suomalaisseurana otteluihinsa kauden aikana yli 50 000 katsojaa erityisesti Matti Sundelinin houkuttelemana. Samalla vuosikymmenellä Turussa oli aloitettu järjestelmällinen junioritoiminta, mikä tuotti tulosta TPS:n vuoden 1968 mestaruuden muodossa. Myös 1970-luvun alussa TPS voitti kahdesti mestaruuden, 1971 ja 1972. Kyseisen joukkueen pelaajista Heikki Suhonen ja Tommy Lindholm ylsivät maajoukkueeseen asti. Viimeisimmän mestaruutensa TPS voitti kaudella 1975, jolloin pääarkkitehti oli valmentaja, entinen maajoukkueluotsi Olavi Laaksonen. Seuraavana syksynä seura voitti Euroopan cupissa maltalaisen Sliema Wanderersin, mutta putosi seuraavalla kierroksella FC Zürichille. 1980-luvun TPS muistetaan erityisesti eurocup-peleistään, ja kauden 1987–88 UEFA Cupissa TPS voitti vieraissa italialaisen Internazionalen Mika Aaltosen maalilla 1–0. Toisessa osaottelussa Kupittaalla milanolaiset kuitenkin ottivat rutiinivoiton pudottaen TPS:n jatkosta.Kanerva et al. 2003, s. 347-348. Kaudella 1989 TPS saavutti entisen maalintekijänsä Heikki Suhosen valmentamana SM-hopeaa. Kultakin oli ulottuvilla, mutta päätöskierroksen 0–1-vierastappio FC Kuusysille pudotti turkulaiset toisiksi. 1980-luvulla TPS ei sijoittunut Mestaruussarjassa kertaakaan viidettä sijaa heikommin. === Talousongelmat ja putoaminen pääsarjasta: 1990–2002 === 1990-luvulle tultaessa alkoivat TPS:n talousongelmat. Vaikka TPS:n jalkapallo- ja jääkiekko-osastot oli erotettu toisistaan vuonna 1990, ajautui TPS Jalkapallo konkurssiin 1993. Tilalle vuonna 1994 perustettu Jalkapallo TPS ry otti vastuulleen 4,5 miljoonan markan velat ja sai paikan Jalkapalloliigasta. TPS toimi toimeentulorajalla, eikä se pystynyt vastaamaan maan suurseurojen resursseihin.Kanerva et al. 2003, s. 348. Vaikka seura voitti ensimmäiset Suomen Cupinsa vuosina 1991 ja 1994, uudessa Veikkausliigassa joukkueen menestys oli heikompaa, ja TPS vajosi keskikastiin. Vuonna 1994 uusi valmentaja Juha Malinen ilmoitti tavoitteekseen nostaa TPS kolmessa vuodessa Suomen mestariksi, mutta parhaaksi sijoitukseksi jäi kauden 1996 kolmas tila. Seura oli joutunut luopumaan suurista tavoitteistaan rahavaikeuksien vuoksi. Samana vuonna 1996 TPS ylsi myös Suomen Cupin finaaliin, jossa se hävisi HJK:lle rangaistuspotkuilla. Sama toistui seuraavan vuoden finaalissa, kun FC Haka voitti turkulaiset jatkoajalla. Ottelu oli päävalmentaja Juha Malisen viimeinen TPS:n peräsimessä. Vuonna 1990 perustettu turkulaisseura FC Inter, joka oli parhaimmillaan kyennyt haastamaan TPS:n Veikkausliigassa, putosi sarjasta kauden 1997 päätteeksi, mikä vaikutti negatiivisesti TPS:n lipputuloihin. Kaudella 1999 Turussa nähtiin kuitenkin jälleen TPS:n ja FC Interin välisiä paikallisotteluita FC Interin nousun myötä. Kyseisellä kaudella TPS joutui pelaamaan putoamissarjassa, mutta onnistui säilyttämään sarjapaikan. Vuonna 2000 seuran taustaorganisaatioksi perustettiin FC TPS Turku Oy, mutta joukkue putosi 35 peräkkäisen pääsarjakauden päätteeksi Ykköseen, kun helsinkiläinen Atlantis FC voitti liigakarsinnan sitä vastaan. Ennen kauden alkua seuralla oli ollut vakavia talousongelmia, ja kausi olisi jäänyt pelaamatta ilman Turun Palloseuran jääkiekkojaoston tukea. TPS pelasikin kauden täysin suomalaisella – ja lähes turkulaisella – joukkueella. Visiitti toiseksi korkeimmalla sarjatasolla kesti kaksi kautta. === Paluu Veikkausliigaan: 2003–2014 === TPS palasi pääsarjaan vuonna 2003 Mika Laurikaisen valmentamana. Seura luotti tulevilla kausilla omaan juniorityöhönsä, mikä tuotti sijoituksia Veikkausliigan keskikastissa. Kaudella 2006 TPS:ssä teki läpimurron Mika Ääritalo, joka palkittiin vuoden liigatulokkaan tittelillä. TPS:n jalkapallotoiminnot siirtyivät toukokuussa 2006 pankkiiri Seppo Sairasen johtavalle ryhmälle, jonka tavoitteena oli nostaa TPS Suomen johtavaksi jalkapalloseuraksi. Projektista saatiin osoitus, kun Mixu Paatelainen saapui Skotlannista TPS:n päävalmentajaksi kaudelle 2007. TPS pelasi yleisöystävälliseksi kehuttua jalkapalloa, joka tuotti kolmannen sijan ja samalla seuran ensimmäisen SM-mitalin yhteentoista vuoteen. Kauden jälkeen Paatelainen lähti kuitenkin Skotlantiin Hibernian FC:n valmentajaksi, jolloin Paatelaisen korvasi kaudeksi 2008 suurella kohulla Martti Kuusela. TPS asetettiin ennen kauden alkua yhdeksi mestarisuosikeista, mutta ailahtelevat esitykset ja avainpelaajien loukkaantumiset pudottivat TPS:n sarjan keskiviivan tietämille paikallisvastustaja FC Interin viedessä mestaruuden. Kuusela erotettiin syyskuussa, jolloin joukkuetta valmensi kauden loppuun kakkosvalmentaja John Allen. Ennen kauden alkua joukkue oli kuitenkin yltänyt Liigacupissa hopealle häviten finaalissa FC Interille 0–1. Kaudeksi 2009 päävalmentajaksi tuli Pasi Rautiainen, joka luotsasi TPS:n takaisin mitalikantaan, pronssille. Lisäksi Fulhamista lainattu Wayne Brown palkittiin vuoden liigapelaajana. Rautiainenkaan ei jäänyt Turkuun kautta pidemmäksi aikaa, joten apuvalmentaja, seuraikoniksikin kutsuttu Marko Rajamäki nousi päävalmentajan paikalle. Hänen luotsaamanaan TPS voitti vuoden 2010 Suomen Cupin, kun HJK kaatui finaalissa Mika Ääritalon ja Riku Riskin maaleilla 2–0. Veikkausliigassa joukkue sijoittui jälleen kolmanneksi. Vuoden tulokkaaksi valittiin Roope Riski, liigan parhaaksi maalivahdiksi puolestaan kolmannen kerran urallaan Jukka Lehtovaara. Kaudeksi 2011 TPS koki pahoja menetyksiä, kun lukuisat runkomiehet jättivät joukkueen. Kausi oli TPS:ltä ailahteleva, sillä joukkue vietti koko kauden kärjen takana ja sijoittui lopulta ennakkoveikkauksien mukaisesti viidenneksi. Vuonna 2012 TPS saavutti historiansa ensimmäisen Liigacupin mestaruuden, kun joukkue voitti finaalissa HJK:n rangaistuspotkuilla. TPS teki kaudelle vain vähän muutoksia. Veikkausliiga-kausi 2012 alkoi joukkueelta ailahtelevasti, mutta tahti parani kesän edetessä, parhaan jakson osuessa elokuun loppuun. Kurssi kääntyi kuitenkin uudelleen, kun Toni Kolehmainen myytiin Norjaan, ja TPS voitti viimeisestä kymmenestä ottelustaan vain neljä. Paluuta pronssikantaan pidettiin kuitenkin tyydyttävänä lopputuloksena. Kausi 2013 oli TPS:lle pettymys. Joukkuetta pidettiin jopa HJK:n suurimpana haastajana, mutta lopullinen sijoitus oli vasta kahdeksas. Ongelmia oli erityisesti hyökkäyspäässä, ja juhannuksesta alkaneen kolmen kuukauden jakson aikana se voitti 16 ottelusta vain yhden. Seuralla oli myös budjettihuolia, joita pahensi eurocup-pelien päättyminen ensimmäisellä kierroksella luxemburgilaiselle Jeunesse Eschille. Pelaajista kauden valopilkkuja olivat maalivahti Jukka Lehtovaara, puolustajat Jani Tanska ja Jarkko Hurme sekä keskikentän Petteri Pennanen. === Liikettä Veikkausliigan ja Ykkösen välillä: 2014– === thumb|right|TPS:n vierasottelu AC Oulua vastaan kaudella 2015. TPS pelaa keltaisessa kakkosasussaan. TPS:n 350 000 euron pelaajabudjetti kaudelle 2014 oli selvästi koko Veikkausliigan pienin. Säästöjen seurauksena joukkue olikin liigan suurin putoajakandidaatti, kun nimekkäistä pelaajista useimmat jättivät seuran. Lähtijöihin lukeutui myös päävalmentaja Marko Rajamäki, jonka paikkasi TPS:ää viimeksi kaudella 2003 luotsannut Mika Laurikainen. Nuori joukkue vietti lähes koko liigakauden sarjataulukon hännillä. Loppukesällä TPS heräsi taistelemaan ja ohitti hetkeksi FC Hongan. Kausi päättyi kuitenkin seitsemään peräkkäiseen tappioon, minkä myötä seura putosi lopulta seitsemän pisteen erolla Ykköseen. Suomen Cupissa TPS ylsi kuudennelle kierrokselle. Kauden jälkeen TPS:lle tarjottiin vielä Veikkausliigan lisenssiä, kun MYPAn talousongelmat osoittautuivat odotettua pahemmiksi. TPS jätti lopulta hakematta sarjapaikkaa taloudellisiin ja urheilullisiin syihin vedoten. Seura asetti kuitenkin tavoitteekseen paluun pääsarjaan viimeistään kaudeksi 2017. TPS sijoittui Ykkösen kaudella 2015 sarjan kolmanneksi ja jäi maalierolla ulos nousukarsinnasta. Joukkue pelasi kotiottelunsa Turun Urheilupuiston yläkentällä, koska sillä ei ollut taloudellisia resursseja jatkaa pelaamista Kupittaan stadionilla. Ykkösessä seuran talousvaikeudet syvenivät vakaviksi. Noin kolme viikkoa ennen kauden 2016 alkua hallituksen puheenjohtaja Niklas Österlund kertoi, että TPS saattaisi joutua luopumaan sarjapaikastaan, sillä 650 000 euron budjetista puuttui lähes puolet. Pian seura kuitenkin vahvisti valmiutensa kauden aloittamiseen. Huhtikuun ensimmäisenä päivänä TPS käynnisti joukkorahoitusannin, jonka tavoitteena oli kerätä seuralle vähintään 300 000 euroa. Osakeanti päättyi heinäkuussa, ja lopulliseksi summaksi muodostui 315 700 euroa. Kaudella 2016 TPS sijoittui Ykkösessä toiseksi JJK:n jälkeen. Sarjan voitto ja suora nousu jäivät pisteen päähän, joten TPS pelasi kaksiosaisen liigakarsinnan paikallisvastustaja FC Interiä vastaan. Inter kuitenkin voitti otteluparin yhteismaalein 2–0. Kauden 2017 päätteeksi TPS nousi takaisin Veikkausliigaan. Sarjanousun varmisti päätöskierroksen 1–1-vierastasapeli FC Hongan kanssa, mikä riitti Ykkösen voittoon kolmen pisteen erolla Honkaan. TPS:n paluu Veikkausliigaan jäi yhden kauden mittaiseksi, kun kauden 2018 päätteeksi joukkue hävisi kaksiosaisen karsinnan Ykkösen KPV:lle. Otteluparin yhteismaalit olivat 1–1, mutta KPV nousi TPS:n tilalle liigaan vierasmaalisäännön turvin. Samalla TPS:n päävalmentajana viimeiset viisi vuotta toiminut Mika Laurikainen vahvisti jättävänsä seuran. TPS:n uudeksi päävalmentajaksi Ykkösen kaudelle 2019 valittiin 1+1-vuotisella sopimuksella Tommi Pikkarainen. TPS nousi takaisin Veikkausliigaan, kun se voitti kaksiosaisessa karsinnassa pääsarjajoukkue KPV:n yhteismaalein 3–0. Päävalmentaja Tommi Pikkarainen erotettiin kauden 2020 alussa, kun TPS oli hävinnyt kaikki neljä otteluaan ja oli sarjassa viimeisenä. Tilalle tuli Jonatan Johansson, jonka puolustusvoittoinen ja taisteleva pelitapa tuotti jonkin verran pisteitä loppukaudesta. Joukkue joutui kuitenkin liigakarsintaan ja putosi takaisin Ykköseen hävittyään vierasmaalisäännöllä KTP:lle. Ykkösen kaudella 2021 TPS kärsi alkukaudesta maalinteko-ongelmista. Kauden lopussa joukkue hävisi sijoituksen ratkaisseen ottelun Rovaniemen Palloseuralle ja jäi kolmanneksi. Seuraavalle kaudelle 2022 TPS lähti ennakkosuosikkina, ja nimellisesti vahvassa joukkueessa olivat mukana muun muassa keskikenttäpelaaja Kasper Hämäläinen ja maalintekijöiksi kaavaillut Simo Roiha ja Demba Savage. Viimeisestä kahdeksasta ottelusta kerätyt kolme voittoa jättivät sen kuitenkin toiseksi, kun KTP voitti sarjan kolmen pisteen erolla. Toisen sijan myötä TPS oli jälleen liigakarsinnassa, jonka se hävisi niukasti FC Lahdelle yhteismaalein 2–3. Joukkuetta valmensi loppukaudesta Marko Rajamäki, joka korvasi syyskuussa erotetun Jonatan Johanssonin. TPS:n valmentajaksi kaudelle 2023 palasi Mika Laurikainen, joka oli viimeiset vuodet työskennellyt seuran urheilujohtajana. == Värit ja tunnukset == TPS:n ykköspeliasuun kuuluu mustavalkopystyraidallinen paita, valkoiset housut ja valkoiset sukat. Kakkospeliasu on