Aura (kunta)

Aura (vanha nimi Prunkkala) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Auran naapurikunnat ovat Lieto, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Karinainen, Paattinen, Tarvasjoki, Vahto ja Yläne. ==Maantiede== Aura sijaitsee Aurajoen keskijuoksulla, ja joki jakaa kunnan kahteen toisistaan erottuvaan osaan. Itäpuolella vallitsevana maalajina on moreeni, ja maasto on epätasaista korkeimpien mäkien ulottuessa yli 80 metrin korkeudelle merenpinnasta. Joen länsipuolella maasto on alavaa ja maaperä on enimmäkseen savimaata. Luoteessa Auran alue ulottuu kapeana kärkenä alkujaan kahdeksan kunnan rajapyykkiin Kuhankuonoon. Aurajoen tärkein sivujoki Auran alueella on Järvenoja eli Järvijoki, joka saa alkunsa Kuhankuonon luoteispuolella, Pöytyän ja Mynämäen alueilla sijaitsevasta Savojärvestä. Auran alueelle ulottuu luoteessa Kurjenrahkan kansallispuisto. Aura on yksi harvoista kunnista, joissa ei ole yhtään järveä. Aura on lisäksi pinta-alaltaan Manner-Suomen pienin kunta, joka ei käytä kaupunki-nimitystä. ===Etäisyyksiä Aurasta=== *Forssa 60 km *Helsinki 160 km *Huittinen 65 km *Hämeenlinna 120 km *Loimaa 35 km *Salo 40 km *Tampere 130 km *Turku 25 km ===Kylät ja kulmakunnat=== Aurassa on 23 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967): * Auvainen * Hypöinen * Ihava * Järvenoja * Järykselä * Kaerla * Karviainen * Kinnarla * Kuuskoski * Käetty * Lahto * Laukkaniitty * Leikola * Leinikkala * Leppäkoski * Paimala * Pitkäniitty * Prunkkala * Puho * Seppälä * Sikilä * Simola * Viilala == Historia == Auran alueelta on löydetty muutamia kivikautisia esineitä, kuten talttoja ja vasarakirveitä, mutta muita merkkejä vanhasta asutuksesta ei ole säilynyt. Kaikki nykyisen Auran kylät esiintyivät jo vuoden 1540 maakirjassa, mutta ne olivat muiden varsinaissuomalaisten kylien tavoin pieniä. Auran kunta on muodostettu kahdesta eri alueesta: Asemanseutu kuului aiemmin Pöytyään, Prunkkala kuului Lietoon. Prunkkala perustettiin Liedon kappeliseurakunnaksi vuonna 1636. Asemanseutu taas sai alkunsa vuonna 1876, jolloin sinne avattiin rautatieasema. Asema merkitsi alueelle suurta nousukautta, ja se kehittyikin hyvin nopeasti. Tämän seurauksena Asemanseutu ja Prunkkala yhdistettiin omaksi kunnakseen vuonna 1917. Auran ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1683. Nykyinen, vuonna 1804 valmistunut kirkko on rakennettu Mikael Piimäsen johdolla ja Tukholman intendenttikonttorin piirustusten mukaan. Kellotapuli on vuodelta 1774. == Hallinto == Auran kunnanjohtaja vuodesta 2021 on Terhi Källi. Hänen edeltäjänsä oli Mika Joki, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2011–2021. Vuosina 2007–2011 kunnanjohtajana toimi Jari Kesäniemi. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista viisi on kokoomuksen, viisi keskustan, neljä SDP:n, neljä perussuomalaisten ja yksi vasemmistoliiton hallussa kaudella 2021–2025. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. ===Taajamat=== Vuoden 2017 lopussa Aurassa oli 3 991 asukasta, joista 2 732 asui taajamissa, 1 179 haja- asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Auran taajama-aste on 69,9 %. Auran taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken: # Taajama Väkiluku (31.12.2017) 1 Auran asemanseutu 2 727 2 Liedon asemanseutu* 5 Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Liedon asemanseutu ulottuu pääosin Liedon kunnan alueelle. == Uskonnolliset yhteisöt == Vuoden 2018 aluejaon mukaan Aurassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Auran seurakunta Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Auran alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja- luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta Näiden lisäksi Aurassa toimii lähinnä helluntaiherätykseen lukeutuva Auran Helluntaiseurakunta. == Kulttuuriympäristö == Aurassa on kolme Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuuluvaa kohdetta: entinen Käyrän kasvatuslaitos, Laukkaniityn kylä ja myös Aurajoen maisematienä ja Vanhana Tampereentienä tunnettu Varkaantie. ==Liikenne== Auran halki kulkevat Turun ja Tampereen välinen valtatie 9, josta erkanee kunnan alueella kantatie 41 Huittisiin, Seututie 224 Saloon, Auran keskustasta lähtevä Seututie 222 Turkuun ja kyseisen keskustan halkoo Turun ja Toijalan välinen rautatie. Turun lentoasemalle on matkaa vajaat 20 kilometriä. Henkilöliikenne Auran rautatieasemalla lopetettiin vuonna 1991 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1999.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 106. Helsinki: Karttakeskus, 2010. == Kulttuuri == === Murre === Auran alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Auran murteelle tyypillinen piirre on Lounais-Suomen erikoisgeminaation ja yleisgeminaation välinen tyyppi p,t,k,s-konsonanteissa. === Ruokakulttuuri === Auran pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla sallatti eli rosolli, perunalimppu ja retsikka eli puolukoista tehty marjamämmi.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat. Helsinki: Patakolmonen Ky. S. 18. == Tunnettuja asukkaita == * Mikko Eloranta (s. 1972), jääkiekkoilija, entinen Ilves-, TPS- ja NHL-pelaaja, syntynyt Aurassa * Eeva Kuuskoski (s. 1946), MML:n puheenjohtaja, entinen terveys- ja sosiaaliministeri, syntynyt ja viettänyt lapsuutensa Aurassa * Pekka Päivärinta (s. 1949), kestävyysjuoksija, syntynyt Aurassa * Veikko Wainio (1894–1972), lehtori, kouluneuvos, kansanedustaja (IKL) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Auran kunnan kotisivut * Tilastokeskus – Auran avainluvut ===Karttoja=== * * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit