EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jälkikaiunta-aika

Jälkikaiunta-aika (tunnus T60 tai T) on aika, jona äänenvoimakkuus laskee 60 dB äänilähteen sulkemisesta. Käytännössä jälkikaiunta-aika on se aika, kuinka kauan huonetilassa kaiku on kuultavissa esimerkiksi voimakkaan käsien yhteen paukautuksen jälkeen. Tilojen tavoiteltu jälkikaiunta-aika riippuu niiden käyttötarkoituksesta. Tiloissa, joissa puheviestinnän sujuvuus on tärkeää, suositeltava jälkikaiunta-aika on noin 0,5 sekuntia. Tällaisia tiloja ovat muun muassa koulut, päiväkodit, toimistotilat ja terveydenhuollon rakennukset. Pitkä jälkikaiunta-aika tällaisissa tiloissa heikentää puheen erotettavuutta ja myös vähentää viihtyvyyttä. Toisaalta tila, joka on vaimennettu liian hyvin, kuulostaa tukkoiselta ja siellä joutuu käyttämään ääntään enemmän. Tiloissa, jotka on tarkoitettu musiikin soittamiseen ja kuunteluun (konserttisali, kirkot), jälkikaiunta-ajan tavoitearvo on noin 1,5-2,0 sekuntia. Tilojen jälkikaiunta-aikaan vaikuttavat niiden koko ja muoto sekä pinta- ja sisustusmateriaalien äänenvaimennuskerroin. Hyvin vaimentavat materiaalit (esimerkiksi mineraalivillapohjaiset levyt ja erilaiset reikälevyt) lyhentävät jälkikaiunta-aikaa. Kovat tasaiset pinnat (betoni, lasi, rakennuslevyt) puolestaan pidentävät jälkikaiunta-aikaa. Jälkikaiunta- aika voidaan laskea Sabinen kaavalla T_{60}=0,161\frac{V}{A}=0,161\frac{V}{\alpha S}=0,161\frac{V}{\sum{\alpha_i S_i}}, missä V on huoneen tilavuus, A absorptioala, S pinta-ala ja \alpha pinnan absorptiokerroin. Sabinen kaava ei päde tilanteessa, jossa on yhdensuuntaisia vastakkaisia pintoja, joiden absorptiokerroin poikkeaa muista pinnoista. == Katso myös == * Akustiikka == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == *HyperPhysics: Reverberation Time Luokka:Akustiikka
Avoin kaupunki

Avoin kaupunki tarkoittaa sodankäyntiin liittyvänä käsitteenä, että kaupunkia hallinnoivan maan viranomaiset ilmoittavat, ettei kaupunkia tulla puolustamaan, kun se on jäämässä vihollisen haltuun. Tällöin vastapuolen tulisi kunnioittaa tätä ilmoitusta eikä kohdistaa kaupunkiin sotatoimia. Tällä pyritään suojelemaan kaupungin asukkaita ja rakennuskantaa sodan tuhoilta. Ehkä kuuluisin avoin kaupunki oli Pariisi toisessa maailmansodassa vuonna 1940, kun Ranskan hallitus julisti sen avoimeksi kaupungiksi saksalaisten hyökkääjien lähestyessä kaupunkia. == Avoimia kaupunkeja toisessa maailmansodassa == * Bryssel 1940, saksalaisten hyökätessä * Pariisi 1940, saksalaisten hyökätessä * Belgrad huhtikuussa 1941 * Manila 1942, japanilaisten joukkojen saapuessa * Rooma 14. elokuuta 1943, julistajana italialaiset joukot, kun liittoutuneet lopettivat kaupungin pommittamisen. Kun liittoutuneiden joukot saapuivat kaupunkiin, perääntyvät saksalaiset julistivat myös Firenzen ja Chietin ”avoimiksi kaupungeiksi”. * Ateena: saksalaiset julistivat kaupungin avoimeksi 13. lokakuuta 1944. Hyökkäävät joukot eivät aina kunnioita julistusta. Puolustavat joukot voivat käyttää sitä poliittisena vetona.Murphy, Paul I. and Arlington, R. Rene. (1983) La Popessa: The Controversial Biography of Sister Pasqualina, the Most Powerful Woman in Vatican History. New York: Warner Books Inc. ISBN 0-446-51258-3, p. 210 == Lähteet == Luokka:Sodan lait Luokka:Kansainvälinen oikeus
Anatoli Perminov

Anatoli Nikolajevitš Perminov (, s. 16. kesäkuuta 1945) johti Venäjän avaruusjärjestöä maaliskuusta 2004 huhtikuuhun 2011. == Tausta == Perminov on syntynyt 1945 Kirovin alueella. Hän valmistui Permin sotateknisestä koulusta vuonna 1967. Neuvostoliiton asevoimissa hän yleni kenraaliksi asti strategisissa ohjusjoukoissa (RVSN). Vuonna 1976 Perminov suoritti ylemmän korkeakoulututkinnon F. Dzeržinskin sotilasakatemiassa Moskovassa. Hän alkoi sotilasuransa ohjusrykmentin varapäällikkönä ja 1989 hänestä tuli ensimmäinen varakomentaja rakettiarmeijassa. == Avaruustoiminta == Vuonna 1991 hän valmistui Asevoimien päämajan sotilasakatemiasta ja hänet nimitettiin asevoimien alaisen Plesetskin kosmodromin johtajaksi. Hänen kautenaan sieltä laukaistiin yli sata rakettia. Elokuusta 1993 Perminov palveli strategisten ohjusvoimien päämajassa. Vuonna 1994 hänet nimitettiin avaruusaseistuksen ja puolustusteknologian osaston johtoon. Syyskuuhun 1997 asti hän toimi Venäjän ilmavoimien ensimmäisenä varapäällikkönä. Seuraavat neljä vuotta hän oli esikuntapäällikkö ilmavoimissa. 28. maaliskuuta 2001 hänet nimitettiin avaruusjoukkojen päälliköksi. 11. maaliskuuta kenraalieversti (3 tähden kenraali) Perminov nimitettiin Venäjän avaruusjärjestön johtoon. 29. huhtikuuta 2011 Vladimir Popovkin korvasi Perminovin avaruusjärjestön johdossa. 65-vuotias Perminov oli jo eläkeiässä ja häntä oli kritisoitu joulukuussa 2010 tapahtuneesta kolmen GLONASS-paikannussatelliitin epäonnistuneesta laukaisusta.Popovkin replaces Perminov at Russian space agency RIA Novosti 2011-04-29 Anatoli Perminov on naimisissa. Hänen vaimonsa on opettaja ja poikansa upseeri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Russian Space Force Gets Green Light (Space.com) * http://www.federalspace.ru/about_rukovod_Perminov.asp Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Venäjän avaruustoiminta Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ämy

Ämy ry on Hämeenlinnan elävän musiikin yhdistys, joka järjestää erilaisia musiikkitapahtumia Hämeenlinnassa. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1978. Tunnetuin Ämyn järjestämä tapahtuma on Kaupunginpuistossa järjestettävä Ämyrock, joka on vuodesta 1974 alkaen järjestetty Suomen vanhin ilmaisrockfestivaali. Yli 40 vuoden aikana lavalla on nähty sekä paikallisia että valtakunnallisesti tunnettuja esiintyjiä. Kari Peitsamo on ollut esiintymässä Ämyssä ennätykselliset 31 kertaa. Peitsamoa edeltävää ennätystä piti hallussaan Valkoinen Pilvi-yhtye, joka esiintyi Ämyssä yhteensä viitenä vuotena. Peitsamo on tehnyt Ämyrockista kaksi laulua, Ämy-rock Skootteri- yhtyeensä kanssa levylle Rankat ankat sekä Ämy 25 v. Retkibanaani-yhtyeen levylle Blitzkrieg Boogie – Highway 61 Revisited. Yhdistyksen tavoitteena on tarjota virikkeitä luonnonläheisempien elämänarvojen toteuttamiseen ja lisätä epäkaupallisen kulttuurin tarjoamia mahdollisuuksia. Ämytapahtumien järjestäjät ovat mukana talkoohengellä. Kaikki tuotto käytetään toiminnasta aiheutuviin kuluihin eikä yhdistys tavoittele taloudellista voittoa. Yhdistyksen nykyisenä puheenjohtajana toimii Heidi Vehmas. Yhdistys ilmoitti että vuoden 2018 maaliskuussa että Ämyrock joudutaan perumaan siltä vuodelta järjestäjien puutteen ja taloudellisen tilanteen vuoksi. Ämyrock järjestettiin 50-vuotisjuhlan kunniaksi viiden vuoden tauon jälkeen jälleen kesällä 2024.Legendaarinen Ämyrock tekee comebackin – juhlii viisikymppisiään ensi kesänä == Lähteet == * Hämeen Sanomat: Juhlavuoden Ämyrock olisi halunnut olla isompi ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Ämyrockin kotisivut Luokka:Musiikkitapahtumat Suomessa Luokka:Hämeenlinnan kulttuuri Luokka:Elävän musiikin yhdistykset
Djet

Djet oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2980 eaa. tienoilla hallinnut faarao. Djet on haudattu Abydokseen melko pieneen hautaan lähelle edeltäjänsä Djerin hautapaikkaa. Hauta oli löydettäessä lähes kokonaan tuhoutunut ja ainoat sieltä löytyneet esineet olivat hiiltyneitä puunkappaleita, jotka saattoivat olla osa puista lattiaa. Djetin hauta on ilmeisesti ryöstetty ja joutunut tuhopolton kohteeksi jo pian valmistumisensa jälkeen. Ensimmäisen dynastian viimeinen faarao, Qaa, entisöi hautaa, mutta se on sittemmin tuhottu toistamiseen. Haudan läheisyydessä on 174 oheishautaa. Sakkarassa oleva suuri mastaba yhdistetaan usein myös Djetin hallituskauteen. Mastaba on koristeltu neljälläsadalla härän päätä esittävällä veistoksella, joilla kaikilla on oikeat härän sarvet. Monumentin tarkkaa tarkoitusta ei tiedetä, mutta sitä ei ilmeisesti ole tarkoitettu kuninkaan hautapaikaksi. Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Den

Den oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2950 eaa. tienoilla hallinnut faarao. Den nousi valtaan oletettavasti jo hyvin nuorena, koska hänen äitinsä Merneith toimi hänen kanssahallitsijanaan tai jopa itsenäisenä hallitsijana ennen Deniä. Manethon mukaan Den hallitsi vain 20 vuotta, mutta nykyään hallituskauden katsotaan olleen huomattavasti pidempi. Den oli ensimmäinen faarao, joka otti käyttöön Nebty-nimen. Hän oli myös ensimmäinen, joka kuvattiin pitämässä Ylä- ja Ala-Egyptin kaksoiskruunua. Den oli myös ensimmäisen tunnetun Egyptiläisen väestönlaskennan alullepanija määrätessään kaikki ”pohjoisen, lännen ja idän” egyptiläiset laskettavaksi. Denin hallituskaudella rakennettiin enemmän suuria hautoja kuin yhdenkään edellisen hallitsijan aikana. Tämä osoittaa, että Egyptin talous oli hyvää vauhtia kohentumassa. Denin hauta Abydoksessa on myös edellisistä kuninkaista poikkeava, sillä siinä on (ensimmäistä kertaa) hautakammioon johtavat portaat. Hauta on ympäröity tiilimuurilla ja sen lähistöllä on 174 oheishautaa. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Kylmä pisara

Kylmä pisara (esp. la gota fría; la DANA, Depresión Aislada en Niveles Altos) on ylemmässä troposfäärissä oleva kylmän ilman pyöreämuotoinen alue, jonka halkaisija on tyypillisesti satoja kilometrejä. Siihen liittyy kuurosateita varsinkin kesällä. Talvella kylmä pisara ei aiheuta olennaisia säänmuutoksia. Kylmä pisara syntyy, kun alemman ilmakehän eli troposfäärin yläosiin kuroutuu joskus kylmästä ilmamassasta saarekkeita, jotka saattavat vaeltaa kauaskin etelään. Niiden liike on yleensä hidasta. Kylmää pisaraa sanotaan monesti myös ylämatalaksi, sillä siihen liittyvä matalapaine näkyy ylemmän ilmakehän ilmanpainekartassa muttei normaalissa sääkartassa eikä ilmapuntarissa. Koska kylmä pisara viilentää ilmaa korkealla, se jyrkentää pystysuuntaista lämpötilajakaumaa (troposfäärin lämpötilagradienttia) ja luo siten epävakautta ilmakehään. Monesti kylmä pisara näkyy kuurosadealueena, johon liittyy kesällä usein ukkosta. Kylmää pisaraa kiertää ylhäällä ilmakehässä suihkuvirtaus. Jos pinnalla havaitaan matalapaine, rengasmaiseen suihkuvirtaukseen liittyvä sääjärjestelmä on kuroutumismatala. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *AMS glossary *Myrskyvaroitus Luokka:Sää
Linssi (kasvi)

Linssi eli rokkalinssi eli kylvövirvilä (Lens culinaris, syn. Vicia lens) on herne­kasveihin kuuluva viljelyskasvi, jota käytetään sekä ihmis­ravinnoksi että rehuksi. Se muistuttaa paljon virnoja (Vicia) ja nätkelmiä (Lathyrus). Kasvi on yksivuotinen. Se on rentovartinen. Lehdet ovat parijakoiset, ja päissä on kärhiä. Sen tertussa on harvassa kaksi tai kolme sinisensävyistä kukkaa. Kukka muodostaa palkohedelmän, jossa on yleensä vain yksi tai kaksi siementä. Linssi on peräisin Lähi-idästä. Nykyään sen tärkeimpiä viljely­alueita ovat Intia, Turkki ja Kanada. Euroopassa sitä on viljelty etupäässä karjanrehuna, Suomessa vaatimattomalla menestykselläHiitonen - Poijärvi: Retkeilykasvio. Kylvövirvilän siemen eli linssi on yleinen raaka- aine itämaisessa ruuassa ja erinomainen kasvisperäinen proteiinin ja ravinto­kuidun lähde. Roomalaiset laivasivat linssejä Eurooppaan Egyptistä. Välimeren alueella linsseistä on tehty löydöksiä, jotka on kyetty ajoittamaan 11 000 eaa.A Short History of Lentils Linssistä tunnetuimmat ovat vihreät ja punaiset. == Kasvin nimi == Linssin nimi on vanha. Monissa kielissä sama sana, esimerkiksi latinan lens, ranskan lentille, saksan Linse ja suomen linssi, tarkoittaa sekä kasvia että optista linssiä. Alun perin nämä sanat tarkoittavat kasvia. Kun optisia linssejä alettiin valmistaa, niistä ryhdyttiin käyttämään samaa nimeä, koska kupera linssi muistuttaa muodoltaan linssi­n siementä. Englannissa kuitenkin lens tarkoittaa vain optista linssiä, kun taas kasvin nimi on lentil. == Käyttö == Linssi on erittäin hyvä kasvisproteiinin lähde ja onkin siksi kasvissyöjien ruokavalion yksi kulmakivistä. Siinä on noin 25 prosenttia proteiinia. Intiassa, jossa linssejä käytetään päivittäin, valmistetaan niistä dal-nimellä tunnettu linssikeitto, jota tarjoillaan riisin ja kasvisten kera. Linssit kannattaa huuhtoa hyvin ennen keittämistä, mieluiten väljässä vedessä. Linssejä ei tarvitse liottaa, joskin liotettuina ne kypsyvät nopeammin. Vihreiden linssien keittoaika on noin puoli tuntia. Punaiset linssit kypsyvät 10–20 minuutissa. Linsseistä keitetään usein linssikeittoa, jota on parempi käyttää kastikkeen tapaan kuin syödä yksistään, sillä runsaat määrät linssejä tai muita palkokasveja sulavat heikosti ja tuottavat helposti ilmavaivoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Linssi (rokkalinssi) (Vicia lens) * Fineli: Linssi vihreä/ruskea * ITIS: Lens culinaris * United States Department of Agriculture (USDA): Lens culinaris * Flora of China: Lens culinaris * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lens culinaris Luokka:Linssit Luokka:Vihannekset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mikael V