pääväriltään keltainen ja sen hihat mustat. === Logot === Tiedosto:TPS logo 2017.png|TPS:n logo vuodesta 2017. TPS:n urheilujaostot olivat aiemmin käyttäneet keskenään hieman erilaisia logoja, mutta vuonna 2017 valittiin käytettäväksi yhteinen logo. Tiedosto:TPS logo.png|TPS:n jalkapallojaoston aiempi logo. ”Pallologosta” on ollut käytössä myös erilaisia variaatioita. Tiedosto:Turun Palloseuran logo.svg|TPS:n vuosina 1990–2007 käyttämä logo. ”Pallologon” ympärille lisättiin TPS:n jääkiekkojoukkueen toisen peräkkäisen Suomen-mestaruuden jälkeen kultalehvät. == Stadion == TPS palasi onnistuneiden neuvotteluiden myötä pelaamaan kotiottelunsa Kupittaan jalkapallostadionille kaudeksi 2017. Stadionin sponsorinimi on Veritas Stadion. TPS:n kotiotteluita on pelattu myös pääasiassa yleisurheilukäytössä olevalla Paavo Nurmen stadionilla, jossa joukkue pelasi suurimman osan Ykkösen kauden 2016 kotipeleistään. TPS oli hakenut Turun liikuntalautakunnalta erillistä lupaa pelata kotiottelunsa siellä, koska seura ei taloudellisten kysymysten vuoksi päässyt pelaamisen ehdoista yhteisymmärrykseen Kupittaan stadionin taustayhtiön kanssa. Paavo Nurmen stadionin kapasiteetti on noin 13 000 katsojaa. TPS pelasi siellä myös Veikkausliiga-kauden 2012 ensimmäiset kotiottelunsa, koska Kupittaan stadion oli remontissa. Sitä ennen TPS oli pelannut siellä viimeksi 1990-luvulla. TPS oli hakenut lupaa siirtää kotipelinsä sinne jo kaudeksi 2010. Taustalla olivat silloinkin taloudelliset erimielisyydet, sillä TPS koki FC Interin taustahenkilöiden omistaman stadionin muun muassa perivän liian isoa vuokraa joukkueen kotiotteluista, eikä seura hyötynyt myöskään ottelutapahtumien oheismyynnistä. TPS suunnitteli tuolloin myös omaa stadionia Nummen kaupunginosaan, kylpylähotelli Caribian viereiselle puistotontille. Kaudella 2015 TPS pelasi kotiottelunsa Turun Urheilupuiston yläkentällä. Seura siirtyi sinne Kupittaan stadionilta, kun se oli edelliskauden päätteeksi pudonnut Veikkausliigasta eikä sillä ollut taloudellisia edellytyksiä jatkaa pelaamista aiemmalla stadionillaan. Kenttä osoittautui kaikilta osin liian alkeelliseksi ympäristöksi järjestää ottelutapahtumia. Yleisöä Yläkentälle voitiin ottaa noin 1 200. == Suosio ja kannattajat == TNS Gallup selvitti kesällä 2012 Helsingin Sanomille, kuinka paljon suomalaisia miesten Veikkausliigan ja Ykkösen jalkapalloseuroja kannatetaan. Yhteensä 12 prosenttia niistä, jotka kertoivat kannattavansa jotakin seuraa, ilmoittivat suosikkijoukkueekseen Turun Palloseuran, mikä oli eniten heti HJK:n jälkeen. TPS:n faneilla on TPS-kannattajat-niminen yhteisö. Sillä ei ole virallista yhteyttä seuran lajien jaostoihin mutta tekee niiden kanssa yhteistyötä pyrkien luomaan ”lajirajat ylittävää seurakulttuuria”. Yhteisö tekee muun muassa matkoja TPS:n vierasotteluihin lajista riippumatta. Ryhmä myös ilmoittaa, ettei se tavoittele taloudellista voittoa. Toinen yhteisö on ollut Sissiryhmä, jonka kohteisiin TPS-jalkapallo kuuluu yhdessä seuran jääkiekko- ja salibandyjoukkueiden kanssa. Jääkiekko oli pitkään ryhmän selkeä ykköskohde, mutta myöhemmin se alkoi panostaa myös jalkapalloon. Kupittaan stadionin O-katsomoon perustettiin kaudella 2007 uusi kannattajasektio. Siellä joukkuetta kannusti enimmillään lähes kaksi sataa kannattajaa tifoin ja soihduin. Tiikeriklubi on kannattajakerho alle 13-vuotiaille lapsille. Sen tarkoituksena on tarjota lapsille kokemuksia jalkapallosta ja erilaisia jäsenetuja. Joukkueen maalilaulu on turkulaismuusikko Ressu Redfordin tekemä ja esittämä kappale ”Sydän rinnassa”. == Talous ja organisaatio == TPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin vuonna 1999 alkaen FC TPS Turku Oy:lle. Sillä oli huhtikuun 2016 alussa velkaa noin 450 000 euroa. Saman kuukauden ensimmäisenä päivänä FC TPS käynnisti joukkorahoitusannin, jonka tarkoituksena oli kerätä 400 000 euroa käytettäväksi seuran taustayhtiön taseen vahvistamiseksi ja maksuvalmiuden parantamiseksi. Seura pyrki pitämään joukkorahoitusannin avulla toimintansa laadun korkealla sekä kehittämään omaa juniorityötään. Saman kuun aikana TPS sai neuvoteltua osan lainoistaan anteeksi, jolloin velka putosi 50 000 euroon. === FC TPS Turku Oy === Hallitus (2022): * Jouko Peräaho, puheenjohtaja * Olli-Pekka Saario, varapuheenjohtaja * Janne Kytölä, toimitusjohtaja * Mika Vesa * Tommi Suominen * Jarmo Kähkönen * Raimo Rytö * Petteri Niukko === Talouden tunnusluvut === Tilikausi Sarja Liikevaihto Tulos 2006 Veikkausliiga 1 010 000 € −415 000 € 2007 Veikkausliiga 1 668 000 € −982 000 € 2008 Veikkausliiga 1 705 000 € −1 071 000 € 2009 Veikkausliiga 1 365 000 € −2 175 000 € 2010 Veikkausliiga 1 361 000 € −982 000 € 2011 Veikkausliiga 1 251 000 € 40 000 € 2012 Veikkausliiga 1 316 000 € 160 000 € 2013 Veikkausliiga 1 300 000 € −447 000 € 2014 Veikkausliiga 961 000 € −315 000 € 2015 Ykkönen 596 000 € −128 000 € 2016 Ykkönen 553 000 € −216 000 € 2017 Ykkönen 791 000 € −7 000 € 2018 Veikkausliiga 1 100 000 € −17 700 € 2019 Ykkönen 774 000 € −327 000 € 2020 Veikkausliiga 1 098 000 € 105 000 € 2021 Ykkönen 1 085 000 € −106 000 € 2022 Ykkönen 1 042 000 € −536 000 € 2023 Ykkönen 785 000 € −328 000 € Lähteet: Finder, Kauppalehti == Pelaajat ja valmentajat == === Nykyinen joukkue === Päivitetty 17. tammikuuta 2024. === Entiset pelaajat === === Valmentajat ja taustahenkilöt === * Päävalmentaja: Ivan Piñol * Apuvalmentaja: Henri Jussila * Maalivahtivalmentaja: Jarkko Ojaniemi *Fysiikkavalmentaja: Michael Oliphant * Joukkueenjohtaja: Jani Tuomala * Analyytikko: Robert Nygård * Huoltaja: Tapani Elmeranta * Fysioterapeutti: Markus Kemppainen * Fysioterapeutti: Marko Grönholm * Huoltaja: Juha Pyyhtiä * Urheilupsykologi: Päivi Granholm * Lääkäri: Markus Lastikka === Entiset päävalmentajat === * Juuso Lampila (1939–1947) * Imre Markos (1948–1950) * Raino Suominen (1951–1954) * Leo Aaltonen (1955–1959) * Knut Gustafsson (1960–1961) * Olli Virho, Kalevi Lehtovirta (1962) * Leo Aaltonen (1963) * Tage Friedfeld, Leo Aaltonen (1964) * Rainer Forss (1965–1970) * Paavo Nenonen (1971) * Lars Nyström (1972) * Manuel Gerpe, Paavo Nenonen (1973) * Paavo Nenonen (1974) * Olavi Laaksonen (1975–1977) * Tommy Lindholm, Tapio Harittu (1978) * Raimo Toivanen (1980–1983) * Tapio Harittu (1979) * Tapio Harittu, Raimo Toivanen (1980) * Raimo Toivanen, Hans Martin (1981–1983) * Hans Martin, Timo Sinkkonen (1984) * Rainer Forss, Timo Sinkkonen (1985) * Tommy Lindholm (1986–1988) * Heikki Suhonen, Veijo Wahlsten (1989–1990) * Heikki Suhonen, Tommy Lindholm (1991) * Raimo Toivanen (1992–1993) * Pauno Kymäläinen ja Tomi Jalo (1993) * Juha Malinen (1994–1997) * Siegfried Melzig (1998) * Seppo Miettinen (1998–2000) * Mika Laurikainen (2001–2003) * Kari Ukkonen (2004–2006) * Mixu Paatelainen (2007) * Martti Kuusela, John Allen (2008) * Pasi Rautiainen (2009) * Marko Rajamäki (2010–2013) * Mika Laurikainen (2014–2018) * Tommi Pikkarainen (2019–2020) * Jonatan Johansson (2020–2022) * Marko Rajamäki (2022) == Muut joukkueet == === TPS Akatemia === TPS Akatemia pelaa kaudella 2023 Länsi-Suomen Kolmosessa. === Naiset === TPS:n naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2023 Suomen korkeimmalla sarjatasolla Kansallisessa liigassa. Se pelaa kotiottelunsa Urheilupuiston yläkentällä. Joukkueen paras saavutus on