EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Veli-Matti Kerminen

Veli-Matti Kerminen (s. ) on suomalainen ilmakehän aerosolitutkimusta tekevä teoreettinen fyysikko, joka toimi vuodesta 2002 lähtien Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessorina. Hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston fysiikan professorin tehtävään vuoden 2016 alusta. Hän kuuluu maailman viitatuimpiin geotieteilijöihin. Kerminen kirjoitti ylioppilaaksi Lauttakylän lukiosta vuonna 1986. Hän valmistui Helsingin yliopistosta pääaineenaan teoreettinen fysiikka ensin filosofian kandidaatiksi 1992, sitten filosofian lisensiaatiksi 1993 ja edelleen filosofian tohtoriksi 1995. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa käsitteli troposfäärin alaosassa tapahtuvaa vesi- rikkihappohiukkasten muodostumista homogeenisella nukleaatiolla; työ oli otsikoitu On the formation of sulfuric acid-water particles via homogeneous nucleation in the lower troposphere. Hän on ollut Helsingin yliopiston fysiikan dosentti vuodesta 1997 ja Kuopion yliopiston (nyttemmin Itä-Suomen yliopiston) ympäristöfysiikan dosentti vuodesta 2000. Hän toimi Ilmatieteen laitoksen ilmanlaadun tutkijana vuosina 1990–1995, josta 20 kuukauden ajan vierailevana tutkijana Delawaren yliopistossa Yhdysvalloissa (1993–1995), ja erikoistutkijana 1996–2002. Hän toimi Helsingin yliopiston fysiikan laitoksen professorina 9 kuukauden jakson 2009–2010. Professori Kermisen tutkimuskohteena ovat ilmakehän pienhiukkaset ja niiden ilmastovaikutukset; aerosolien, kaasumaisten yhdisteiden ja pilvien väliset vuorovaikutukset sekä ilmakehän aerosoli-ilmiöiden matemaattinen mallittaminen. Professori Kerminen oli osa tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon (2009) saaneen kirjan toimituskuntaa. Hän on osallistunut kansainvälisen ilmastopaneelin (IPCC) viidennen arviointiraportin kirjoittamiseen (julk. 2014). Professori Kerminen listattiin vuonna 2015 ja 2016 maailman viitatuimpien geotieteiden tutkijoiden joukkoon. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Publications / Kerminen, Veli- Matti. ResearcherID: M-9026-2014 (researcherid.com) Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Suomalaiset fyysikot Luokka:Suomalaiset geotieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Ilmatieteen laitos Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Viitatuimmat tutkijat Clarivaten mukaan
Pirjetta Brander

Pirjetta Brander (s. 1970 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija. Hänen laaja-alainen tuotantonsa sisältää muun muassa maalauksia, piirroksia, animaatioita, tilateoksia ja installaatioita, mutta taiteilijanuransa myöhemmässä vaiheessa hän on keskittynyt kivi- ja pronssiveistoksiin. Brander on opiskellut vuosina 1990–1991 Tukholmassa Konstskolan Basis -oppilaitoksessa, 1991–1994 Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa ja sen jälkeen Tampereen ammattikorkeakoulun taiteen ja median koulutusohjelmassa sekä vuosina 2012–2015 Helsingissä Kuvataideakatemian kuvanveiston koulutusohjelmassa. Brander oli kulttuurilehti Puolilehden päätoimittaja vuonna 2012, jolloin lehti sai kulttuurilehtien laatupalkinnon kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäeltä. Vuonna 2017 hän toimi Mäntän kuvataideviikkojen kuraattorina. Hän on myös muuttanut Helsingistä Mänttään asumaan ja on luonnehtinut Mänttää ylivertaiseksi taidekaupungiksi Suomessa Helsingin jälkeen. == Teoksia == File:KariAronpuro99.jpg|thumb|100px|left|Runoilija Kari Aronpuron muotokuva, 1999 ==Lähteet== *Pirjetta Brander, CV Viitattu 19.10.2017. *Kuvataiteilijamatrikkeli Viitattu 19.10.2017. *Toimituskunnan uutisia Puolilehti. Viitattu 19.10.2017. *Pirjetta Brander on XXII Mäntän kuvataideviikkojen kuraattori Viitattu 19.10.2017. *Mäntän kuvataideviikkojen kuraattoriksi Pirjetta Brander Yle Uutiset, kulttuuri, 19.10.2016. Viitattu 19.10.2017. ==Aiheesta muualla== *Pirjetta Branderin kotisivut Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kirjallisuusvuosi 1998

Kirjallisuusvuosi 1998 käsittelee vuoden 1998 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Muistelmat ja lapsuuskuvaukset olivat edellisten vuosien tapaan keskeisiä suomalaisessa proosassa. Keski-ikäistyvät kirjailijat kuvasivat lapsuuttaan joko avoimesti oikeilla nimillä tai verhotummin. Monien teosten päähenkilöt kuvataan usein yhteiskunnan sivullisiksi. * Harry Potter -kirjasarja alkoi ilmestyä suomeksi, kun kustannusyhtiö Tammi julkaisi Jaana Kapari-Jatan kääntämän teoksen Harry Potter ja viisasten kivi (Harry Potter and the Philosopher's Stone, 1997). Se pysyi myyntitilastojen kärkipäässä useita vuosia. * Kirjailija Veijo Meri nimitettiin akateemikoksi. == Julkaisuja == * Yrjö Ahmavaara - Hyvinvointivaltion tabut * Riikka Ala-Harja - Tom Tom Tom (esikoisromaani) * Antony Beevor - Stalingrad * Roberto Bolaño - Los detectives salvajes (suom. Kesyttömät etsivät, 2009) * Pentti Holappa - Ystävän muotokuva * Jari Järvelä - 66 luuta * Jari Koponen - Topelius ja tulevaisuus * Sirpa Kähkönen - Mustat morsiamet (Kuopio-sarjan ensimmäinen romaani) * Marjatta Levanto - Nykytaide suurin piirtein * Heidi Liehu - Perhosten valtakunta * Mari Mörö - Kiltin yön lahjat * Toivo Nygård - Erilaisten historiaa : Marginaaliryhmät Suomessa 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa * Hannu Raittila - Ei minulta mitään puutu * Ilkka Remes - Karjalan lunnaat * J. K. Rowling - Harry Potter ja salaisuuksien kammio * Elizabeth Strout - Amy and Isabelle (suom. Pikkukaupungin tyttö, 2001) * Lars Sund - Puodinpitäjän poika (alkup. ruots. Lanthandlerskans son, 1997) * Jari Tervo - Taksirengin rakkaus * Kaari Utrio - Perhekirja : Eurooppalaisen perheen historia * Maarit Verronen - Luolavuodet == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Mary Doria Russell ; Bram Stoker Award * Janet Berliner & George Guthridge ; Finlandia-palkinto * Pentti Holappa ; Tieto-Finlandia-palkinto * Hannu Karttunen ; Hugo-palkinto * Joe Haldeman ; Kalevi Jäntin palkinto * Ilkka Remes ; Mikael Agricola -palkinto * Kristiina Drews ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * José Saramago ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Tua Forsström ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Philip Roth ; Runeberg-palkinto * Ulla-Lena Lundberg ; World Fantasy Award * Jeffrey Ford == Lähteet == 1998
Kirjallisuusvuosi 1997

Kirjallisuusvuosi 1997 käsittelee vuoden 1997 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Yksi vuoden keskeisistä kirjallisuuden kohteista oli Jumala, jonka olemusta pohdittiin sekä monissa tietokirjoissa että kaunokirjallisuudessa. Sen sijaan aikaisemmin kukoistanut elämäkerrallinen kirjallisuus kohtasi parodisen vastaiskun, kun esimerkiksi Juha Seppälä parodioi Mannerheimin muistelmia (Suomen historia) ja Kari Hotakainen omaelämäkerrallista tyyliä (Klassikko). *Pastori Antti Kylliäisen kirja Kaikki pääsevät taivaaseen sisälsi opillista suunnanmuutosta vallitsevaan luterilaisen oppiin: Kylliäisen mukaan helvettiä ei ole eikä Jumala ole kaikkivaltias. * Ranskalaisen kirjailijan Patrick Modianon teos Dora Bruder sai alkunsa, kun kirjailija luki France-Soir-iltapäivälehdestä vuodelta 1941 viisitoistavuotiaasta juutalaisesta tytöstä Dora Bruderistä, jonka ilmoitettiin kadonneen saksalaisten miehittämästä Pariisista. Modiano vietti useita vuosia tutkimalla kuka tämä oli. Romaani on yritys rekonstruoida Dora Bruderin elämä vuoden 1941 katoamisesta kuljetukseen Auschwitziin syyskuussa 1942. == Julkaisuja == * Stepan Chapman: Troikka * Stéphane Courtois: Le Livre noir du communisme: Crimes, terreur, répression (suom. Kommunismin musta kirja, 2001) * Jared Diamond: Tykit, taudit ja teräs (suom. Kimmo Pietiläinen) * Arthur Golden: Memoirs of a Geisha (suom. Geishan muistelmat, 1997) * Mauri Kunnas: Koiramäen joulukirkko * Antti Kylliäinen: Kaikki pääsevät taivaaseen * Ulla-Lena Lundberg: Sade * Vonda N. McIntyre: Aurinko ja kuu * Patrick Modiano: Dora Bruder * Herta Müller: Heute wär ich mir lieber nicht begegnet (suom. Tänään en halunnut tavata itseäni, 2010) * Ilkka Remes: Pääkallokehrääjä * Philip Roth: Amerikkalainen pastoraali * J. K. Rowling: Harry Potter ja viisasten kivi * Erik Tawaststjerna: Sibelius * Allan Tiitta & Jukka Tarkka: Itsenäinen Suomi. Kahdeksan vuosikymmentä kansakunnan elämästä == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Amitav Ghosh ; Bram Stoker Award * Stephen King ; Finlandia-palkinto * Antti Tuuri ; Tieto- Finlandia-palkinto * Fabian Dahlström, Erkki Salmenhaara, Mikko Heiniö ; Hugo- palkinto * Kim Stanley Robinson ; Kalevi Jäntin palkinto * Kreetta Onkeli ; Mikael Agricola -palkinto * Raija Jänicke ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Dario Fo ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Dorrit Willumsen ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Steven Millhauser ; Runeberg-palkinto * Hannu Aho ; World Fantasy Award * Rachel Pollack == Lähteet == 1997
Kirjallisuusvuosi 1996

Kirjallisuusvuosi 1996 käsittelee vuoden 1996 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ruotsalainen Bonnier- kustantamo osti suomalaiset kustannusyhtiöt Tammen ja Kirjayhtymän. * Eduskunnan puhemies Riitta Uosukainen julkisti kirjansa Liehuva liekinvarsi, joka herätti huomiota ulkomaita myöten. Syksyn aikana kirjaa painettiin 70 000 kappaletta. * Saksan kielen uudet oikeinkirjoitussäännöt tulivat voimaan. Niiden mukaan muun muassa ß-kirjaimen käyttöä vähennettiin ja vastaava äänne alettiin kirjoittaa kaksois-s:llä. == Julkaisuja == * Kari Enqvist - Näkymätön todellisuus * Helen Fielding - Bridget Jones: Elämäni sinkkuna (engl. Bridget Jones’s Diary, suom. 1998) * Anja Kauranen - Syysprinssi * Kreetta Onkeli - Ilonen talo * Raija Oranen - Puhtaat valkeat lakanat * Frank McCourt - Seitsemännen portaan enkeli (Angela´s Ashes) * Arto Paasilinna - Lentävä kirvesmies * Erno Paasilinna - Tähänastisen elämäni kirjaimet * Irja Rane - Naurava neitsyt * Paavo Rintala - Faustus * Kauko Röyhkä - Kaksi aurinkoa * David Foster Wallace - Infinite Jest (suom. Päättymätön riemu, 2020) * Kjell Westö - Leijat Helsingin yllä (Drakarna över Helsingfors) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Erno Paasilinna ; Arthur C. Clarke -palkinto * Paul J. McAuley ; Bram Stoker Award * Joyce Carol Oates ; Finlandia-palkinto * Irja Rane ; Tieto-Finlandia-palkinto * Pekka Kivikäs ; Hugo-palkinto * Neal Stephenson ; Kalevi Jäntin palkinto * Tomi Kontio * Annukka Peura ; Mikael Agricola -palkinto * Seppo Loponen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Wisława Szymborska ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Øystein Lønn ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Richard Ford ; Runeberg-palkinto * Agneta Ara ; World Fantasy Award * Christopher Priest == Lähteet == 1996
Kirjallisuusvuosi 1995

Kirjallisuusvuosi 1995 käsittelee vuoden 1995 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * UNESCO julisti alun perin Kataloniassa aloitetun Kirjan ja ruusun päivän kansainväliseksi kirjan ja tekijänoikeuden päiväksi. “Kirjat ansaitsevat erityisen päivänsä, jolloin niitä juhlitaan vapauden, yhteenkuuluvuuden ja rauhan symboleina”, järjestön julistus kuului. == Julkaisuja == * Bill Bryson - Notes from a Small Island (suom. Muistiinmerkintöjä pieneltä saarelta, 2000) * Michael Crichton - Kadonnut maailma * Will Eisner - Dropsie Avenue (Contract with God -trilogian päätösosa, suom. Dropsie Avenue, katu Bronxissa, 2021) * Nicholas Evans - Hevoskuiskaaja (kirja) * Eve Hietamies - Teräsmiehen morsian * Sisko Istanmäki - Liian paksu perhoseksi * Kazuo Ishiguro - Surullinen pianisti * Esa Kirkkopelto - Yrjö Kallisen valaistuminen (näytelmä) * Jorma Kurvinen - Kuilu * Tim LaHaye ja Jerry B. Jenkins - Kadotettu maailma (Viimeisten päivien vaellus -kirjasarjan ensimmäinen osa) * Ken MacLeod - Tähtijaosto * Henning Mankell - Comédia infantil * Rohinton Mistry - A Fine Balance * Osmo Pekonen - Ranskan tiede * Philip Pullman - Northern Lights (suom. Kultainen kompassi 1996, alkuosa trilogiasta Universumien tomu) * Helena Petäistö - Ranskalaiset korot (esikoisteos) * Kalle Päätalo - Hyvästi, Iijoki * Terry Pratchett - Naamiohuvit * José Saramago - Kertomus sokeudesta * W. G. Sebald - Saturnuksen renkaat (romaani) * Dan Simmons - Endymion (romaani) * Susan Quinn - Marie Curie: Elämä * Jari Tervo - Pyhiesi yhteyteen * Kaari Utrio - Perhe kansojen meressä. Ensimmäinen osa sarjasta Familia, eurooppalaisen perheen historia I–VI * Matti Viikari - Historiallinen ajattelu, edistys ja yhteiskunta == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Pat Cadigan ; Bram Stoker Award * Nancy Holder ; Finlandia-palkinto * Hannu Mäkelä ; Tieto-Finlandia-palkinto * Matti Sarmela ; Hugo-palkinto * Lois McMaster Bujold ; Kalevi Jäntin palkinto * Jyrki Kiiskinen * Jukka Koskelainen ; Mikael Agricola -palkinto * Marja Alopaeus ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Seamus Heaney ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Einar Már Guðmundsson ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Carol Shields ; Runeberg-palkinto * Monika Fagerholm ; World Fantasy Award * James Morrow == Lähteet == 1995
Kirjallisuusvuosi 1994

Kirjallisuusvuosi 1994 käsittelee vuoden 1994 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Nobel-kirjailija Aleksandr Solženitsyn palasi Venäjälle 20 maanpaossa viettämänsä vuoden jälkeen. * Kirjailija Paavo Haavikko nimitettiin akateemikoksi. * Termi audiobook (äänikirja) tuli Yhdysvalloissa teollisuusstandardiksi. Äänikirjat yleistyivät kuitenkin jo 1980-luvulla, jolloin ne olivat C-kasetteja. Niiden käyttöä helpottivat Walkman-tyyppiset kevyet laitteet. C-kasetin syrjäyttivät 1990-luvulla CD-laitteet ja levyt ja iPod vuodesta 2001 alkaen, jonka jälkeen syntyivät podcasting-julkaisut. == Julkaisuja == * Louis de Bernières - Captain Corelli's Mandolin (suom. Kapteeni Corellin mandoliini, 1999) * Raymond Carver - Rivi riviltä, lyönti lyönniltä (valikoima Carverin runoja suomeksi) * Michel Foucault - Dits et écrits, suom. Parhaat (2014) * Pirjo Hassinen - Ennustaja * Pekka Himanen - Bertrand Russellin haaste * Eeva Joenpelto - Tuomari Müller, hieno mies * Mauno Koivisto - Kaksi kautta I * Andrei Makine - Au temps du fleuve Amour (suom. Venäläisiä unelmia, 1999) * Antero Manninen (toim.) - Yhdeksän mustaa joutsenta * Reijo Mäki - Rahan kääntöpiiri * Charles Murray & Richard J. Herrnstein - The Bell Curve * Herta Müller - Herztiert (suom. Sydäneläin, 1996) * Matti Paloheimo - Valkoinen Mandela * Terry Pratchett - Kiintoisia aikoja * Kalle Päätalo - Pato murtuu * Vexi Salmi - Mikä laulaen tulee * Paavo Rintala - Marian rakkaus * Jouko Turkka - Häpeä * Kurt Wallander - Hymyilevä mies * Jules Verne - Pariisi 1900-luvulla (postuumi) == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Jeff Noon ; Bram Stoker Award * Peter Straub ; Finlandia-palkinto * Eeva Joenpelto ; Tieto-Finlandia-palkinto * Heikki Ylikangas ; Hugo-palkinto * Kim Stanley Robinson ; Kalevi Jäntin palkinto * Kaj Kalin * Hannu Raittila ; Mikael Agricola -palkinto * Taisto Nieminen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Kenzaburō Ōe ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Kerstin Ekman ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * E. Annie Proulx ; Runeberg-palkinto * Paavo Rintala ; World Fantasy Award * Lewis Shiner == Lähteet == 1994
Kirjallisuusvuosi 1993

Kirjallisuusvuosi 1993 käsittelee vuoden 1993 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Iran uudisti kirjailija Salman Rushdielle langetetun kuolemantuomion ja korotti hänen tappamisestaan maksettavan palkkion kahteen miljoonaan dollariin. * Suomen Kansallisoopperan uusi toimitalo otettiin käyttöön. * Suomen saamenkielisen virsikirja Suoma samii salbmakirji otettiin käyttöön. == Julkaisuja == * Paul Celan - Niin kuin kivelle puhutaan * James Clavell - Gai-Jin * Sebastian Faulks - Birdsong (suom. Mustarastas laulaa, 2011) * Ken Follett - Vaarallinen omaisuus * William Gibson - Virtuaalivalo * William Gibson - ”Disneyland With the Death Penalty” (artikkeli Wired-lehdessä) * James Goldsmith - Ansa * Anne Holt - Blind gudinne (rikosromaan, suom. Sokea jumalatar, 1996) * Matti Yrjänä Joensuu - Harjunpää ja rakkauden nälkä * Markku Kuisma - Metsäteollisuuden maa: Suomi, metsät ja kansainvälinen järjestelmä 1600–1920 * Ulla-Lena Lundberg - Sibirien : ett självporträtt med vingar * Reijo Mäki - Liian kaunis tyttö * Sinikka Nopola & Tiina Nopola - Heinähattu ja Vilttitossu joulun jäljillä * Nora Roberts - Angelan kosto * Vexi Salmi - Siniset mokkakengät * Vikram Seth - A Suitable Boy (suom. Sopiva nuori mies, 1994) * Wilbur Smith - Joen jumala * Jari Tervo - Poliisin poika * Kurt Wallander - Valkoinen naarasleijona * Heikki Ylikangas - Tie Tampereelle * Carlos Ruiz Zafón - El príncipe de la niebla, (esikoisromaani) * Tõnu Õnnepalu - Piiririik (suom. Enkelten siemen, 1994) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Kerttu- Kaarina Suosalmi ; Arthur C. Clarke -palkinto * Marge Piercy ; Bram Stoker Award * Thomas F. Monteleone ; Finlandia-palkinto * Bo Carpelan ; Tieto- Finlandia-palkinto * Erik Wahlström, Tapio Reinikainen, Eeva-Liisa Hallanoro ; Hugo-palkinto * Vernor Vinge - Linnunradan ääret * Connie Willis - Tuomiopäivän kirja ; Kalevi Jäntin palkinto * Jari Tervo * Maarit Verronen ; Mikael Agricola -palkinto * Kaarina Ripatti ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Toni Morrison ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Peer Hultberg ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Robert Olen Butler ; Runeberg-palkinto * Raija Siekkinen ; World Fantasy Award * Tim Powers == Lähteet == 1993
Kirjallisuusvuosi 1992

Kirjallisuusvuosi 1992 käsittelee vuoden 1992 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kirjailija Väinö Linna kuoli 21. huhtikuuta 1992. Linna vaikutti teoksillaan suomalaisten historia- ja ihmiskäsitykseen ja rakensi Suomelle uudenlaista yhteiskuntasopua. * Virolainen kirjailija Jaan Kaplinski sai ensimmäisenä ulkomaalaisena Eino Leinon palkinnon. * Yle Uutiset selkosuomeksi aloitti toimintansa. == Julkaisuja == * Douglas Adams - Enimmäkseen harmiton * Anne Carson - Short Talks (runokokoelma, suom. Lyhyet luennot, 2021) * Elena Ferrante - Amalian rakkaus (ital. L’amore molesto) * Alasdair Gray - Poor Things * Robert Harris - Kolmannen valtakunnan salaisuus * Heikki Hietamies - Äideistä parhain * Daniel Katz - Saksalainen sikakoira * Mauri Kunnas - Koirien Kalevala * James Mason - Siege * Haruki Murakami - KOKKYŌ NO MINAMI, TAIYŌ NO NISHI (suom. Rajasta etelään, auringosta länteen, 2017) * Mika Keskikiikonen & Petri Kiuttu - Amigan pelintekijän opas * Tiina Nopola & Sinikka Nopola - Heinähattu ja Vilttitossu loman tarpeessa * Donna Tartt - The Secret History (esikoisteos, suom. Jumalat juhlivat öisin, 1993) * J. Ann Tickner - Gender in International Relations * Vernor Vinge - Linnunradan ääret * Connie Willis - Tuomiopäivän kirja == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Pat Cadigan ; Bram Stoker Award * Robert R. McCammon ; Finlandia-palkinto * Leena Krohn ; Tieto- Finlandia-palkinto * Jukka Salo, Mikko Pyhälä ; Hugo-palkinto * Lois McMaster Bujold ; Kalevi Jäntin palkinto * Anne Hänninen * Leena Lander ; Mikael Agricola -palkinto * Pertti Nieminen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Derek Walcott ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Friða Á. Sigurðardóttir ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Jane Smiley ; Runeberg- palkinto * Lars Sund ; World Fantasy Award * Robert R. McCammon == Lähteet == 1992
Kirjallisuusvuosi 1991

Kirjallisuusvuosi 1991 käsittelee vuoden 1991 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == *Elämäkerta- ja muistelmakirjojen julkaiseminen lisääntyi 1990-luvulla. Esimerkiksi Lasse Pöysti julkaisi vuosina 1990–1995 neliosaiset muistelmansa, kotka ovat koottuina teoksessa Sortavalasta Pariisiin (Otava 2000). Elokuvaohjaaja Ingmar Bergmanin moniosaiset muistelmat ilmestyivät suomeksi vuosina 1984–1993, niistä tunnetuimpana Laterna Magica. Eva Hemmingin kirjoittamat Leif Wagerin muistelmat Hymy nuoruudelle: Muistelmat ilmestyivät 1991. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin muistelmat Molotov Remembers: Inside Kremlin Politics saivat julkaisuluvan 1991. * Kirjailijoita kiinnostivat ennen kaikkea ihmisen psyyke ja ydinperheen ongelmat. Romaaneista useimmat sijoitettiin menneisyyden Suomeen, kirjoittamisajasta muutaman vuosikymmenen päähän. Tietokirjat sen sijaan pureutuivat päivänkohtaiseen todellisuuteen. Kirjallisista klassikoista nousivat esille muiden muassa Aapeli, Juhani Aho, Helvi Juvonen ja Lauri Viita. * Kirjailija Paavo Haavikko sai taiteen akateemikon arvonimen. * Tietokonepohjainen tekstinkäsittely alkoi 1990-luvulla syrjäyttää kirjoituskonetta kirjailijoiden työvälineenä. Ajan suosituin tekstinkäsittelyohjelma oli WordPerfect. == Julkaisuja == * Svetlana Aleksijevitš - Tsinkovyje maltšiki (suom. Sinkkipojat, 2022) * M. A. R. Barker (salanimellä Randolph D. Calverhall) - Serpent’s Walk * David Eddings - Safiiriruusu * Bret Easton Ellis - Amerikan Psyko * Jostein Gaarder - Sofian maailma * John Grisham - The Firm (suom. Firma) * Kari Hotakainen - Buster Keaton. Elämä ja teot * Stephen King - Tarpeellista tavaraa * Mauri Kunnas - Vampyyrivaarin tarinoita * Leena Lander - Tummien perhosten koti * Henning Mankell - Kasvoton kuolema * Reijo Mäki - Kuoleman kapellimestari * Raija Oranen - Ruusun aika (sarjan ensimmäinen osa) * Arto Paasilinna - Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä * Erno Paasilinna - Kauppamiehet isänmaan asialla * Ralph Peters - The War in 2020 * Markku Ropponen - Kuolemanuni * Pirkko Saisio - Kantaja * Lars Sund - Colorado Avenue * Naoko Takeuchi - Bishōjo senshi Sailor Moon (ilmestyminen Nakayoshi-nuortenlehdessä alkoi)Brienza, Casey: Manga in America: Transnational Book Publishing and the Domestication of Japanese Comics, Bloomsbury Academic, 2016, s. 50 * Bernard Werber - Muurahaiset == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Colin Greenland ; Bram Stoker Award * Robert R. McCammon ; Finlandia-palkinto * Arto Melleri ; Tieto- Finlandia-palkinto * Olli Marttila, Tari Haahtela, Hannu Aarnio, Pekka Ojalainen ; Hugo-palkinto * Lois McMaster Bujold ; Kalevi Jäntin palkinto * Tiina Kaila ; Mikael Agricola -palkinto * Kyllikki Härkäpää ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Nadine Gordimer ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Nils-Aslak Valkeapää ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * John Updike ; Runeberg-palkinto * Aulikki Oksanen ; World Fantasy Award * James Morrow * Ellen Kushner == Lähteet == 1991
Kirjallisuusvuosi 1989

Kirjallisuusvuosi 1989 käsittelee vuoden 1989 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Iranin uskonnollinen johtaja ajatollah Ruhollah Khomeini tulkitsi kirjailija Salman Rushdien syyllistyneen jumalanpilkkaan teoksellaan Saatanalliset säkeet ja antoi helmikuussa 1989 fatwan, jolla hän käytännössä tuomitsi kirjailijan kuolemaan. Kirjailijan oli monimutkaisilla toimilla suojauduttava ääri-islamilaisten uhalta. Vähemmälle huomiolle jäi, että toinen islamilainen taho julisti murhatuomion myös vuonna 1988 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneelle Naguib Mahfouzille. * Tohtori Jukka Tarkan kirjoittama Ahti Karjalaisen muistelmateos Presidentin ministeri synnytti kohun jo ennen ilmestymistään. Tarkkaa syytettiin vanhan ja sairaan miehen houkuttelemisesta itselleen epäedulliseen kirjaprojektiin. Tarkka puolustautui sillä, että Karjalainen on esittänyt muistelunsa päättäväisesti ja dokumentteihin nojautuen. Kirjassa ollut kuvaus ulkoministeri Paavo Väyrysen keskustelusta KGB-agentti Viktor Vladimirovin kanssa asetti Väyrysen outoon valoon. * Ensimmäisen kerran jaetun Tieto- Finlandia-palkinnon sai Erik Tavaststjerna teoksesta Jean Sibelius 1–5. * Yhdysvaltalainen kirjailija Danielle Steel pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan henkilönä, joka on pisimpään pysynyt The New York Timesin bestsellerlistalla. Steelin teoksia oli tällöin ollut listalla 381 viikkoa peräkkäin. * Kääntäjä Kristiina Kivivuori sai Itävallan kulttuuriministeriön tunnustuspalkinnon suomennostyöstään Robert Musilin suurromaanista Mies vailla ominaisuuksia, jonka ensimmäisen osan suomennos ilmestyi 1980 ja toinen osa 1987. == Julkaisuja == * Isaac Asimov - Nemesis * Anni Blomqvist - Havet finns inte mer * Mohammed Dib - Neiges de marbre * Ken Follett - Taivaan pilarit * Annika Idström - Kirjeitä Trinidadiin * John Irving - A Prayer for Owen Meaney (suom. Ystäväni Owen Meany, 1989) * Kazuo Ishiguro - The Remains of the Day (suom. Pitkän päivän matka iltaan, 1990) * Shintarō Ishihara ja Akio Morita - ”No” to ieru Nihon * P. D. James - Devices and Desires (suom. Totuus ja toiveet) * Eeva Joenpelto - Ei ryppyä, ei tahraa * Ahti Karjalainen & Jukka Tarkka - Presidentin ministeri : Ahti Karjalaisen ura Urho Kekkosen Suomessa * Eeva Kilpi - Talvisodan aika * Pentti Linkola - Johdatus 1990-luvun ajatteluun * Ulla-Lena Lundberg - Leo * Sinikka Nopola & Tiina Nopola - Heinähattu ja Vilttitossu (kirjasarjan ensimmäinen teos) * Dan Simmons - Hyperion == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * Rachel Pollack ; Bram Stoker Award * Thomas Harris ; Finlandia-palkinto * Markku Envall ; Tieto-Finlandia- palkinto * Erik Tawaststjerna ; Hugo-palkinto * C. J. Cherryh ; Kalevi Jäntin palkinto * Kari Hotakainen * Timo Pusa ; Mikael Agricola -palkinto * Sirkka Suomi ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Camilo José Cela ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Dag Solstad ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Anne Tyler ; Runeberg-palkinto * Timo Pusa ; World Fantasy Award * Peter Straub == Lähteet == 1989
Kirjallisuusvuosi 1988

Kirjallisuusvuosi 1988 käsittelee vuoden 1988 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kirjallisuuden Finlandia-palkinto alettiin jakaa pelkästään kaunokirjallisten teosten kesken. Ensimmäisen uusimuotoisen palkinnon sai suurelle yleisölle melko tuntematon runoilija Gösta Ågren. Tietokirjoille luotiin Tieto-Finlandia-palkinto. * Englanninkielisen kauhukirjallisuuden Bram Stoker Award jaettiin ensimmäisen kerran. * Nobelkirjailija F. E. Sillanpään syntymästä tuli syyskuussa 1988 kuluneeksi 100 vuotta. Sen kunniaksi julkaistiin neljä ensimmäistä osaa hänen kootuista teoksistaan. Juhlissa ja teksteissä pyrittiin monipuolistamaan Sillanpään julkikuvaa, jota liian voimakkaasti leimasi Taata-rooli. == Julkaisuja == *Arthur C. Clarke & Gentry Lee - Kehto (suom. 1990, Kirjayhtymä) * Paulo Coelho - Alkemisti (suomennos 1995 nimellä Santiagon unelmat) * Umberto Eco - Foucaultin heiluri * Will Eisner - A Life Force (suom. Elinvoima) * Peter Englund - Pultava * Jim Garrison - JFK – avoin tapaus (suom. 1992) * Jan Guillou - Mies Kaliningradista * Neil Hardwick - Neilin tähteet eli Hardwick´s Sauce (kaksikielinen pakinakokoelma) * Stephen Hawking - A Brief History of Time (suom. Ajan lyhyt historia, 1997) * Thomas Harris - The Silence of the Lambs (suom. Uhrilampaat, 1989) * Reginald Hill - Under World * S. E. Hinton - Taming The Star Runner (suom. 1990, Kesyttömät) * Paul Kennedy - The Rise and Fall of Great Powers * Kari Kontio ja Tuomas Nevanlinna - Kirjava lehmä * Reijo Mäki - Marraskuu on musta hauta (Vares-sarjaa) * Salman Rushdie - Saatanalliset säkeet (suom. 1989, WSOY) == Palkintoja == ; Arthur C. Clarke -palkinto * George Turner ; Bram Stoker Award * Stephen King * Robert R. McCammon ; Finlandia-palkinto * Gösta Ågren ; Hugo-palkinto * David Brin ; Kalevi Jäntin palkinto * Juha Seppälä * Ilkka Pitkänen ; Mikael Agricola -palkinto * Vesa Oittinen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Naguib Mahfouz ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Thor Vilhjálmsson ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Toni Morrison ; Runeberg-palkinto * Sinikka Tirkkonen ; World Fantasy Award * Ken Grimwood == Lähteet == 1988
Kirjallisuusvuosi 1987

Kirjallisuusvuosi 1987 käsittelee vuoden 1987 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Teatterikorkeakoulun neljä miesopiskelijaa muodosti Jumalan teatterin, joka aiheutti tammikuussa Oulun teatteripäivillä skandaalin hyökkäävästi kohti yleisöä suuntautuneella kokeellisella esityksellä. * Tom Wolfen Turhuuksien rovio -romaani (1987) sai nimensä vuoden 1497 Firenzestä, jossa uskonkiihkoinen lahko kokosi torille suuren rovion turhana pitämästään tavarasta. Romaanin filmioikeuksista maksettiin viisi miljoonaa dollaria, joka oli aikansa ennätyssumma. == Julkaisuja == * Douglas Adams - Dirk Gentlyn holistinen etsivätoimisto * Paul Auster - In the Country of Last Things * Arthur C. Clarke - Odysseia 2061 * Mariamna Davydov - Kartanoelämää: Muistelmia Venäjältä ennen vallankumousta * Caroline Graham - Killings at Badger’s Drift (johon pohjautuu TV-sarja Midsomerin murhat; suom. Kämmekkä kukkii kuolemaa, 1991) * Tony Hillerman - A Thief of Time (rikosromaani) * Mauno Jokipii - Jatkosodan synty: tutkimuksia Saksan ja Suomen sotilaallisesta yhteistyöstä 1940–41 * Eino Jutikkala - Kuolemalla on aina syynsä: Maailman väestöhistorian ääriviivoja * Eeva Kilpi - Animalia * Pavel Kohout - Kde je zakopán pes (autobiografinen romaani Prahan keväästä, suom. Tšekkiläinen päiväkirja) * Toni Morrison - Minun kansani, minun rakkaani * Terry Pratchett - Johan riitti! * Terry Pratchett - Mort * Jorma O. Tiainen (toim.) - Vuosisatamme kronikka * Donald Trump ja Tony Schwartz - The Art of the Deal * Scott Turow - Presumed Innocent (suom. Kunnes toisin todistetaan) * Veikko Vennamo - Kulissien takaa. Muistelmat. * Inkeri Numminen & Arvo Ylppö - Arvo Ylpön vuosisata == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Sirkka Selja ; Arthur C. Clarke -palkinto * Margaret Atwood ; Finlandia-palkinto * Helvi Hämäläinen ; Hugo-palkinto * Orson Scott Card ; Kalevi Jäntin palkinto * Tiina Kaila * Rosa Liksom ; Mikael Agricola -palkinto * Pentti Saaritsa ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Joseph Brodsky ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Herbjørg Wassmo ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Peter Taylor ; Runeberg-palkinto * Kari Aronpuro ; World Fantasy Award * Patrick Süskind == Lähteet == 1987
Kirjallisuusvuosi 1986

Kirjallisuusvuosi 1986 käsittelee vuoden 1986 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Uusi Suomen evankelis- luterilaisen kirkon virsikirja ja Suomen ruotsinkielinen virsikirja hyväksyttiin kirkolliskokouksessa käyttöön otettaviksi == Julkaisuja == * Jeffrey Archer - Kunnian tähden * Margaret Atwood - Orjattaresi * Joseph Brodsky - Less Than One : Selected Essays (suom. Ei oikein ihminenkään) * Kristina Carlson - Hämärän valo: runoja * Anne Carson - Eros the Bittersweet (esikoisteos, suom. Eros, katkeransuloinen, 2023) * Bo Carpelan - Axel * Tom Clancy - Myrsky nousee * Arthur C. Clarke - Kaukaisen Maan laulut * Clive Cussler - Kyklooppi * William Gibson - Kreivi Nolla * Winston Groom - Forrest Gump * Heikki Hietamies - Sotapoika * P. D. James - A Taste for Death (suom. Kuoleman maku) * Eeva Joenpelto - Jottei varjos haalistu * Ulla-Lena Lundberg - Kalaharin hiekkaa * Jukka Parkkinen - Kaupungin kaunein lyyli * Terry Pratchett - Valon tanssi * Pertti Rajala & Hannu Virtanen - Selkokieli: miten sanoma perille? * Whitley Strieber ja James Kunetka - Nature’s End * Märta Tikkanen - Punahilkka (Rödluvan) * Antti Tuuri - Ameriikan raitti * Walter Jon Williams - Rautahermot * Barbara Vine - A Dark-Adapted Eye (rikosromaani) == Palkintoja == ; Finlandia-palkinto * Sirkka Turkka ; Hugo-palkinto * Orson Scott Card ; Kalevi Jäntin palkinto * Joni Skiftesvik ; Mikael Agricola -palkinto * Markku Mannila ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Wole Soyinka ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Rói Patursson ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Larry McMurtry ; World Fantasy Award * Dan Simmons == Lähteet == 1986
Kirjallisuusvuosi 1985

Kirjallisuusvuosi 1985 käsittelee vuoden 1985 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Neuvostoliitto siirtyi uuteen vaiheeseen, kun Mihail Gorbatšov nousi valtaan. Hänen iskusanojaan olivat perestroika ja glasnost, jotka merkitsivät yhteiskunnan vapautumista. * Gummerus Kustannus Oy siirtyi Jyväskylästä Helsinkiin. * Image-lehti alkoi ilmestyä. == Julkaisuja == * Margaret Atwood - The Handmaid’s Tale (suom. Orjattaresi, 1986) * Isaac Asimov - Robotit ja imperiumi * Greg Bear - Aikatunneli * William S. Burroughs - Hämy (Queer, kirjoitettu 1951, julkaistu 1985, suomennettu 2004) * Orson Scott Card - Ender * Don DeLillo - White Noise * Donna Haraway - A Manifesto for Cyborgs: Science, Technology, and Socialist- Feminism in the Late Twentieth Century * Mark Helprin - Talvinen tarina * Matti Kuusi - Kalevalalipas * Björn Landström - Kalevala kuvitettuna * Doris Lessing - Hyvä terroristi * Rosa Liksom - Yhden yön pysäkki (esikoisteos) * Gabriel Garcia Márquez - El amor en los tiempos del cólera (suom. Rakkautta koleran aikaan, 1988) * Haruki Murakami - Maailmanloppu ja ihmemaa * Arto Paasilinna - Parasjalkainen laivanvarustaja * Orhan Pamuk - Valkoinen linna (alkuteos Beyaz Kale, suom. 1993) * Neil Postman - Huvitamme itsemme hengiltä * Matti Pulkkinen - Romaanihenkilön kuolema * Irja Rane - Kiinan keisarin lentävä hevonen * Carl Sagan - Ensimmäinen yhteys (Contact) * Keijo Siekkinen - Äidin hauta * Patrick Süskind - Parfyymi * Viimeinen kesä (kuvateos) == Palkintoja == ; Finlandia-palkinto * Jörn Donner ; Hugo-palkinto * William Gibson ; Mikael Agricola -palkinto * Annikki Suni ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Claude Simon ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Antti Tuuri ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Alison Lurie ; World Fantasy Award * Robert Holdstock * Barry Hughart == Lähteet == 1985
Kirjallisuusvuosi 1984

Kirjallisuusvuosi 1984 käsittelee vuoden 1984 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kevään 1984 huomattavin suomalainen esikoiskirjailija oli 19-vuotias Anna-Leena Härkönen. Hänen teoksensa Häräntappoase todisti tekijänsä harvinaista kirjallista lahjakkuutta. * Työpöytäjulkaiseminen (Desktop publishing) tuli mahdolliseksi, kun Applen Macintosh ja sen lasertulostin LaserWriter tulivat markkinoille. == Julkaisuja == * Douglas Adams - Terve, ja kiitos kaloista * Jeffrey Archer - Valtataistelu * Iain Banks - The Wasp Factory (suom. Ampiaistehdas, 1986) * Thomas Bernhard - Holzfällen: Eine Erregung (suom. Hakkuu: Muuan mielenkuohu, 2007) * Sarah Caudwell - The Shortest Way to Hades * Tom Clancy - Punaisen lokakuun metsästys * Clive Cussler - Aavelaiva * Len Deighton - Game, Set & Match : Berlin Game, Mexico Set, London Match (trilogian 1. osa, muut 1985 ja 1986) * Frederick Forsyth - Neljäs sopimus * William Gibson - Neurovelho * Alasdair Gray - 1982, Janine * Veikko Huovinen - Puukansan tarina * Anna-Leena Härkönen - Häräntappoase * Milan Kundera - Olemisen sietämätön keveys (, suom. 1985) * Ulla-Lena Lundberg - Kökarin Anna * Arto Melleri - Siriuksen vieraat. Näytelmä. * Arto Paasilinna - Ukkosenjumalan poika * Erno Paasilinna - Yksinäisyys ja uhma * Pentti Saarikoski - Nuoruuden päiväkirjat * Pirkko Saisio - Kainin tytär * Whitley Strieber & James Kunetka - Warday * Antti Tuuri - Talvisota (kirja) * David Yallop − In God's Name: An Investigation Into the Murder of Pope John Paul I. Kirjassa väitettiin, että paavi Johannes Paavali I oli murhattu 1978. == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Eino Säisä ; Finlandia-palkinto * Erno Paasilinna ; Hugo-palkinto * David Brin ; Kalevi Jäntin palkinto * Olli Jalonen ; Mikael Agricola -palkinto * Esa Adrian ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Jaroslav Seifert ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Göran Tunström ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * William Kennedy ; World Fantasy Award * John M. Ford == Lähteet == 1984
Kirjallisuusvuosi 1983

Kirjallisuusvuosi 1983 käsittelee vuoden 1983 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kirjasyksy 1983 oli käännöskirjallisuuden osalta vilkas. Kustantajat toivat tarjolle sekä uutta proosaa (Saul Bellow, J. M. Coetzee, Michel Tournier) että klassikkosuomennoksia (Shakespeare, Rimbaud, Plath). Suomalaisessa kaunokirjallisuudessa oli nähtävissä siirtymää leveästä epiikasta pienimuotoisempaan ja älylliseen proosaan. * Länsisaksalainen Stern-lehti julkaisi huhtikuussa ensimmäisen osan Hitlerin päiväkirjoista, jotka pian osoittautuivat väärennöksiksi. Lehti oli hankkinut niiden julkaisuoikeudet väärentäjiltä miljoonilla saksanmarkoilla. * Rap-kultturin tulo Suomeen: pienimuotoisena alkanut hip hop yleistyi 1980-luvulla. Ensimmäinen levytetty suomalainen rap-kappale oli General Njassan ”I'm Young, Beautiful and Natural”, joka ilmestyi vuonna 1983. == Julkaisuja == * Isaac Asimov - Aamunkoiton robotit * Saul Bellow - Dekaanin joulukuu * John le Carré - Pieni rumpalityttö * J. M. Coetzee - Michael K:n elämä * Clive Cussler - Syvyyksien saalistajat * Umberto Eco - Il nome della rosa (suom. Ruusun nimi) * Will Eisner - Life on Another Planet * Dick Francis - The Danger (suom. Vaara) * William Golding - Näkyvä pimeys * Reginald Hill - Deadheads (rikosromaani) * Max Jakobson - 38\. kerros : Havaintoja ja muistiinpanoja vuosilta 1965–1971 * Olli Jalonen - Hotelli eläville * William Kennedy - Ironweed (suom. Karhiainen, 1984) * Stephen King - Christine, tappaja-auto * Stephen King - Uinu, uinu lemmikkini * Mauno Koivisto - Linjaviitat * Eila Kostamo - Vaiteliaat vuodet * Pekka Kuusi - Tämä ihmisen maailma * Camilla Mickwitz - Mimosa * Origo - Valitut pakinat eli johdatus olennaiseen * Arto Paasilinna - Hirtettyjen kettujen metsä * Jukka Pakkanen - Hotelli Destino * Sylvia Plath - Ariel, suom. Kirsti Simonsuuri * Terry Pratchett - Magian väri * Arthur Rimbaud - Säteilevät kuvat, Kausi helvetissä * Hans-Ulrich Rudel - Stuka- lentäjä * Pentti Saarikoski - Hämärän tanssit * William Shakespeare - Macbeth, suom. Matti Rossi * Joni Skiftesvik - Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja * Michel Tournier - Keijujen kuningas * Antti Tuuri - Novellit == Palkintoja == ; Eino Leinon palkinto * Pentti Linkola ; Hugo-palkinto * Isaac Asimov ; J. H. Erkon palkinto * Joni Skiftesvik teoksesta Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja ; Kalevi Jäntin palkinto * Raija Siekkinen * Ilpo Tiihonen ; Mikael Agricola -palkinto * Arto Häilä ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * William Golding ; Neustadt-palkinto * Paavo Haavikko ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Peter Seeberg ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Alice Walker ; World Fantasy Award * Michael Shea == Lähteet == 1983
Kirjallisuusvuosi 1982

Kirjallisuusvuosi 1982 käsittelee vuoden 1982 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Poliittisen historian keskustelu juhannuspommista johtui Johannes Virolaisen juhannuksena 1979 antamasta lausunnosta, että kokoomusta ei voitaisi ottaa Suomen hallitukseen “yleisten syiden” eli “Suomen aseman” takia. Tämän tulkittiin tarkoittavan, että Suomen suhteet Neuvostoliittoon vaarantuisivat, jos kokoomus otettaisiin hallitukseen. Presidentti Kekkonen katsoi Virolaisen aiheuttaneen Suomen maineelle ”vahinkoa, jonka laajuutta ja merkitystä on tässä vaiheessa vielä vaikea arvioida”. Virolainen selitti omaa kantaansa vuoden 1982 kirjassaan Yöpakkasista juhannuspommiin. == Julkaisuja == * Douglas Adams - Elämä, maailmankaikkeus – ja kaikki, romaanisarjaa Linnunradan käsikirja liftareille * Brian Aldiss - Helliconian kevät * Jeffrey Archer - Tuhlaajatytär * Michael Baigent, Richard Leigh ja Henry Lincoln - Pyhä veri, pyhä Graal * Raymond Briggs - Minne tuuli kuljettaa * Arthur C. Clarke - 2010: Avaruusodysseia * Richard Dawkins - Sokea kelloseppä * David Eddings - Belgarionin taru (viisiosainen, ilm. englanniksi 1982–1984) * L. Ron Hubbard - Battlefield Earth * Eeva Joenpelto - Elämän rouva, rouva Glad * Teuvo Koskinen - Miina ja Manu -kirjasarjan ensimmäinen teos Miina ja Manu : Seikkailu enon veneellä * Peter Lovesey - The False Inspector Dew (rikosromaani, suom. Vaitelias komisario) * Raili Mikkanen - Histamiini hukassa, Histamiini-sarjan ensimmäinen teos * Haruki Murakami - Suuri lammasseikkailu * Arto Paasilinna - Kultainen nousukas * Erno Paasilinna - Maailman kourissa * Leonard Peikoff - The Ominous Parallels * Fernando Pessoa - Levottomuuden kirja * Paavo Rintala - Valehtelijan muistelmat * Göran Schildt - Det vita bordet : Alvar Aaltos ungdom och grundläggande idéer * Antti Tuuri - Pohjanmaa * Kaari Utrio - Ruusulaakso * Alice Walker - The Color Purple (suom. Häivähdys purppuraa, 1982) * Johannes Virolainen - Yöpakkasista juhannuspommiin == Palkintoja == ; Hugo-palkinto * C. J. Cherryh ; Kalevi Jäntin palkinto * Antti Jalava ; Mikael Agricola -palkinto * Paavo Lehtonen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Gabriel García Márquez ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Sven Delblanc ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * John Updike ; World Fantasy Award * John Crowley == Lähteet == 1982
Kirjallisuusvuosi 1981

Kirjallisuusvuosi 1981 käsittelee vuoden 1981 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Jouko Turkka nimitettiin Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyön professoriksi ja seuraavana vuonna koulun rehtoriksi. Opiskelu muutettiin rankkaan fyysisyyteen perustuvaksi. == Julkaisuja == * Claes Andersson - Ihminen, sielunsa kaltainen * Clive Cussler - Aavejuna * Colin Dexter - The Dead of Jericho (rikosromaani, suom. Rantakadun surmat) * Dick Francis - Twice Shy (rikosromaani) * Alasdair Gray - Lanark * Heikki Hietamies - Everstin näköinen hevonen ja muita tuttuja * Annika Idström - Isäni, rakkaani * Martti Innanen - Frank Armoton * John Irving - Kaikki isäni hotellit (The Hotel New Hampshire, suom. 1981) * Matti Yrjänä Joensuu - Harjunpää ja poliisin poika * Tracy Kidder - Koneen henki * “Lauantaiseura” (Aarno Laitinen ym.) - Tamminiemen pesänjakajat * Lennart Meri - Hopeanvalkea * Michael Moorcock - Teräksinen tsaari * Arto Paasilinna - Ulvova mylläri * Salman Rushdie - Keskiyön lapset * Martin Cruz Smith - Gorky Park (suom. Gorkin puisto) * Anja Kauranen - Sonja O. kävi täällä (esikoisromaani) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Eila Kivikk’aho ; Hugo-palkinto * Joan D. Vinge ; Ida Aalberg -palkinto * Eila Pehkonen * Jussi Jurkka ; Kalevi Jäntin palkinto * Annika Idström * Harri Sirola ; Mikael Agricola -palkinto * Oili Suominen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Elias Canetti ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Snorri Hjartarson ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * John Kennedy Toole ; World Fantasy Award * Gene Wolfe == Lähteet == 1981
Kirjallisuusvuosi 1980

Kirjallisuusvuosi 1980 käsittelee vuoden 1980 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ranskalainen kirjailija, esseisti ja filosofi Jean-Paul Sartre kuoli 74-vuotiaana huhtikuussa 1980. * Väinö Linna nimitettiin akateemikoksi. * Kirjailija Marguerite Yourcenar valittiin ensimmäisenä naisena Ranskan akatemian jäseneksi. == Julkaisuja == * Douglas Adams - Maailmanlopun ravintola * Thomas Bernhard - Der Billigesser (suom. Halvallasyöjät, 2020) * Arthur C. Clarke - Paratiisin suihkulähteet * Ken Follett - The Key to Rebecca (suom. Aavikkoleijona) * Veikko Huovinen - Koirankynnen leikkaaja * Veijo Meri - Jääkiekkoilijan kesä * Max Jakobson - Veteen piirretty viiva: havaintoja ja merkintöjä vuosilta 1953–1965 * P. D. James - Innocent Blood (suom. Viaton veri) * V. S. Naipaul - Miguel-kadun väkeä * Amos Oz - Ehkä jossain muualla (esikoisteos, hepreaksi Makom ahher, 1966) * Jukka Pakkanen - Auruksen tapaus * Kauko Röyhkä - Tien laidalla Waterloo * Pentti Saarikoski - Asiaa tai ei * Ida Maria Saarinen - Vorssasta poijaat * John Kennedy Toole - A Confederacy of Dunces (suom. Typerysten salaliitto, 1982) * Elina Vaara - Suru * Gene Wolfe - Kiduttajan varjo * Virginia Woolf - Oma huone == Palkintoja == ; Hugo-palkinto * Arthur C. Clarke ; Mikael Agricola -palkinto * Sinikka Kallio ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Czesław Miłosz ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Sara Lidman ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Norman Mailer ; World Fantasy Award * Elizabeth A. Lynn == Lähteet == 1980
Tore Renberg

Tore Renberg (3. elokuuta 1972 Stavanger, Norja) on norjalainen kirjailija ja muusikko. Hän on opiskellut kirjallisuustiedettä ja filosofiaa Bergenin yliopistossa. Hän on kirjoittanut kirjallisuuskritiikkiä ja esseistiikkaa ja ollut juontajana televisio-ohjelmassa Leseforeningen (1998 ja 1999) NRK2:lla. Renberg on henkilöhahmo Karl Ove Knausgårdin romaanissa Taisteluni osassa 5. Hän on siinä Knausgårdin 20-vuotias ystävä, joka yrittää saada ensimmäistä romaaniaan julkaistuksi. Renbergin suosittuja teoksia ovat Teksas-sarja ja romaanit Jarle Kleppistä. Hän on saanut muun muassa palkinnot Bokhandlerprisen ja P2-lytternes romanpris.Oktober Tarjei Vesaasin esikoisteospalkinnon hän sai teoksesta Sovende floke (1995). Suurta huomiota herätti Matriarkat (1996), jossa hän käsittelee miehen identiteettikriisiä naisten hallitsemassa yhteiskunnassa. Romaanissa En god tid (2000) on vaikutteita tieteiskirjallisuudesta. Elokuva Mies joka rakasti Yngveä perustuu hänen romaaniinsa Mannen som elsket Yngve.Tore Renberg, Store norske leksikon Renberg on kirjoittanut myös lastenkirjoja ja näytelmiä. Hän on yhtyeen Stavanger Energi johtohahmo ja yhtyeen Lemen laulaja. == Suomennetut teokset == * Huomenna nähdään (Vi ses i morgen) suomentaja Outi Menna. Like Kustannus Oy, 2016 ISBN 978-952-01-1315-5 * Iskuja joka suunnasta (Angrep fra alle kanter), suomentaja Outi Menna. Like, 2017 ISBN 978-952-01-1528-9 == Palkinnot ja tunnustukset == * Tidenprisen 1996 * Tarjei Vesaasin esikoiskirjailijapalkinto 1996 * Henrik Steffenin stipendi, Saksa 1998 * P2-lytternes romanpris 2005 * Bokhandlerprisen 2008 * Stavangerin kunnan kulttuuripalkinto 2008 * Norjan kulttuuriministeriön lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkintojen kuvakirjapalkinto 2010 * Stavanger Aftenbladin kulttuuripalkinto 2014Oktober * Målblomen 2016 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Physalacriaceae

Physalacriaceae on helttasienten lahkoon kuuluva sieniheimo. Heimon lajit ovat laajalle levinneitä, vaikka useimpia niistä tavataan tropiikista, etenkin Kaakkois-Aasiasta ja Oseaniasta. == Suvut == Heimo sisältää seuraavat suvut: * Anastrophella * Mesisienet (Armillaria) * Cibaomyces * Cryptomarasmius * Pehmikät (Cylindrobasidium) * Cyptotrama * Dactylosporina * Deigloria * Desarmillaria * Talvijuurekkaat (Flammulina) * Saranahikkaat (Gloiocephala) * Guyanagaster * Kurttujuurekkaat (Hymenopellis) * Laccariopsis * Mucidula * Mycaureola * Mycotribulus * Naiadolina * Oudemansiella * Paraxerula * Physalacria * Ponticulomyces * Protoxerula * Pseudohiatula * Pseudotyphula * Sananjalkanahikkaat (Rhizomarasmius) * Aprikat (Rhodotus) * Käpynahikkaat (Strobilurus) * Nukkajuurekkaat (Xerula) == Lähteet == *
Liz Cheney

Elizabeth Lynne Cheney (, s. 28. heinäkuuta 1966 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen asianajaja ja republikaanipoliitikko. Cheney oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Wyomingin osavaltiosta vuosina 2017–2023. Vuonna 2022 hän hävisi puolueensa esivaalit Harriet Hagemanille, joka valittiin vuoden 2022 vaaleissa hänen tilalleen. Cheney toimi edustajainhuoneen republikaanien puheenjohtajana vuosina 2019–2021. Hän on kolmas nainen, joka on toiminut tehtävässä. Republikaanipuolueessa keväällä 2021 trumpilaisten voimistuttua Cheney syrjäytettiin tehtävästä.Republikaanieliittiin kuuluva Liz Cheney uhmasi Trumpia ja nyt hänet yritetään syrjäyttää, yle.fi, uutiset 7l5l2021, viitattu 7.5.2021 Cheney on Yhdysvaltain entisen varapresidentin Dick Cheneyn ja tämän vaimon Lynne Cheneyn vanhempi tytär. George W. Bushin hallinnon aikana hänellä oli useita eri virkoja ulkoministeriössä. Cheney tunnetaan voimakeinoja kannattavasta ulkopolitiikastaan. Syyskuun 2024 alussa Cheney ilmoitti aikovansa äänestää Kamala Harrisia marraskuun presidentinvaaleissa. Hän myös kehotti muita republikaaneja tekemään samoin ennemmin kuin jättämään äänestämättä. Myöhemmin myös hänen isänsä Dick Cheney ilmoitti äänestävänsä Harrisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Cheneyn viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marasmiaceae

Marasmiaceae on Agaricales-lahkoon kuuluva sieniheimo. == Suvut == Heimo sisältää seuraavat suvut: * Amyloflagellula * Aphyllotus * Käpysienet (Baeospora) * Campanella * Cellypha * Chaetocalathus * Karvanahikkaat (Crinipellis) * Hymenogloea * Nahikkaat (Marasmius) * Moniliophthora * Morobia * Neocampanella * Paramarasmius * Tetrapyrgos == Lähteet == *