Mikael V Kalafates (kreikaksi Μιχαήλ Καλαφάτης, 1015 – 24. elokuuta 1042) oli Bysantin keisari lyhyen ajan vuosina 1041–1042. Hän oli keisari Mikael IV:n sisarenpoika. Kun Mikael IV kuoli vuonna 1041, Mikael V:stä tuli Zoen uusi kanssahallitsija. Mikaelin valtaistuimelle nousun takana oli hänen setänsä Johannes, jonka Mikael kuitenkin pian karkotti luostariin. 18. huhtikuuta ja 19. huhtikuuta välisenä yönä hän määräsi myös Zoen karkotettavaksi. Kuullessaan tästä Konstantinopolin kansalaiset vihastuivat ja syrjäyttivät Mikaelin. Hänet sokeutettiin ja lähetettiin luostariin, missä hän kuoli 24. elokuuta 1042. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 1015 syntyneet Luokka:Vuonna 1042 kuolleet
Romanos III

Romanos III Argyros (, 968–1034) oli Bysantin keisari 1028–1034. Hänen sukunsa nimi Argyros tarkoittaa hopeaa. Ennen kuolemaansa keisari Konstantinos VIII halusi että Romanos menisi naimisiin hänen tyttärensä Zoen kanssa ja että Romanoksesta tulisi hänen seuraajaansa. Tultuaan hallitsijaksi Konstantinoksen kuoltua Romanos käytti suuria summia erilaisiin rakennussuunnitelmiin. Hän sekoitti myös valtakunnan raha-asiat yrittäessään vähentää verotusta. Vuonna 1030 Romanos päätti kostaa muslimeille jotka olivat hyökkäilleet valtakunnan itärajan yli. Hän johti itse armeijaa Aleppoa kohti, mutta hänet yllätettiin matkalla ja hän kärsi tappion Antiokian lähistöllä. Tappio ei ollut tosin niin vakava koska kenraali Georgios Maniakes sai vallattua Edessan ja vihollisen laivasto saatiin tuhottua. Epäsuosittu Romanus kuoli vuonna 1034, ehkä vaimonsa Zoen myrkyttämänä. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 968 syntyneet Luokka:Vuonna 1034 kuolleet
Konstantinos VIII

Konstantinos VIII Porfyrogennitos (kreikaksi Κωνσταντίνος, 960 – 15. marraskuuta 1028) oli Bysantin keisari 15. joulukuuta 1025 – 15. marraskuuta 1028. Hän oli keisari Romanos II:n ja keisarinna Theofanon poika sekä maineikkaan Basileios II veli. Teoriassa Konstantinos oli Basileioksen kanssahallitsija vuodesta 976, mutta todellisuudessa Konstantinoksella oli hyvin vähän tekemistä valtakunnan hallinnan kanssa niiden 49 vuoden aikana, jona Basileios hallitsi. Konstantinoksen sanotaan eläneen elämänsä ylellisyydessä ja ilman vastuuta. Kun Basileios kuoli 15. joulukuuta 1025, Konstantinoksesta tuli viimein yksinhallitsija. Hän suhtautui valtion asioihin melko välinpitämättömästi ja keisarin arvovalta heikkeni. Suurtilalliset, pääkaupungin virkamiehistö ja maakuntien sotilasaateli kamppailivat vallasta. Mikael Psellos kuvaili Konstantinosta heikkoluonteiseksi, mutta tunteelliseksi ja ymmärtäväiseksi henkilöksi. Hän jätti hallitsemisen pitkälti muiden virkamiesten huomaan. Kuten veljensä, myös Konstantinos kuoli ilman miespuolisia perillisiä. Bysantin perimyssäädösten mukaan keisarin leski tai muu sukulainen sai valita uuden keisarin, jos tämä kuoli ilman perillisiä. Näin tuli Konstantinoksen tyttärestä Zoesta uusi hallitsija ja Zoen miehestä Romanos III Argyroksen keisari Zoen rinnalle. Tätä seurasi kaksi muuta Zoen puolisoa. Hallitsija alkoi tällöin suosia suurtilallisia pientilallisten kustannuksella, mikä kiihdytti valtakunnan hajaannusta. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 960 syntyneet Luokka:Vuonna 1028 kuolleet
Mikael VI

Mikael VI Stratiotikos hallitsi Bysantin keisarina 1056–1057. Ennen kuolemaansa keisarinna Theodora valitsi seuraajakseen Mikaelin. Aateliset eivät pitäneet Mikaelista ja yhdessä erään upseerin, Isaak Komnenoksen, kanssa he aloittivat kapinan. Mikael lyötiin Fryygiassa käydyssä taistelussa ja hänet syrjäytettiin vuonna 1057. Mikael vietti loput elämästään luostarissa. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit
Isaak I Komnenos

Isaak I Komnenos (1007—1061) oli Bysantin keisari 1057–1059. Hän oli ensimmäinen Komnenos-suvun keisareista. Hänen isänsä oli Manuel Komnenos, joka oli ollut upseerina keisari Basileios II:n armeijassa. Ennen kuolemaansa isä oli jättänyt Isaakin ja tämän veljen Johanneksen keisarin huostaan. Basileios huolehti poikien kasvatuksesta, ja heidät nimitettiin korkeisiin sotilasvirkoihin. Basilieoksen kuoleman jälkeen seuranneiden heikkojen keisareiden aikana Isaak pääsi armeijan ja aateliston suosioon. Kun aatelisto kapinoi vuonna 1057, Isaak valittiin uudeksi keisariksi. Isaakin tärkein tavoite oli valtakunnan raha-asioiden järjestely. Isaak sairastui sotaretkellä unkarilaisia ja petsenegejä vastaan vuonna 1059. Hän nimitti veljensä Johanneksen sijaan seuraajakseen Konstantinos Dukaksen. Isaak parani mutta ei pyrkinyt takaisin valtaan vaan vietti loppuelämänsä luostarissa. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 1007 syntyneet Luokka:Vuonna 1061 kuolleet
Saarnet

Saarnet (Fraxinus) ovat oliivipuukasveihin (Oleaceae) kuuluvia puita. Saarnien puuaines on vahvaa ja elastista ja sen käyttökohteena ovat mm. huippubaseballmailatOklahoma Biological Survey ja sähkökitarat.Guitar Body Blanks == Lajeja == ;Pohjois-Amerikan itäosan saarniaUSDA * Fraxinus americana – valkosaarni * Fraxinus caroliniana * Fraxinus nigra – mustasaarni * Fraxinus pennsylvanica – punasaarni * Fraxinus profunda (syn. F. tomentosa) * Fraxinus quadrangulata – sinisaarni ;Pohjois-Amerikan länsi- ja lounaisosien saarnia * Fraxinus albicans * Fraxinus anomala – kaliforniansaarni * Fraxinus cuspidata * Fraxinus dipetala * Fraxinus dubia * Fraxinus gooddingii * Fraxinus greggii * Fraxinus latifolia – oregoninsaarni * Fraxinus papillosa * Fraxinus purpusii * Fraxinus rufescens * Fraxinus uhdei * Fraxinus velutina – samettisaarni ;Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Lounais-Aasian saarnia * Fraxinus angustifolia – etelänsaarni eli kapealehtisaarni ** Fraxinus angustifolia var. oxycarpa (F. oxycarpa) * Fraxinus excelsior – lehtosaarni eli metsäsaarni eli saarni * Fraxinus holotricha * Fraxinus ornus – mannasaarni * Fraxinus pallisiae – nukkasaarni ;Itä-Aasian saarnia * Fraxinus apertisquamifera * Fraxinus baroniana * Fraxinus bungeana * Fraxinus chinensis – kiinansaarni * Fraxinus chiisanensis * Fraxinus floribunda * Fraxinus griffithii * Fraxinus hubeiensis * Fraxinus lanuginosa * Fraxinus longicuspis * Fraxinus malacophylla * Fraxinus mandshurica – mantšuriansaarni, mantsuriansaarni * Fraxinus mariesii – kiinankukkasaarni * Fraxinus micrantha * Fraxinus paxiana * Fraxinus platypoda * Fraxinus raibocarpa * Fraxinus sieboldiana * Fraxinus spaethiana * Fraxinus trifoliata * Fraxinus xanthoxyloides == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Saarnet (Fraxinus) * Suomen Lajitietokeskus: Saarnet – Fraxinus * ITIS: Fraxinus * Flora of China: Fraxinus *
Yoshirō Nakamatsu

Yoshirō Nakamatsu (, tunnettu myös nimellä NakaMats, s. 26. kesäkuuta 1928), on japanilainen keksijä, jolla omien sanojensa mukaan on maailman ennätysmäärä patentteja. ==Saavutukset== NakaMats on ilmoittanut hänellä olevan yli patenttia. NakaMats esittää keksineensä 1950-luvulla tietokoneen levykkeen. Saatuaan kielteisen vastauksen useilta japanilaisilta yrityksiltä hän myi lisenssin IBM:lle. IBM:llä on oikeudet yhteensä 14 NakaMatsin patenttiin. IBM patentoi magneettisen levykkeen suojan vuonna 1969. Hänellä on ollut patentti levykeaseman lukupään puhdistukseen tarkoitettuun puhdistuslevykkeeseen (US4490765A, 1983), joka on vanhentunut. ==Menetelmä keksintöjen tekoon== NakaMatsilla on erityinen menetelmä, joka hänen mukaansa auttaa tekemään keksintöjä. Hän viettää aikaa ensin rauhallisessa kullalla vuoratussa huoneessa, jossa hänen mukaansa aivot ”tyhjentyvät melusta”. Sitten hän viettää hetken ”dynaamisessa huoneessa”, jossa voi kuunnella musiikkia ja käyttää tietokonetta. Tämä saa hänet luovaan tilaan. Paras vuorokaudenaika keksinnöille on keskiyön ja aamuneljän välillä. NakaMats välttää yli neljän tunnin unia, koska ne laskevat hänen mukaansa aivojen energiaa. Hän myös syö vain yhden aterian päivässä. Monet keksinnöistään NakaMats on tehnyt sukeltaessaan veden alla. Hän uskoo, että aivojen normaalia alempi hapen määrä auttaa ajattelussa. Hän on keksinyt veden alla toimivat muistiinpanovälineet työskentelyä varten. ==Muuta== NakaMatsin sukunimi oli aiemmin Nakamatsu, mutta hän vaihtoi sen kirjoitusasun muotoon "NakaMats", koska hän ajatteli sen kuvaavan helpommin sen lausumisasua ulkomaalaisille. Hänen äidin isänsä oli keksinnöistä innostunut lääkäri ja hänen äitinsä oli opettaja. NakaMatsilla on kolme lasta. NakaMatsin tavoitteena on elää 144-vuotiaaksi. Hän uskoo sen olevan mahdollista itse kehittämällään elämäntavalla, johon kuuluu esimerkiksi normaalia niukempi ruokavalio, lihasten harjoitusta sekä tietyt määrät unta ja seksiä. NakaMats ottaa valokuvan jokaisesta ateriastaan ja tapaamastaan ihmisestä. NakaMats työskentelee omassa instituutissaan Akasakassa. Hän on kirjoittanut kirjoja ja luennoi ulkomailla luovuudesta. Hän on myös yrittänyt päästä mukaan Japanin politiikkaan, mutta ei ole tullut valituksi. ==Lähteet== *'Japan's Edison' Is Country's Gadget King - International Herald Tribune -lehden artikkeli *NakaMatsin haastattelu === Viitteet === Luokka:Japanilaiset keksijät Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaukasidinen rotu

Kaukasidinen rotu on yksi tieteellisesti vanhentuneen ihmisten ulkonäköön tai fyysisiin ominaisuuksiin perustuvan biologisen rotuluokituksen roduista. Sillä viitattiin esimerkiksi Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän väestöjen edustajiin sekä heidän muihin maanosiin muuttaneisiin jälkeläisiin. Myös Intian pohjoisten osavaltioiden väestö saatettiin lukea kaukasidisen rodun edustajiksi. Joskus vain eurooppalaiset tai heidän jälkeläisensä tai vaaleaihoiset luettiin kaukasideiksi. Termejä valkoinen rotu tai valkoihoiset on käytetty suunnilleen samassa merkityksessä. Kaukasidiseen rotuun kuuluvia ihmisia kutsuttiin kaukasideiksi tai europideiksi ”race.” Encyclopedia of Public Health. The Gale Group, Inc, 2002. Answers.com 23 Jan. 2008. http://www.answers.com/topic/race-1: Now, scientists from many disciplines (e.g., genetics, anthropology, sociology, biology) agree that there are no distinct human races as was previously claimed.. Käsitettä "Caucasian" käytetään edelleen esimerkiksi Yhdysvaltojen väestölaskennassa. ==Katso myös== * Valkoiset (ihmiset) == Lähteet == Luokka:Ihmisrodut Luokka:Eurooppa
Mokhotlong

Mokhotlong on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Se sijaitsee valtion itärajalla. Mokhotlongin pinta-ala on 4 075 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 105 500 (2011). Myös alueen pääkaupunki on nimeltään Mokhotlong. Pääkaupungissa asuu yli puolet koko alueen asukkaista. Mokhotlongin naapurialueet ovat Butha-Buthe, Leribe ja Thaba-Tseka. Idässä alue rajoittuu Etelä-Afrikan tasavaltaan. == Lähteet == Luokka:Lesothon alueet
Päällyskasvi

Päällyskasvi eli epifyytti on kasvi tai sieni, joka kasvaa toisen kasvin päällä tai muutoin siihen kiinnittyneenä. Sana epifyytti tulee kreikan kielestä: epi- ('päällä') ja phyton ('kasvi'). == Elinympäristö == Päällyskasvit eivät usein tarvitse lainkaan maaperää, joten niiden juurten tehtävänä on vain kiinnittyä isäntäkasviinsa ja kerätä kosteutta ilmasta tai sateesta. Jotkut kasvit ovat kehittäneet erityisiä kuppi- tai suomumaisia rakenteita kosteuden säilyttämiseen. Päällyskasvit eivät ole loisia, vaan ne tarvitsevat isäntäkasviltaan ainoastaan tukea. Joskus päällyskasveja kasvaa kuitenkin niin paljon, että ne saattavat vahingoittaa isäntäkasvia. On kuitenkin olemassa myös kasveja, jotka ovat valmiita tappamaan päästäkseen osalliseksi auringonpaisteesta. Esimerkiksi kuristajaviikuna haarautuu isäntäpuun ympärille ja lopulta kuristaa sen kuoliaaksi niin, että jäljelle jää vain kuristajaviikunan ontto, verkkomainen runko. Päällyskasvien etuna on saada maan pinnalla kasvavia kasveja enemmän valoa. Ravinteensa päällyskasvit saavat esimerkiksi satunnaisista kasvinjätteistä, sateesta tai symbioottisilta sieniltä (kämmekkäkasvit). Tunnetuimpia päällyskasveja ovat monet sammalet ja jäkälät, jotkin trooppiset kämmekkäkasvit sekä ananaskasvit. Trooppisissa metsissä niitä tunnetaan noin 28 000 lajia. Myös monet levät kasvavat päällyskasveina muilla vesikasveilla. Boreaalisella ja hemiboreaalisella vyöhykeellä, jollaisia Suomen metsätkin ovat, ei juurikaan näe muita epifyyttejä kuin sammalia, viherleviä ja jäkäliä. Sammalia ja jäkäliä elää puidemme rungoilla ja oksilla kymmeniä lajeja. Täällä putkilokasviepifyyttien puuttuminen johtuu talvesta. Suojattomina puiden oksilla kylmä ja hyvin kuiva ilma imee epifyyttien versoista kaiken kosteuden, ja pitkät pakkaskaudet kuivaavat ne ja kasvit kuolevat, koska eivät saa korvaavaa vettä tilalle. Sammalilla ja jäkälillä on putkilokasveihin verrattaessa yksi ominaisuus, joka mahdollistaa niiden kasvun epifyytteinä boreaalisissa metsissä; ne kestävät täydellisen kuivumisen. IMG 0818 Kvistlav.jpg|Sormipaisukarve (Hypogymnia physodes) Starr 030807-0133 Phlebodium aureum.jpg|Kultaimarre (Phlebodium aureum) Hypogymnia.physodes.jpg| Association lierre (hedera helix) et Fougère (Polypodium vulgare) en épiphyte Marenla 03 aout 2017 02.jpg| T teres Chongoyape Peru PT.jpg|Tillandsia teres -ananaskasveja Perusta == Katso myös == * Loinen * Symbioosi * Kommensalismi == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Kasviekologia
Jäähalli

Jäähalli on katettu tekojäärata.https://www.kielitoimistonsanakirja.fi/ Yleisimmin jäähalli on pienehkö hallirakennelma ja sen pääkäyttötarkoituksena on jääurheilu, kuten jääkiekko, taitoluistelu, kaukalopallo ja ringette. Etenkin monitoimiareenaksi kutsuttuja suuren kokoluokan jäähalleja käytetään paljon myös muihin tarkoituksiin, kuten messu- ja konserttitapahtumiin. Suomessa monitoimiareenoja ovat esimerkiksi Helsinki-halli ja Tampereen Kannen areena. Yleisesti jäähalleissa pidetään jäätä lähinnä elo–huhtikuun ajan. Tällöin jäätä jäähdytetään useimmiten koneellisesti jään alla kiertävän putkiston avulla, putkiin johdetaan nestemäistä ainetta jonka lämpötila on hyvin alhainen, yleensä nestemäistä typpeä. Verrattuna ulkona sijaitsevaan luistinrataan jäähallit myös suojaavat urheilijoita sääolosuhteiden muutoksilta ja näin ollen esimerkiksi jääkiekkoilijoiden jääharjoittelukausi pystytään aloittamaan jo kesähelteillä. Talvisin jäähalli pitää myös tuulen, lumen ja pakkasen pois häiritsemästä urheilijoita sekä yleisöä. == Historia == Ensimmäinen jäähalli rakennettiin Kanadaan, Montrealiin vuonna 1875 ja seuraava Lontooseen 1876. Ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanmestaruudesta kilpailtiin jäähallissa vuoden 1958 kisoissa. Suomen ensimmäinen jäähalli Tampereen jäähalli valmistui vuonna 1965. == Suomen suurimmat jäähallit == Jäähalli Katsojakapasiteetti Kaupunki 1 Tampereen Kannen areena 13 455 Tampere 2 Helsinki-halli (entinen Hartwall Arena) 13 349 Helsinki 3 Turkuhalli 10 500 Turku 4 Helsingin jäähalli 8 200 Helsinki 5 Tampereen jäähalli 7 300 Tampere 6 Espoo Metro Areena 6 982 Espoo 7 Oulun jäähalli 6 726 Oulu 8 Isomäki Areena 6 443 Pori 9 Kouvolan jäähalli 6 000 Kouvola 10 Äijänsuon jäähalli 5 400 Rauma 11 Hämeenlinnan jäähalli 5 360 Hämeenlinna 12 Kuopion jäähalli 5 300 Kuopio 13 Vaasan jäähalli 5 200 Vaasa 14 Kisapuisto 4 820 Lappeenranta 15 Mehtimäen jäähalli 4 800 Joensuu 16 Jyväskylän jäähalli 4 437 Jyväskylä 17 Isku Areena 4 403 Lahti 18 Kalevankankaan jäähalli 4 200 Mikkeli 18 Kokkolan jäähalli 4 200 Kokkola 20 Lappi-areena 3 500 Rovaniemi == Lähteet == *
Syöksyvirtausparvi

Syöksyvirtausparvi eli derecho (esp. 'suoraan eteenpäin') on pitkäikäinen ukkospilvien jono, johon liittyy jatkuvia, vahinkoa aiheuttavia syöksyvirtauksia yli 400 kilometrin matkalla.Syöksyvirtaukset Ilmatieteen laitos Tuulen puuskanopeudet syöksyvirtausparvissa ovat yleisesti yli 26 m/s, ja paikoin yli 33 m/s. Syöksyvirtausten lisäksi näissä ukkospilvijärjestelmissä voi esiintyä myös trombeja. Syöksyvirtausparvet ovat pääasiassa kesäinen ilmiö, mutta keskileveyksillä niitä voi esiintyä mihin vuodenaikaan tahansa. Yhdysvalloissa niitä havaitaan eniten toukokuun alun ja heinäkuun lopun välillä. Yhdysvaltojen ulkopuolella syöksyvirtausparvia anaysoidaan niin harvoin, että kattavia tilastoja ei ole. Esimerkiksi Keski- Euroopassa 400 kilometriä pitkä tuhojälki ulottuu usein useaan valtioon, jolloin syöksyvirtausparvi saattaa jäädä tunnistamatta. Syöksyvirtausparvi aiheuttaa voimakkaita tuulia ja laajoja tuhoja, ja siinä havaitaan runsaasti kaarevia tutkakaikuja. Syöksyvirtausparvi-tyypin ukkospilvi tuottaa jopa 160 km/h nopeudella laskeutuvan syöksyvirtauksen, joka aiheuttaa tuhoa kaatamalla mm. puita ja asuntovaunuja. Nauhamaisessa tutkakaiussa oleva kaareuma tai pullistuma liittyy monesti pinnalla esiintyviin tuhoisiin tuuliin tai tornadoihin. Syöksyvirtausparvi-tyypin ukkonen havaittiin Suomessa Astan päivänä 30.7.2010 ja Unton päivänä 5.7.2002, jolloin normaalia matalapainetta nopeammin liikkuva kapea pilvivalli kulki etelästä pohjoiseen. Syöksyvirtausparvi liittyi tässä tapauksessa matalapaineen arvaamattomaan syvenemiseen ja ehkä osakeskuksen muodostumiseen. Tuuli syöksyvirtauksissa saattoi olla jopa 50 m/s. == Derechon alalajit == Syöksyvirtausparvet luokitellaan kahteen ryhmään sen mukaan, onko niiden tuhojälki lyhyt ja leveä vai pitkä ja kapea. *Sarjasyöksyvirtausparvi - monta kaarikaikua tyypillisesti 400 km:n pituisessa rintamassa. Liittyy tavallisesti hyvin syvään matalapaineeseen. Supersolu-ukkosia ja tornadoja liittyy usein näihin syöksyvirtausparviin. *Progressiivinen syöksyvirtausparvi: pieni ukkospilvien muodostama kaari, joka voi matkata satoja kilometrejä, jopa 1500 km ja elää melkein vuorokauden. *Hybrididerecho: liitty syvään matalaan kuin sarjasyöksyvirtausparvi, mutta on suhteellisen pienikokoinen niin kuin progressiivinen syöksyvirtausparvi. == Katso myös == *Syöksyvirtausasteikko *Syöksyvirtaus *Puuskarintama *Kaarikaiku == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Przybylinski: The Bow Echo Luokka:Myrskyt Luokka:Tuulet
Punapäänarsku

Punapäänarsku (Netta rufina) on narskujen sukuun kuuluva iso euraasialainen sorsalintu. Laji on kokosukeltaja. == Koko ja ulkonäkö == Aikuinen uros on helppo tunnistaa päästään, joka on silmien yläpuolelta ”pullistunut” ja oranssinpunainen, silmien alapuolelta ruskeampi. Pyrstö ja rinta ovat mustat, vatsapuoli valkoinen ja selkä tummanruskea. Naaras on vaalean ruskea, ja sen pää jakaantuu silmien kohdalta kahteen selkeärajaiseen värikenttään: ruskea ylhäällä, valkoinen alhaalla. Linnun pituus on 45–55 cm, siipien kärkiväli 90 cm ja paino 0,8–1,5 kg. == Levinneisyys == Punapäänarsku pesii Etelä- Euroopassa ja Keski-Aasiassa, Suomea lähimpänä Tanskassa. Pohjoisen linnut muuttavat talveksi etelämmäksi, jopa Pohjois-Afrikkaan. Suomessa punapäänarsku on nähty noin 20 kertaa. Punapäänarskuja pidetään vesilintutarhoissa etenkin Venäjällä, ja osa Suomessa havaituista punapäänarskuista on voinut olla tarhakarkulaisia. == Elinympäristö == Punapäänarskun elinympäristöä ovat suot, kosteikot ja järvet. == Lisääntyminen == Punapäänarsku pyöräyttää kasveista tehtyyn pesään 8–12 vaaleanvihreää munaa. == Ravinto == Punapäänarsku syö vesikasveja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Sorsat
Puuskarintama

Puuskarintama on ukkospilven ulosvirtausalueessa eli kylmän ilman patjassa oleva nokka. Puuskarintaman ylittäessä tuuli voimistuu ja saattaa kääntyä äkillisesti. Puuskarintama synnyttää usein vyörypilven ukkospilven etuosaan. Eri-ikäisiä vyörypilviä sanotaan joskus rulla- tai hyllypilviksi. Voimakkaassa ukkosessa, supersolussa syntyy kumpupilvinauha, kun ukkospilven sisäänvirtaus törmää puuskarintamaan, eli tapahtuu konvergenssi, ilmavirtausten yhteenliittyminen. == Puuskarintama luo uusia ukkospilviä == Puuskarintama synnyttää uusia konvektiosoluja eli ukkospilviä. Monesti kylmän rintaman edessä kulkee kuuronauha, joka syntyi kylmän rintaman ukkospilvien aiheuttaman puuskarintaman avulla. Luokka:Meteorologia Luokka:Pilvet
Mesometeorologia

Mesometeorologia on meteorologian osa-alue, joka tutkii "keskikokoisia" sääilmiöitä. Ilmiöt ovat niin pieniä, ettei niitä voi analysoida synoptisen havaintoverkoston avulla, mutta niin suuria, ettei niistä saa kunnolla kuvaa yhden havainnon avulla. Tutkimuskohteiden tyypillinen koko on kymmenen ja tuhannen kilometrin välillä.Mesoscale Meteorology University of Washington Tunnettuja mesometeorologisia ilmiöitä ovat * ukkospilvijärjestelmät kuten derechot ja supersolut * merituuli-ilmiö * tornadot * sumut Tärkeitä mesometeorologian työvälineitä ovat säätutka ja sääsatelliitti. == Katso myös == *synoptinen meteorologia *mikrometeorologia == Lähteet == Luokka:Meteorologia
Puuskarintamapyörre

Puuskarintamapyörre eli gustnado on pieni, lyhytkestoinen ukkospilvien yhteydessä esiintyvä tornadoa muistuttava pyörre, joka syntyy eri tavoin kuin varsinainen tornado. Puuskarintamapyörteessä yhdistyy tornadojen ja pölypyörteiden piirteitä. Pyörre näyttää kasvavan maasta asteittain noin sadan metrin korkeuteen. Yleensä gustnadoja esiintyy ukkospilven etenevällä reunalla ns. puuskarintamassa, missä ilma laskeutuu alas ja tuuli muuttuu voimakkaasti puuskarintamapinnan kohdalla.Gustnado University of Illinois Gustnadon synty vaatii voimakkaan laskutuulen, yli 100 km/h. Kun ukkospilvestä tuleva syöksyvirtaus törmää maahan, syntyy tornadomaisia pyörteitä. Periaatteessa gustnado syntyy samalla tavoin kuin lehtiä pyörittävät tuulenpyörteet tuulisina päivinä. Nämä pyörteet eivät kuitenkaan ole tornadoja, koska niiden pyörimisliike rajoittuu maan pinnan lähelle eikä niillä ole yhteyttä ukkospilveen. Gustnado voi aiheuttaa vaurioita kuin heikko tornado. Gustnado kestää muutamasta sekunnista muutamaan minuuttiin. == Lähteet == Luokka:Meteorologia fr:Tornade#Gustnado
Allihaahka

Allihaahka (Polysticta stelleri) on Pohjoisen jäämeren haahkalaji, joka toisinaan talvehtii Suomessa tai pysähtyy tänne muuttomatkallaan. Muodoltaan allihaahka ei muistuta muita haahkoja. Allihaahkaa kutsuttiin aiemmin nimellä pulska-alli. == Koko ja ulkonäkö == Allihaahkakoiraalla on selvärajaisten värialueiden kuvioima höyhenpeite: pää on valkea ja takaraivossa on tumma pilkku, rinta okransävyisen valkea ja kupeella yksinäinen musta pilkku, selkä vaalea, leuanalus, pyrstö ja siipien reunat mustat. Naaras on ruskeankirjava, enemmän ”sorsanmuotoinen” kuin naarashaahka. Pituus 43–50 cm, siipien kärkiväli 70 cm, paino 500–1000 g. == Levinneisyys == Allihaahka pesii Siperian rannikolla ja talvehtii suurina parvina Pohjois-Norjan rannikolla. 1980-luvulta 2000-luvun alkuun talvehti yleisehkönä myös Pohjois-Itämerellä ja Perämerellä, mutta 2000-luvun alussa talvehtimishavainnot vähentyivät ja nykyään allihaahka on talvisin Ahvenanmaalla harvinainen. Virossa ja eteläisellä Itämerellä talvehtii joitain tuhansia yksilöitä. == Elinympäristö == Allihaahka pesii tundralla lähellä rantaa, ja talvehtii merenrannikolla. == Lisääntyminen == Alihaahka rakentaa untuvalla vuoratun pesänsä lähelle rantaa ja munii 6–10 munaa. Allihaahkan poikaset ovat pesäpakoisia, eli vaikka ne kulkevat pesueena pitkään, poikaset oppivat kuitenkin jo hyvin varhaisessa vaiheessa hankkimaan ravintonsa itse. == Ravinto == Allihaahka syö äyriäisiä ja nilviäisiä. Voi myös puolisukeltaa sorsien tapaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Palmgren, Jörgen 1988: Allihaahka Itämerellä. - Lintumies 1.1988 s. 2-6. LYL. * *LuontoPortti: Allihaahka (Polysticta stelleri) *ITIS: Polysticta stelleri Luokka:Sorsat Luokka:Uhanalaiset linnut
Kuparisorsa

Kuparisorsa (Oxyura jamaicensis) on alun perin pohjoisamerikkalainen lintulaji, jota nykyisin elää vieraslajina myös Euroopassa. == Koko ja ulkonäkö == Aikuisen koiraan vartalo on ruosteenruskea, ja pää on musta valkeaa poskea ja sinistä nokkaa lukuun ottamatta. Naaras on harmaankirjava. Pyrstö on pitempi kuin muilla pienillä sorsilla, ja törröttää usein pystyssä linnun uidessa. Pituus 35–43 cm, siipien kärkiväli 53–62 cm, paino 310–795 g. == Levinneisyys == Alun perin Pohjois-Amerikan länsirannikko Brittiläisestä Kolumbiasta Kaliforniaan ja New Mexicoon, mutta tarhakarkulaisista on muodostunut pysyvä kanta moniin Euroopan maihin. Suomessa näistä kannoista lähtöisin olevia lintuja tavataan lähes vuosittain. On nykyään Euroopassa systemaattisen hävityskampanjan kohteena, koska vieraslajina hybridisoituu alueella alkuperäisen valkopääsorsan (Oxyura leucocephala) kanssa ja syrjäyttää sen pesimäpaikoiltaan. == Elinympäristö == Pesii järvillä tiheän kasvillisuuden joukossa, ja kotijärven jäätyessä muuttaa merenrannalle. Kuparisorsat pysyttelevät vedessä suurimman osan ajasta. == Lisääntyminen == Kuparisorsa munii 6–10 munaa ja hautoo niitä 25 vuorokautta. == Ravinto == Vesikasvien juuria ja siemeniä, vesihyönteisiä ja muita selkärangattomia. == Lähteet == Luokka:Kuparisorsat
Djembe

Djembe on vuohennahalla päällystetty, suuren pikarin muotoinen rumpu, jota soitetaan paljain käsin. Djembejä on eri kokoisia, niiden korkeus vaihtelee 15 ja 70 cm välillä, ja kalvon halkaisija voi olla 35 cm. Pikarinmuodon ja vuohennahan ansiosta djembellä voidaan tuottaa vaihtelevia ääniä. Nahkakalvon iskeminen lähellä rummun keskustaa tuottaa bassonuotin, iskettäessä kehän lähelle saadaan tekniikasta riippuen aikaan joko korkea soinnillinen ääni tai läpsähdysääni. Djembe on alun perin peräisin 1100-luvulta malinke- ja bambara- heimoilta Länsi-Afrikasta nykyisten Guinean, Burkina Fason, Malin ja Norsunluurannikon alueilta, mutta on viime vuosina levinnyt koko maailmaan, ja on nykyään hyvin suosittu soitin rumpalipiireissä. Djemben sanotaan sisältävän kolme henkeä: puun hengen, nahkansa antaneen eläimen hengen ja rummuntekijän hengen. Djemben puuaines voi olla erilaisista puista veistetty riippuen, mistä rumpu on peräisin. Käytettyjä puuaineksia ovat muun muassa lenke (Afzelia africana), dugura ja Jala (Afrikkalaisia mahonkilajeja), kasia (Cassia), tweneboa (Afrikan seetri) ja mangopuu. Jotkut rumpalit eivät ekologisista syistä suosi harvinaistuvista trooppisista puista rakennettuja rumpuja vaan ostavat esimerkiksi yleisestä afrikanseetristä tehtyjä soittimia. == Populaarikulttuurissa == Herra Heinämäen Lato-orkesteri on levyttänyt kappaleen ”Djembe”. == Aiheesta muualla == * Kari Kääriäinen: "Basic Technique for Djembe"; 2003 Luokka:Afrikkalainen musiikki Luokka:Rummut
Pienpainenatriumlamppu

Pienpainenatriumlamppu (lyh. PPNa) on kaasupurkauslamppu, joka tuottaa kirkkaan keltaista, lähes monokromaattista valoa aallonpituudella 589 nm. Lamppu on hyötysuhteeltaan paras sähkölamppu: se tuottaa valoa jopa 200 lm/W,http://www.lamptech.co.uk/Documents/SO1%20Introduction.htm Kuva 3 mikä johtuu erityisesti siitä, että sen tuottaman valon aallonpituus on hyvin lähellä aallonpituutta, jolle ihmissilmä on kaikkein herkin (n. 550 nm). ==Toimintaperiaate== Pienpainenatriumlamppu sisältää neonia ja natriumia. Kun pienpainenatriumlamppu syttyy, sen sisältämä neon säteilee aluksi muutaman minuutin lämpenemisvaiheen aikana punaista valoa, kunnes kuuma kaasu höyrystää natriumin. ==Käyttökohteet== pienoiskuva|Pienpainenatriumvalaisin Turun ohikulkutiellä. Pienpainenatriumlamppuja voi nähdä lähinnä moottoriteillä. Lamppujen erinomaisesta hyötysuhteesta huolimatta niiden energiankulutus kasvaa ikääntyessä. Uusia valaisimia ei enää asenneta korkean hinnan ja puutteellisen värintoiston vuoksi. Korvaavana tekniikkana käytetään yleensä suurpainenatriumlamppuja. ==Lampun spektri== Pienpainenatriumlampun tuottaman valon keskimääräinen aallonpituus on 589,3 nanometriä. Suurin osa lampun tuottamasta valosta osuu terävästi tämän aallonpituuden ympärille. Äärimmäisen kapean spektrinsä takia pienpainenatriumlampun värintoistokyky on huono eikä se sovellu lainkaan esimerkiksi kasvivalaisimeksi kasvihuoneisiin. Lampun spektri osuu vihertävälle ja kellertävälle osalle, eli juuri niihin aallonpituuksiin joita kasvit eivät kykene hyödyntämään. Tähtikaukoputkien kannalta kapea spektri on suotuisa, sillä lampun aiheuttama valosaaste on helpoiten suodatettavissa pois. ==Lähteet== Luokka:Lamput en:Sodium vapor lamp sv:Lågtrycksnatrium
Kyhmyhaahka

Kyhmyhaahka (Somateria spectabilis) on suurikokoinen merellä elävä sorsalintu. == Koko ja ulkonäkö == Kyhmyhaahka on pienempi kuin sukulaisensa haahka. Koiraalla on mustavalkoinen vartalo, harmaa niska, kellertävä poski ja oranssi kyhmy otsassa. Kyhmyhaahkanaaras sen sijaan on ruskea ja muistuttaa haahkanaarasta. Linnun pituus on 43–63 cm, siipien kärkiväli 105 cm ja paino 1 400 – 2 100 g. == Levinneisyys == Kyhmyhaahka pesii Pohjoisen jäämeren rannoilla sekä Euroopan, Pohjois-Amerikan että Aasian alueella. Se talvehtii Kanadassa ja Norjassa. Suomessa laji on vähälukuinen läpimuuttaja maalis- kesäkuussa, vuosittain tavataan joitain kymmeniä yksilöitä. Itämerellä, muun muassa Porvoossa, on havaittu muutamia tapauksia, joissa kyhmyhaahka ja haahka ovat pariutuneet. == Lisääntyminen == Kyhmyhaahka rakentaa höyhenillä vuoratun pesän lähelle rantaa ja munii 4–6 munaa. Naaras hautoo munia 22–24 vuorokauden ajan ja poikaset ovat lentokykyisiä noin 7–8 viikon kuluttua kuoriutumisestaan. == Ravinto == Laji käyttää ravinnokseen simpukoita, kotiloita ja muita pohjasta sukellettavia selkärangattomia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Kyhmyhaahka (Somateria spectabilis) *ITIS: Somateria spectabilis Luokka:Sorsat
Lumihanhi

Lumihanhi (Anser caerulescens) on pohjoisamerikkalainen hanhilaji. == Koko ja ulkonäkö == Lumihanhen pää on valkoinen ja nokka punainen. Linnun vartalo on talvella valkoinen, mutta kesällä harmaa ja sen käsisulat ovat mustat. Samannäköinen laji on pohjoisamerikkalainen eskimohanhi, josta ei tunneta luonnonvaraisia havaintoja Euroopasta. Pituus on 66–84 cm, siipiväli 132–165 cm ja paino 2,5–3,3 kg. == Levinneisyys == Lumihanhi pesii Alaskassa ja Kanadassa sekä Siperian itäkärjessä, ja muuttaa liki koko Pohjois-Amerikan mantereen poikki. Euroopassa lajia tavataan tarhakarkulaisena sekä joskus muuttoaikana harhailijana. Suomessa laji on vuosittainen suurharvinaisuus arktisten hanhien päämuuton aikaan toukokuussa ja syys–lokakuussa. Tarhakarkulaisten mahdollisuus näissä havainnoissa on suuri. == Lisääntyminen == Lintu saavuttaa sukukypsyyden kaksivuotiaana ja pesii neljästä viiteen munaa kesä–elokuun vaihteessa. Emo hautoo munia 24 vuorokautta. == Ravinto == Lumihanhi syö lähes ainoastaan kasvimateriaalia kuten siemeniä, lehtiä ja monien villiruohojen juuria sekä saroja, kaisloja ja korteita. == Muuta == Lumihanhen pitkä muuttomatka inspiroi amerikkalaista kirjailijaa Paul Gallicoa. Hän kirjoitti teoksen The Snow Goose, yhden 1900-luvun suosituimmista kertomuksista englanninkielisessä maailmassa. == Lähteet == Luokka:Hanhet
ABC (nuotinnus)

ABC on Chris Walshaw'n kehittämä kieli, joka on suunniteltu sävelen ja sanoja sisältävän musiikin nuotintamiseen ASCII-muodossa. Se suunniteltiin alun perin länsimaisen kansanmusiikin nuotintamiseen, joka voidaan kirjoittaa yhdelle nuottiviivastolle. Vaikka ABC-koodia on myöhemmin laajennettu alkuperäisestä versiosta siten, että sillä on mahdollista nuotintaa myös kokonaisia moniäänisiä teoksia, sen perusajatuksena on edelleen olla täysin ihmisen luettavissa ja soitettavissa. ==ABC-ohjelmistot== ABC esiteltiin vuonna 1993. Monissa käyttöjärjestelmissä, mukaan lukien Windows, MacOS, Linux ja Unix, toimivat ohjelmat käyttävät ABC:ta syöttö- tai tulostusmuotonaan. On olemassa sekä kaupallisia että avoimen lähdekoodin ABC-perustaisia ohjelmia paperinuottien tulostamiseen, melodioiden hakemiseen ja analysoimiseen tietokannoissa tai äänitiedostojen tuottamiseen. Eräs tuoreempi ABC-koodin sovelluskenttä on wikit. == Lähteet == Luokka:Standardit
Mandariinisorsa

Mandariinisorsa (Aix galericulata) on pieni itäaasialainen sorsalintu, jota tarhataan yleisesti Euroopassa. Tarhakarkulaisista on syntynyt Eurooppaan luonnonvarainen pesimäkanta, ja Suomessa tavattujen mandariinisorsien katsotaan nykyisin olevan todennäköisesti vapaana syntyneitä. Mandariinisorsa istuu usein puissa, mutta on muuten tavoiltaan sorsamainen. == Koko ja ulkonäkö == Koiraan oranssinsävyistä höyhenpeitettä sävyttävät mustat ja valkoiset juovat. Silmän yläpuolella on valkea läikkä ja selässä on kaksi ”purje”sulkaa jotka törröttävät soidinasussa pystyssä. Naaras on väriltään harmaanruskea ja muistuttaa ulkonäöltään morsiosorsanaarasta. Pituus 41–49 cm, siipien kärkiväli 65–75 cm, paino 500 g. == Äänet == Koiraalla lyhyt melko vaimea ”muib”-ääni. Kimeä varoitus ”jib” kuuluu lentoonlähdössä. Naaraalla kumea kaakatus. == Levinneisyys == Alkuperäinen pesimäalue on Kiinassa ja Japanissa, jossa mandariinisorsat myös muuttavat talveksi etelämmäksi. Tarhakarkulaisia pesii Euroopassa noin 2 000 paria, joista pääosa Britteinsaarilla. Harhailevia yksilöitä tavataan vuosittain myös Suomessa. Suomesta ei toistaiseksi tunneta lajin varmistettuja pesintöjä, vain yksi mahdolliseen pesintään viitannut havainto vuodelta 2014.Luonnonvarakeskus 2018: Vieraslajit Suomen arktisella alueella. Viitattu 27.8.2021. == Elinympäristö == Lajin tyypillistä elinympäristöä ovat rantametsät ja puistot. == Lisääntyminen == Soidinmenot ovat näyttävät, niihin liittyy juomista ja tanssia. Mandariinisorsaa pidetään Kiinassa ja Japanissa aviollisen uskollisuuden symbolina. Pesä on puunkolossa tai telkänpöntössä. Munia tulee 9–12 kpl. == Ravinto == Mandariinisorsat syövät vesikasveja, riisiä ja muita siemeniä. == Kuvia == MandarinDucks.jpg|Koiras ja naaras Female Mandarin Duck 800.jpg|Naaras Mandarin duckling 800.jpg|Untuvikko Aix galericulata MHNT.ZOO.2010.11.27.5.jpg|Munia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Mandariinisorsa (Aix galericulata) *ITIS: Aix galericulata Luokka:Sorsat
Ruostesorsa

Ruostesorsa (Tadorna ferruginea) on arojärvillä pesivä kookas sorsalintu, joita vierailee Suomessa lähes vuosittain, joskus jopa parvina. == Koko ja ulkonäkö == Ruostesorsalla on ruosteenruskea vartalo, vaalean maitokahvin värinen pää, musta nokka ja pyrstö. Mustilla siivillä suuret valkeat laikut. Pituus on 62–68 cm, siipien kärkiväli 110 cm, paino 900 – 1 650 g. == Levinneisyys == Ruostesorsa pesii Kaakkois-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Ne muuttavat talveksi Aasian eteläosiin. Muuttomatkoillaan jotkut linnut harhautuvat Pohjois-Eurooppaan, jopa Islantiin asti. Euroopassa ja Pohjois- Amerikassa liikkuu myös tarhakarkulaisia. Suomessa vuosittainen harhailija, määrät vaihtelevat vuosittain. == Elinympäristö == Avoimessa maastossa arojen järvillä. == Lisääntyminen == Ruostesorsa tekee 6–16 munaa. == Ravinto == Kasvinosat, vilja (erityisesti hirssi), mutta myös nilviäiset, äyriäiset ja madot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ristisorsat
Luode (ilmansuunta)

Luode on väli-ilmansuunta, joka on pohjoisen ja lännen välissä ja kompassissa 315 asteen kohdalla. ==Sanan alkuperä== Sana luode juontuu mahdollisesti sanasta luoda. Luominen tarkoittaa myös alas laskemista. Luode olisi tarkoittanut näin alun perin suuntaa, jonne aurinko laskee. ==Lähteet== * Luokka:Ilmansuunnat