vuoden 1978 Suomen-mestaruus. Seuralla on edustusjoukkueen lisäksi myös naisten kakkosjoukkue sekä harrastejoukkue. === Juniorit === Turun Palloseuralla on junioreita pojissa F- ja tytöissä C-junioreista ylöspäin. TPS on voittanut 14 A-poikien ja neljä B-poikien SM-kultaa. Muiden juniorijoukkueiden lisäksi seuralla on myös ”sateenkaarijoukkue”, joka on suunnattu yli 13-vuotiaille kehitysvammaisille. === GANT-akatemia === GANT- akatemian tarkoitus on varmistaa lahjakkaimpien TPS-pelaajien kokonaisvaltainen kehittyminen parhaalla mahdollisella valmennuksella ja parhailla mahdollisilla olosuhteilla. Pitkällä tähtäimellä se pyrkii kehittämään pelaajia edustusjoukkueeseen ja kansainvälisille kentälle. Oman pelaajakehitysohjelman avulla puolestaan kehitetään edustusjoukkuetta ja sen pelaajarakennetta. == Muu toiminta== === Southwest United === Turun Palloseura vastaa Southwest United (SWU) -nimisen yhteistyöhankkeen rahoituksesta ja koordinoinnista. Kyseessä on lounaissuomalaisten jalkapalloseurojen projekti, jonka keskeisenä tavoitteena on kehittää joukkueiden nuorisotyötä ja vahvistaa joukkueiden toimintaedellytyksiä paikkakunnillaan. Projektin perimmäisenä ideana on yhteistyöpohjan laajentaminen sekä TPS:n tekeminen koko lounaisen Suomen omaksi seuraksi. Yhteistyöseurojen välille on laadittu kasvattajasopimus. Southwest United järjestää muun muassa SWU-treenejä ja talenttileirejä. Erilaisten tapahtumien perusteella nimetään SWU-joukkue, joka osallistuu kansainvälisiin turnauksiin. SWU:n toimintaan kuuluvat myös TPS:n järjestämät seuravierailut, joissa seuran edustusjoukkue saapuu paikkakunnalle harjoituksia varten. === Senioritepsiläiset === Senioritepsiläiset ry. toimii Turun Palloseura ry:n jäsenyhdistyksenä sekä 1950-luvulla perustetun Turun Palloseuran tuki ry:n henkisenä jatkajana. Sen päällimmäisenä tarkoituksena on seniori-ikäisten hyvinvoinnin ja palloilukulttuurin ylläpitäminen sekä seurakulttuurin vaalimisen edistäminen. == Saavutukset ja ennätykset == === Saavutukset === * Suomen mestaruus (8): 1928, 1939, 1941, 1949, 1968, 1971, 1972, 1975 ** SM-hopea (11): 1923, 1925, 1926, 1930, 1938, 1944, 1948, 1960, 1984, 1986, 1989 ** SM-pronssi (11): 1929, 1931, 1957, 1967, 1977, 1987, 1996, 2007, 2009, 2010, 2012 * Palloliiton mestaruus (1): 1945 ** SPL:n hopea (1): 1946 * Suomen Cupin voittaja (3): 1991, 1994, 2010 ** Suomen Cupin hopea (5): 1965, 1979, 1996, 1997, 2005 * Liigacupin voittaja (1): 2012 ** Liigacupin hopea (1): 2008 === Seuraennätykset === * Suurin kotiyleisö Veikkausliigassa: 9 089 (vs. FC Inter 2009) * Suurin kotiyleisö eurocupissa: 15 000 (vs. FC Internazionale 1987) == Tilastot == === Sarjasijoitukset === Kausi Sarja O V T H TM/PM PST Sija Cup-sijoitukset 1923 Cup hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa 1924 Cup Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin 1925 Cup hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa 1926 Cup hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa hopeaa 1927 Cup Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin Ei yltänyt välieriin 1928 Cup mestari mestari mestari mestari mestari mestari mestari 1929 Cup pronssia pronssia pronssia pronssia pronssia pronssia pronssia 1930 Mestaruussarja 7 5 2 0 25–12 12 2. (8) 1931 Mestaruussarja 7 3 2 2 14–13 8 3. (8) 1932 Mestaruussarja 14 6 3 5 37–29 15 4. (8) 1933 Mestaruussarja 14 5 5 4 29–21 15 4. (8) 1934 Mestaruussarja 14 4 2 8 32–49 10 7. (8) 1935 Suomensarja (länsilohko) 6 5 0 1 29–11 10 1. (7) 1935 Suomensarja (karsintasarja) 3 3 0 0 6–2 6 1. (4) 1936 Mestaruussarja 14 7 0 7 30–36 14 6. (8) 1937 Mestaruussarja 14 5 4 5 32–35 14 6. (8) 1938 Mestaruussarja 14 7 2 5 37–25 16 2. (8) 1939 Mestaruussarja 12 9 2 1 38–17 20 1. (8) 1940/41 Mestaruussarja 13 10 1 2 52–16 21 1. (8) 1942 Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu 1943 Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu Mestaruussarjaa ei pelattu 1943/44 Mestaruussarja 7 4 1 2 27–12 9 2. (8) 1945 Mestaruussarja (SPL) (alkulohko) 5 4 0 1 14–5 8 1. (6) 1945 Mestaruussarja (SPL) (loppuottelu) 1 1 0 0 2–1 1. (2) 1945 SM-cup 5 4 0 1 33–8 välierä (64) 1945/46 Mestaruussarja (SPL) 14 8 2 4 40–22 18 2. (8) 1946/47 Mestaruussarja (SPL) 14 8 1 5 34–22 17 4. (8) 1947/48 Mestaruussarja (SPL) 14 6 3 5 19–23 15 4. (8) 1948 Mestaruussarja 15 11 2 2 37–18 24 2. (16) 1949 Mestaruussarja 22 15 4 3 53–25 34 1. (12) 1950 Mestaruussarja 18 7 3 8 36–37 17 7. (10) 1951 Mestaruussarja 18 7 4 7 41–41 18 6. (10) 1952 Mestaruussarja 18 5 2 11 18–38 12 10. (10) 1953 Suomensarja (länsilohko) 18 8 3 7 35–29 19 4. (10) 1954 Suomensarja (länsilohko) 18 9 2 7 35–33 20 5. (10) 1955 Suomensarja (länsilohko) 18 8 2 8 57–35 18 5. (10) 1956 Suomensarja (länsilohko) 18 14 2 2 66–16 30 1. (10) 1957 Mestaruussarja 18 7 7 4 45–37 21 3. (10) 1958 Mestaruussarja 18 9 2 7 47–34 20 4. (10) 1959 Mestaruussarja 18 6 4 8 50–51 16 6. (10) 1960 Mestaruussarja 22 13 2 7 72–43 28 2. (12) 1961 Mestaruussarja 22 11 2 9 48–49 24 4. (12) 1962 Mestaruussarja 22 8 5 9 43–36 21 8. (12) 1963 Mestaruussarja 22 7 5 10 23–35 19 10. (12) 1964 Suomensarja (länsilohko) 22 16 3 3 51–19 35 2. (12) 1965 Suomensarja (länsilohko) 22 16 2 4 68–19 34 1. (12) Suomen Cup 1966 Mestaruussarja 22 6 9 7 38–40 21 7. (12) 1967 Mestaruussarja 22 13 2 7 51–28 28 3. (12) 1968 Mestaruussarja 22 14 4 4 48–19 32 1. (12) 1969 Mestaruussarja 22 9 4 9 44–40 22 8. (12) 1970 Mestaruussarja 22 9 5 8 35–34 23 7. (12) 1971 Mestaruussarja 26 13 8 5 53–25 34 1. (14) 1972 Mestaruussarja 22 15 1 6 44–19 31 1. (12) 1973 Mestaruussarja 22 5 7 10 23–32 17 9. (12) 1974 Mestaruussarja 22 9 3 10 34–31 21 6. (12) 1975 Mestaruussarja 22 13 6 3 34–18 32 1. (12) 1976 Mestaruussarja 22 7 1 14 30–38 15 10. (12) 1977 Mestaruussarja 22 10 5 7 43–25 25 3. (12) 1978 Mestaruussarja 22 12 2 8 57–29 26 4. (12) 1979 Mestaruussarja (runkosarja) 22 9 5 8 36–27 23 6. (12) 1979 Mestaruussarja (loppusarja) 29 9 8 12 46–43 26 7. (8) Suomen Cup 1980 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 7 3 38–17 31 2. (12) 1980 Mestaruussarja (loppusarja) 29 14 10 5 48–29 23 4. (8) 1981 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 6 5 36–22 28 3. (12) 1981 Mestaruussarja (loppusarja) 29 13 10 6 46–27 22 4. (8) 1982 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 7 4 48–20 29 1. (12) 1982 Mestaruussarja (loppusarja) 29 14 7 8 64–32 21 4. (8) 1983 Mestaruussarja (runkosarja) 22 13 6 3 51–23 32 1. (12) 1983 Mestaruussarja (loppusarja) 29 16 8 5 64–32 24 4. (8) 1984 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 7 4 56–31 29 2. (12) 1984 Mestaruussarja (pudotuspelit) 4 1 1 2 9–10 2. (4) 1985 Mestaruussarja (runkosarja) 22 13 3 6 45–22 29 1. (12) 1985 Mestaruussarja (pudotuspelit) 4 1 1 2 3–5 4. (4) 1986 Mestaruussarja 22 12 6 4 35–15 30 2. (12) 1987 Mestaruussarja 22 12 4 6 36–21 28 3. (12) 1988 Mestaruussarja (runkosarja) 22 8 10 4 25–19 26 6. (12) 1988 Mestaruussarja (loppusarja) 27 10 10 7 29–27 30 5. (6) 1989 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 8 2 37–17 32 2. (12) 1989 Mestaruussarja (loppusarja) 27 15 9 3 46–21 39 2. (6) 1990 Veikkausliiga (runkosarja) 22 7 9 6 27–20 23 6. (12) 1990 Veikkausliiga (pudotuspelit) 3 1 0 2 2–5 7. (8) 1991 Veikkausliiga 33 11 10 12 47–56 43 9. (12) Suomen Cup 1992 Veikkausliiga 33 9 8 16 29–45 35 9. (12) 1993 Veikkausliiga (alkusarja) 22 8 4 10 25–26 28 7. (12) 1993 Veikkausliiga (loppusarja) 29 9 5 15 31–39 32 8. (8) 1994 Veikkausliiga 26 9 7 10 38–34 34 8. (14) Suomen Cup 1995 Veikkausliiga 26 10 6 10 33–32 36 6. (14) 1996 Veikkausliiga (alkusarja) 22 11 4 7 31–29 37 3. (12) Suomen Cup 1996 Veikkausliiga (loppusarja) 27 13 5 9 40–35 44 3. (6) Suomen Cup 1997 Veikkausliiga 27 10 8 9 43–41 38 4. (10) Suomen Cup 1998 Veikkausliiga 27 8 10 9 25–31 34 6. (10) 1999 Veikkausliiga (alkusarja) 22 7 6 9 27–31 27 9. (12) 1999 Veikkausliiga (karsintasarja) 28 10 9 9 40–34 39 1. (4) 2000 Veikkausliiga 33 7 6 20 30–75 27 11. (12) 2000 Veikkausliiga (liigakarsinta) 2 0 1 1 2–5 2. (2) 2001 Ykkönen (etelälohko) 27 13 8 6 36–15 47 1. (10) 2001 Ykkönen (pudotuspelit) 2 0 1 1 2–5 3. (4) 2002 Ykkönen (pohjoislohko) 16 11 3 2 40–17 36 1. (9) 2002 Ykkönen (karsintalohko) 7 4 2 1 10–9 15 2. (8) 2003 Veikkausliiga 26 8 8 10 30–35 32 9. (14) 2004 Veikkausliiga 26 12 6 8 36–31 42 5. (14) 2005 Veikkausliiga 26 8 6 12 30–35 30 9. (14) Suomen Cup 2006 Veikkausliiga 24 9 4 11 35–38 31 7. (14) 2007 Veikkausliiga 26 13 4 9 43–33 43 3. (14) 2008 Veikkausliiga 26 12 6 8 45–36 42 6. (14) Liigacup 2009 Veikkausliiga 26 13 10 3 46–20 49 3. (14) 2010 Veikkausliiga 26 13 6 7 46–30 45 3. (14) Suomen Cup 2011 Veikkausliiga 33 13 11 9 48–44 50 5. (12) 2012 Veikkausliiga 33 16 6 11 55–33 54 3. (12) Liigacup 2013 Veikkausliiga 33 10 11 12 42–46 41 8. (12) 2014 Veikkausliiga 33 6 6 21 29–60 24 12. (12) 2015 Ykkönen 27 14 7 6 40–18 49 3. (10) 2016 Ykkönen 27 16 3 8 60–38 51 2. (10) 2017 Ykkönen 27 17 7 3 49–14 58 1. (10) 2018 Veikkausliiga 33 7 8 18 37–55 29 11. (12) 2019 Ykkönen 27 16 7 4 45–23 55 2. (10) 2020 Veikkausliiga 22 6 3 13 23–39 21 11. (12) 2021 Ykkönen 27 13 8 6 40–25 47 3. (12) 2022 Ykkönen 27 15 7 5 47–23 52 2. (12) 2023 Ykkönen 27 12 5 10 45–37 41 5. (12) 2024 Ykkösliiga 27 12 7 8 40–29 43 4. (10) Selite Selite O Ottelut V Voitot T Tasapelit H Häviöt TM/PM Tehdyt maalit/päästetyt maalit PST Pisteet === Eurocup-ottelut === * Q = karsintakierros * 1R = ensimmäinen kierros Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Tulos 1969–1970 Euroopan Cup 1R KB 0–1, 0–4 1972–1973 Euroopan Cup 1R 1. FC Magdeburg 0–6, 1–3 1973–1974 Euroopan Cup 1R Celtic FC 1–6, 0–3 1976–1977 Euroopan Cup 1R Sliema Wanderers FC 1–2, 1–0 2R FC Zürich 0–2, 0–1 1985–1986 UEFA Cup 1R Spartak Moskova 0–1, 1–3 1987–1988 UEFA Cup 1R FC Admira Wacker 0–1, 2–0 2R FC Internazionale Milano 1–0, 0–2 1988–1989 UEFA Cup 1R Linfield FC 0–0, 1–1 2R First Vienna FC 1–2, 1–0 3R Victoria Bucureşti 0–1, 3–2 1990–1991 UEFA Cup 1R GKS Katowice 0–3, 0–1 1992–1993 Cup-voittajien cup 1R Trabzonspor 0–2, 2–2 1995–1996 Cup-voittajien cup Q KS Teuta Durrës 1–0, 0–3 1997 Intertoto Cup Lohko Halmstads BK 1–6 Lohko SK Lommel 1–1 Lohko Hajduk Kula 1–2 Lohko Kongsvinger IL 2–0 1998 Intertoto Cup 1R FC Sion 0–1, 3–2 2R Šinnik Jaroslavl 0–2, 2–3 2008 Intertoto Cup 1R Lisburn Distillery FC 3–2, 3–1 2R Odense BK 1–2, 0–2 2010–2011 Eurooppa-liiga 1Q Port Talbot Town 3–1, 4–0 2Q Cercle Brugge 1–0, 1–2 2011–2012 Eurooppa-liiga 2Q KVC Westerlo 0–1, 0–0 2013–2014 Eurooppa-liiga 1Q Jeunesse d'Esch 2–1, 0–2 == Katso myös == * Turun Palloseura (jääkiekko) * TPS Salibandy * Luettelo jalkapallon SM-mitalisteista == Lähteet == * Kanerva, Juha & Arponen, Antti O. & Heinonen, Markku & Tamminen, Juha & Tikander, Vesa: Jalkapallon pikkujättiläinen (WSOY 2003) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * TPS:n virallinen sivusto * TPS- kannattajien sivusto Luokka:79.31 Jalkapallo Jalkapallo Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit