EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Amélie Lundahl

Helga Amélie Lundahl () oli suomalainen taidemaalari. == Varhainen elämä == Amélie Lundahl oli perheensä yhdes­toista ja nuorin lapsi. Hänen äitinsä Katarina Charlotta o.s. Cajanus kuoli vain kolme kuukautta Amélien syntymän jälkeen. Lundahlin isä kaupunginviskaali Abraham Lundahl kuoli, kun Amélie oli kahdeksan­vuotias. Vuosina 1860–1862 Amélie Lundahl kävi kaksi luokkaa Svenska fruntimmers­skolan i Uleå­borg -koulua. Perhe ja Lundahlien suku tunnettiin yleisemminkin taide­harrastuksestaan. Amélie Lundahlin veli oli näyttelijä Arthur Lundahl, ja sisaren Cecilia Lundahlin poika oli Ilmari Kianto. == Ura == Vuonna 1870 Lundahl muutti Helsinkiin ja aloitti opinnot Suomen Taide­yhdistyksen piirustus­koulussa. Piirustus­koulussa hänen opettajinaan toimivat Carl Eneas Sjöstrand, Arvid Liljelund ja Hjalmar Munsterhjelm. Heti seuraavana vuonna saadun matka-apu­rahan turvin hän pystyi opiskelemaan vuodet 1872–1873 Tuk­holman Taide­teollisessa veisto­koulussa. Ilmeisesti Lundahlin tavoitteena oli ollut hankkia koulutus, joka varmistaisi hänelle turvatumman ammatin kuin vapaa taiteilija. Tukholman opintojen jälkeen Lundahl jatkoi opintojaan Helsingissä ja toimi opintojen ohessa kuvataiteiden apu­opettajana Suomen Taide­yhdistyksen piirustus­koulussa 1874–1876. Lundahl oli koulun ensimmäinen nais­opettaja toimiessaan Arvid Liljelundin viran­sijaisena yhdessä toisen nuoren taiteilijan S. A. Keinäsen kanssa. Valtion matka­stipendin saatuaan Lundahl matkusti vuonna 1877 Ranskaan, jossa hän asui 12 vuotta. Lundahlin tunnetuimmat työt ovat Ranskan ajalta ja erityisesti Bretagnesta. Lundahl palasi koti­maahan vuonna 1889. Hän vietti myös jonkin aikaa Victor Westerholmin perustamassa Önninge­byn taiteilija­siirto­kunnassa Ahvenanmaalla. == Yksityiselämä == Lundahl kuoli toden­näköisesti leukemiaan Helsingissä elo­kuussa 1914. == Teosten myyntejä == Lundahlin teos Tyttöjä vuodelta 1887 myytiin marras­kuussa 1997 Hagelstamin huuto­kaupassa eli noin . == Teoksia == Breton Girl-Lundahl.jpg|Bretagnelais­tyttö, 1880 Lundahl, Kirkon ulkopuolella.jpeg|Kirkon ulko­puolella, 1880 Amélie Lundahl - Girl in the Leaf Forest.jpg|Tyttö lehti­metsässä, varhainen 1880-luku Amélie Lundahl - Rendez-vous.jpg|Rendez-vous, 1880-luku Amélie Lundahl - Boys by the Shore.jpg|Poikia rannalla, 1881 Girls Head Amelie Lundahl.jpg|Tytön pää, Bretagne, 1882 Amélie Lundahl - Breton Girl (Sock Knitter).jpg|Bretagne­lainen tyttö (Sukkien kutoja), 1883 Amélie Lundahl - Breton Girl Holding a Jar.jpg|Bretagnelais­tyttö ruukku kädessä, 1884 Amélie Lundahl - The Garden Girl.jpg|Puutarha­tyttö, 1885 Lundahl, Kalastajatyttö.jpg|Kalastaja­tyttö, 1880s Amélie Lundahl - Before a Swim.jpg|Ennen uintia, 1885 Lundahl, Tamburiinitanssijatar.jpg|Tamburiini­tanssijatar, 1888 == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Olympialaji

Olympialaji on urheilulaji, joka kuuluu olympialaisten kilpailuohjelmaan. Tokion kesäolympialaisten 2021 ohjelmassa on 33 lajiryhmää ja Pekingin talviolympialaisten 2022 ohjelmassa on seitsemän lajiryhmää. ==Lajin ehdottaminen ja valinta== Olympialaisten ohjelmassa olevat lajiryhmät (engl. sport), lajit (engl. discipline) ja kilpailut (engl. event) päättää Kansainvälinen olympiakomitea (KOK). Uuden lajiryhmän tai lajin mukaanottoa voi ehdottaa KOK:lle joko kyseinen lajiliitto tai olympiakisojen järjestelytoimikunta. Lajiliitto voi myös ehdottaa KOK:n johtoryhmälle uusien lajien tai kilpailujen lisäämistä kisoissa jo olevan lajiryhmän sisälle, tai entisten karsimista. Lajiliitto myös vastaa olympialajiensa sääntöjen hallinnasta ja valvonnasta. ==Kriteerit== Ehdotetun lajin täytyy ensinnäkin olla KOK:n tunnustama. Nykyisten olympialajien lisäksi KOK on tunnustanut useita sellaisiakin lajeja, joita ei ole vielä hyväksytty olympialaisiin. Lajiryhmällä täytyy myös olla kansainvälinen liitto, joka noudattaa olympialaisen peruskirjan sääntöjä, antidopingsääntöjä sekä kilpailujen manipuloinnin kieltäviä olympialaisia sääntöjä. Lajiliitto saa ehdotusprosessin aikana KOK:lta pitkän kyselylomakkeen, johon sen tulee selvittää erilaisia tietoja edustamastaan lajista. KOK:n määrittelemiä kriteereitä lajin hyväksymiselle olympialaisiin on kaikkiaan 35, ja ne jaetaan viiteen kategoriaan. # Ensimmäiseen kategoriaan kuuluu lajin historia ja olympiahistoria, kansallisten lajiliittojen määrä sekä osanottajien määrä maailmanmestaruuskilpailuissa ja maanosanmestaruuskilpailuissa. # Toiseen kategoriaan kuuluu lajin taloudellinen asema, hallinto, tasa-arvo ja strateginen suunnittelu. # Kolmannessa kategoriassa katsotaan lajin antamaa arvoa olympialiikkeelle, kuten lajin mainetta ja sen arvojen yhteensopivuutta olympialaisten arvojen kanssa. # Neljäs kategoria liittyy lajin suosioon, eli katsojamääriin, sponsorien määrään, median kiinnostukseen sekä siihen, saadaanko parhaat urheilijat mukaan olympialaisiin. # Viides kategoria liittyy lajin liiketoimintamalliin, kuten sen tuottoon ja kuluihin. Olympialajeiksi ei hyväksytä puhtaita älypelejä, kuten shakkia, eikä koneellista työntövoimaa hyödyntäviä lajeja, kuten autourheilua. Jos KOK:n kriteerit täyttyvät riittävän hyvin, KOK:n johtoryhmä suosittelee KOK:n kokoukselle lajin ottamista mukaan olympialaisiin, ja kokous päättää asiasta. ==Katso myös== * Luettelo olympialajeista * Näytöslaji ==Lähteet== *
Raphe-tumake

Raphe-tumakkeet eli keskiviivatumakkeet sijaitsevat aivorungossa ja ydinjatkeessa. Ne ovat valvetilaa ylläpitäviä tumakkeita, kuten myös locus caeruleus eli sinertävä aivotäplä, hypotalamuksen takaosan histamiinisolut sekä ventraalinen tegmentumin alue (VTA). Raphe-tumakkeiden neuronit erittävät serotoniinia. Raphe-tumakkeet ovat aktiivisimmillaan valveilla, sen sijaan REM-unen aikana ne ovat lähes täysin sammuksissa. Serotoniini estää valvetilassa ja NREM-unen aikana yhdessä sinertävän aivotäplän noradrenaliinin kanssa REM-unta käynnistäviä tumakkeita. REM-uni pääseekin alkamaan vasta, kun serotoniinia ja noradrenaliinia ei erity aivorungon tumakkeissa juuri ollenkaan. Lisäksi serotoniini hillitsee hypotalamuksen histamiinisolujen erittämän histamiinin vireyttävää vaikutusta. == Lähteet == Luokka:Aivot
Vombatiformes

Vombatiformes (vompattimaiset) on yksi harvaetuhampaisten pussieläinten alalahkoista. Siihen kuuluu enää vain kaksi heimoa: vompatit ja koalat. Viisi muuta tunnettua heimoa on jo kuollut sukupuuttoon; niihin kuuluu mm. Diprotodontidae, jonka tunnetuin edustaja oli kaikkien aikojen suurin pussieläin Diprotodon. Vompatit ja koalat ovat läheistä sukua keskenään ja monet biologit pitävätkin luultavana, että niillä oli yhteinen esi-isä. Kehityslinjat erosivat ilmeisesti kenotsooisella maailmankaudella. ==Lähteet== Luokka:Harvaetuhampaiset
Niilin suisto

Niilin suisto on Niilin mukanaan kuljettaman maa-aineksen muodostama suisto Egyptissä. Nykyisin Niili laskee suistossa Välimereen kahtena suuhaarana, Rosetta ja Damietta. Suisto on tiheään asuttua ja koko Egyptin väestöstä sen alueella asuu noin puolet. ==Maantiede== Niili kulkee Afrikan poikki 6 000 kilometrin matkalla laskien lopulta Välimereen Egyptissä. Laskupäässään se muodostaa suistoalueen eli deltan. Niilin suisto on suurin piirtein kolmion muotoinen ja leveimmillään noin 250 kilometriä. Nykyisin joki haarautuu kahteen osaan, Rosettan ja Damiettan suuhaaroihin. Suisto on muodostunut joen mukanaan kuljettamasta maa-aineksesta. Suistoalue on tasaista. Suiston pohjoisosassa on useita murtovetisiä järviä, kuten Marout, Edku, Burullus ja Manzala. Niilin suiston ilmasto on välimerellinen ja suhteellisen leuto. Lämpötilat esimerkiksi Aleksandriassa eivät kesäisinkään tavallisesti kohoa yli 30 °C. Talvisin alueella tulee sateita, jotka saattavat ajoittain tulla myös rakeina. ==Historia== Niilin suisto tunnettiin historiallisesti soisena luonnontilaisena alueena. Esimerkiksi maanviljelys keskittyi pitkään ennemminkin Niilin laakson alueelle ylävirtaan päin. Muinaisessa Egyptissä suistoa pidettiin taloudellisesti vähämerkityksellisenä alueena. Maanviljelyksen sijaan alueella kasvatettiin karjaa. Alueelle muutti myös joitakin libyalaisia paimentolaisia. Alueen soita alettiin kuitenkin historian kuluessa kuivattaa, jolloin suiston merkitys kasvoi. Esimerkiksi joen useita haaroja suljettiin viljelymaan vapauttamiseksi. Joitakin haaroja myös liettyi umpeen. Herodotos mainitsee joen seitsemän haaraa nykyisen kahden sijaan. Suiston rannikkokaupungeista tuli myös Egyptin yhteys Välimeren meren kautta kulkevaan kauppaan. Vuonna 331 ennen ajanlaskun alkua perustettu Aleksandria kasvoi rannikkokaupungeista tärkeimmäksi. Muita historiallisesti merkittäviä satamia olivat esimerkiksi Rosetta ja Damietta. Nykyisin joen suisto on tiheämpään asuttua seutua kuin joen yläjuoksu, ja sillä asuu noin puolet Egyptin koko väestöstä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikan joet Luokka:Ala-Egypti Luokka:Egyptin maantiede Luokka:Niilin vesistö Luokka:Suistot
Muutamia mietteitä kasvatuksesta

Muutamia mietteitä kasvatuksesta (Some Thoughts Concerning Education) on englantilaisen empiristifilosofin John Locken vuonna 1693 julkaisema koulutusta käsittelevä teos. Se käsittelee kaikkia sen julkaisuajalle tyypillisiä lapsen kasvatuksen aiheita. Locken teosta on pidetty eräänä kehityspsykologisen tutkimuksen alkuunpanijana. Teos antoi vanhemmille ja muille kasvattajille konkreettisia ohjeita lapsen fyysisestä hoidosta, siisteyskasvatuksesta ja luonteen kasvatuksesta. Locken mukaan yksilön varhaisilla kokemuksilla oli pitkäkestoinen vaikutus. Vanhemmilla oli vastuu lasten luonteen kasvatuksesta. Lapsien yksilölliset erot tuli huomioida ja ajatteluntaitojen kehittämistä tukea. Aikuisten antamalla mallilla oli vaikutuksensa. Lasta tuli rohkaista oman toiminnan itsesäätelyssä. Kotikasvatuksen ohella Locke antoi ohjeita myös koulukasvatukselle. Lapsen mieli oli Locken mukaan alkujaan tabula rasa, tyhjä taulu, jota yksilön elämänpiiriin osuvat ympäristön tapahtumien erilaiset yhdistelmät muuttavat. Teos arvosteli muun muassa ruumiillisia rangaistuksia. == Kirjallisuutta == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * John Locke: Some Thoughts Concerning Education. * SparkNotes – luentomuistiinpanot teoksesta. Luokka:Kirjat kasvatusfilosofiasta Luokka:1600-luvun kirjat
Jason Alexander

Jason Alexander (s. 23. syyskuuta 1959) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti Seinfeld-sarjassa Jerryn parasta ystävää Georgea. Jason Alexander syntyi juutalaiseen perheeseen ja kävi juutalaisen koulun. Hän aloitti näyttelemisen jo lukioaikoina ja sai rooleja lähinnä pienistä televisiosarjoista. Samoihin aikoihin hän vaihtoi nimensä Greenspanista Alexanderiksi. Alexander oli hänen isänsä etunimi ja se myös auttoi näyttelemisessä. Koelukijoille soitettiin takaisin aakkosjärjestyksessä, jolloin A:lla alkavat saavat tietää heti, saivatko roolin. Seinfeldiin siirtyminen oli Alexanderille helppoa. Vuonna 1989 hän voitti Tony-palkinnon kertojan-roolistaan musikaalissa Jerome Robbins' Broadway, Tony-palkintoa voidaan kutsua teatterimaailman Oscariksi. Näin ollen hän etsi uusia haasteita ja Seinfeld tarjosi niitä. Seinfeldin aikana hän oli Emmy-ehdokas kahdeksan kertaa, mutta ei voittanut kertaakaan. Seinfeldin jälkeen Alexander on näytellyt kymmenissä elokuvissa, televisiosarjoissa ja antanut äänensä animaatiohahmoille. Hänellä onkin ollut eniten rooleja Seinfeldin näyttelijöistä. Hän on ollut naimisissa vuodesta 1982 Daena E. Titlen kanssa ja heillä on kaksi lasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Seinfeld Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Tony-palkinnon saajat Luokka:SAG-palkinnon saajat
Pussiunikeot

Pussiunikeot eli burrat (Burramyidae) on pussikiipijämäisten pussieläinten heimo, johon kuuluu kaksi sukua ja viisi lajia. Ne elävät lähinnä Australiassa, mutta yhtä lajia tavataan myös Uudessa-Guineassa. Pussiunikeot ovat pieniä pussieläimiä, joilla on ruskea tai harmaa turkki. Ne ovat pituudeltaan 50–120 millimetriä ja painavat 10–50 grammaa. Nämä kaikkiruokaiset nisäkkäät ovat muiden pussikiipijämäisten eläinten tavoin yöeläimiä. Ne piileksivät ontossa puussa sijaitsevassa pesässään päivät ja lähtevät yöllä etsimään syötävää. Pussiunikeot ovat loistavia kiipeilijöitä osin tarttumahäntänsä ansiosta. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin burrat,Toimikunnan ehdotus 2008. Luettu 23.11.2010 jota Suomen Lajitietokeskus suosittelee käytettäväksi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fauna of Australia: Burramyidae (pdf) *
Ylä-Enonvesi

Ylä-Enonvesi on Vuoksen vesistöalueeseen kuuluva järvi Enonkoskella, Etelä- Savossa. Järven pinta-ala on 11,86 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 268. suurin järvi. Ylä-Enonveden järvinumero on 04.291.1.001. Ylä- Enonvesi on noin yhdeksän kilometrin pituinen ja enimmillään noin kaksi kilometriä leveä. Siihen laskee etelästä useiden järvien muodostama reitti ja koillisesta Hanhijärvi. Ylä-Enonvesi laskee luoteispäästään Enonkosken kautta Saimaan Ala-Enonveteen. Enonkosken kirkonkylä sijaitsee järven luoteispäässä. Ylä-Enonvedestä otetaan vettä Saimaan kalantutkimus- ja vesiviljelylaitoksen tarpeisiin 750 l/s. Järven vedenkorkeutta säännöstellään padolla kalanviljelyn tarpeisiin, ja vesi johdetaan laitokselle tätä tarkoitusta varten rakennettua tunnelia pitkin. Syksyllä 1858 Ylä-Enonvedellä tapahtui vakava kirkkoveneonnettomuus. Kirkkomatkalta Kerimäeltä Enonkoskelle palaamassa ollut 18-henkinen kirkkovene kaatui järvellä nousseen kovan tuulen johdosta. Kahdeksan ihmistä kuoli. Tapahtuma toimi keskeisenä vaikuttimena oman Enonkosken tehdasseurakunnan perustamiselle 1859 ja Enonkosken ensimmäisen kirkon (1859-1884) rakentamiselle. Myös Enonkosken toisessa kirkossa (1886-) Ylä-Enonveden onnettomuuden uhreja on muistettu, sillä kirkontornin risti on suunnattu heidän muistokseen osoittamaan Ylä-Enovedelle eikä tavanomaisesti pääsisäänkäynnin suuntaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Vesistöennuste Luokka:Enonkosken järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Järvirekisteri

Järvirekisteri on ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertan osa, johon on järvikortteihin kirjattu perustiedot jokaisesta Suomessa sijaitsevasta pinta- alaltaan yli yhden hehtaarin kokoisesta järvestä. Rekisterissä on järvista sellaisia perustietoja kuten sijaintikunta, vesipinta-ala, rantaviivan pituus ja järvinumero, joka määräytyy valuma-aluejaon mukaan. Joistakin järvistä on olemassa myös yksityiskohtaisempia tietoja, kuten keskisyvyys tai syvin kohta. Vuodesta 2011 Järvirekisterin tietoja on saatavilla myös osana Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämää Järviwikiä. Järviwikin tiedot jakautuvat toisaalta Järvirekisteristä peräisin oleviin järvien perustietoihin, joita saavat muokata vain Suomen ympäristökeskuksen viranomaiskäyttäjät, ja toisaalta vapaasti muokattaviin järvikohtaisiin tietoihin, joita saa muokata kuka tahansa. Lisäksi järviwikiin sisältyy tilastolistauksia ja kyselymahdollisuuksia Suomen järvistä esimerkiksi vesistöalueittain, kunnittain ja maakunnittain. == Katso myös == * Suomen vesistöalueet ==Lähteet== Luokka:Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta
Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta

Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta on suomalainen ympäristöhallinnon tietojärjestelmä. Se koostuu Hydrologian ja vesienkäytön tietojärjestelmästä, Järvirekisteristä, Pintavesien tilan tietojärjestelmästä, Pohjavesitietojärjestelmästä, Eliölajit–tietojärjestelmästä, Ilmanpäästötietojärjestelmästä, Elinympäristön seurannan tietojärjestelmästä, Kaavoituksen seurantajärjestelmästä, Asemakaavan seurantalomakkeesta ja Karttapalvelusta. Hertta on vapaasti kaikkien valtion ympäristöhallinnon työntekijöiden käytettävissä. Hertan käyttöoikeuden Internetin kautta voivat saada kunnat, maakuntien liitot, Hertta-tiedontuottajat ja tahot, joilla on tietoyhteistyösopimus ympäristöhallinnon kanssa. Käyttöoikeus voidaan myöntää myös muille kuin edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville. Tällöin hakemukset käyttötarveperusteluineen käsitellään ja ratkaistaan tapauskohtaisesti ympäristöhallinnon sisällä. ==Aiheesta muualla== * Tietojärjestelmien asiakaspalvelu ja aineistojen myynti * Tietojärjestelmät ja -aineistot *
Aasi vai apina

Aasi vai apina on suomalainen vuosina 1993–1994 valmistunut lastenohjelma. Ohjelmaan valmistui yhteensä 33 jaksoa. Sitä esitettiin kerran viikossa, perjantaisin Yle TV2-kanavalla. Ohjelma oli tuolloinen uudistus, jolla korvattiin aikaisemmin perjantaisin esitetty Pikku Kakkosen makasiiniohjelma. Ohjelma esitettiin uusintana kesä-heinäkuussa 1997 Yle TV2:lla. Ohjelma oli luonteeltaan eräänlainen teatterileikki, joka toimi improvisointiperiaatteella. Studiossa olevat lapset arvuuttelivat mitä näyttelijät esittävät. Ohjelma toteuttiin yhteistyönä Yleisradion ja tamperelaisen Teatteri 2000:n kanssa. Ohjelman juontajana toimi Pikku Kakkosen toimittaja Olli Mononen. ==Lähteet== Luokka:1990-luvun suomalaiset lastenohjelmat Luokka:Pikku Kakkosen ohjelmat
Karvakuonot

Karvakuonot on Yleisradion Yle TV2 -kanavan Pikku Kakkosessa ja muissa kanavan lastenohjelmissa esiintyvä käsinukkekoirista Ransusta, Eno-Elmeristä ja Rikusta koostuva kolmikko. Kolmikko on tehnyt useita yhtenäisiä ohjelmia 1970-luvun lopulta lähtien. Kolmikosta Ransu on esiintynyt monissa Pikku Kakkosen ohjelmaosuuksissa myös yksinään sekä lisäksi juontanut ohjelmaa. Ransulle ihmisäänen on antanut Pertti Nättilä, Eno-Elmerille Pekka Salo ja Rikulle alun perin Kalevi Honkanen, mutta Honkasen kuoltua Rikun haukun on puheeksi kääntänyt näyttelijä Matti Viironen sekä Pikku Kakkosen juontajanakin toiminut Olli Mononen. Karvakuonot ovat julkaisseet myös kaksi pitkäsoittolevyä Luusoppaa ja Karvakuonot joulutuulella. == Hahmoista == Karvakuonojen päähenkilö Ransu on eloisa ja rohkea persoonallisuus. Eno-Elmeri on Karvakuonoista vanhin ja tietäväisin. Hän kertoo jaksoissa esimerkiksi jääkaudesta ja linnavuorista. Karvakuonoista nuorimman eli Rikun tekee yleensä mieli ruokaa ja hän on kovin arka. "Puskii" on Karvakuonojen höyrylaiva, jonka purjeessa on Karvakuonojen tunnus eli tassunkuva. Rikun sekä Ransun nuket muuttuivat 1980-luvulla. Karvakuonot on ideoinut ja tehnyt Eeva-Liisa Holma- Kinnunen (1930–2014) Sysmän Onkiniemeltä, jossa toimi hänen nukketeatteritalonsa Musta & Valkea Ratsu. ==Diskografia (albumit)== * Luusoppaa (1993) * Karvakuonot joulutuulella (1998) ==Aiheesta muualla== * Karvakuonot ja kaljaasin arvoitus * Karvakuonot ja kartanon kummitus * Yle Areena: Karvakuonot automatkalla * Yle Elävä arkisto: Karvakuonot Luokka:Pikku Kakkonen Luokka:Kuvitteelliset koirat Luokka:Nukkehahmot Luokka:Televisiohahmot
Hyrkkälä

thumb|Hyrkkälää pohjoisesta nähtynä Hyrkkälä on Hämeenkosken kylä Hollolan ja Asikkalan rajalla. Se muodostaa yhdessä Järvenpään ja Putulan kanssa Putulankulman, mistä tuli Päijät-Hämeen vuoden kylä 2003. Hyrkkälän väestö muodostaa yli puolet Putunkulman väestöstä. Hyrkkälä sijaitsee Putulasta Koskelle johtavan yhdystien 3171 varrella, missä sijaitsee kiinnostuneille esiteltävä biisonitarha. Myös biisoninlihaa on saatavissa. Paikallistie päättyy Asikkalasta Lammille johtavaan seututiehen 317. Hyrkkälän, Järvenpään ja Putulan yhdessä muodostamalla Putulankulmalla järjestetään heinäkuun kolmella ensimmäisellä viikolla kulttuuritapahtuma. Sen järjestää Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys, joka pitää yhdistyksen yksityistä kirjastoa entisen kestikievarin talousrakennuksessa Putulassa. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna järjestetään kirjaston kirjamyyjäiset seututie 317:n ja Järvenpään tien risteyksen kohdalta pohjoiseen päin entisellä kestikievarilla päin. ==Aiheesta muualla== *Kartta luokka:Hämeenkosken kylät Luokka:Päijät- Hämeen vuoden kylät
Järvenpää (Hämeenkoski)

thumb|Järvenpäätä elokuussa 2013 Järvenpää on Hämeenkosken kylä Hollolan ja Asikkalan rajalla. Se muodostaa yhdessä Hyrkkälän ja Putulan kanssa Putulankulman, josta tuli Päijät-Hämeen vuoden kylä 2003. Hyrkkälän, Järvenpään ja Putulan yhdessä muodostamalla Putulankulmalla järjestetään heinäkuun kolmella ensimmäisellä viikolla kulttuuritapahtuma. Sen järjestää Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys, joka pitää yhdistyksen yksityistä kirjastoa entisen kestikievarin talousrakennuksessa Putulassa. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna järjestetään kirjaston kirjamyyjäiset seututie 317:n ja Järvenpään tien risteyksen kohdalta pohjoiseen päin entisellä kestikievarilla päin. ==Aiheesta muualla== *Kartta luokka:Hämeenkosken kylät Luokka:Päijät-Hämeen vuoden kylät
Putula

thumb|250px|Putula Putula on Hämeenkosken kylä Hollolan ja Asikkalan rajalla. Se muodostaa yhdessä Hyrkkälän ja Järvenpään kanssa Putunkulman, josta tuli Päijät-Hämeen vuoden kylä 2003. Putula sijaitsee Asikkalasta Lammille tulevan seututie 317:n varrella ja sen länsipuolella virtaa Arrajoki, joka saa alkunsa Luhtsuolta. Putulasta lähtee myös yhdystie 3172 Koskelle Hämeenkosken kirkonkylään. Heinäkuun kolmella ensimmäisellä viikolla järjestetään lisäksi Putulan Taide- ja kulttuuriviikot. Tapahtuman järjestää Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys, joka pitää yhdistyksen yksityistä kirjastoa entisen kestikievarin talousrakennuksessa Putulassa. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna järjestetään kirjaston kaksipäiväiset kirjamyyjäiset seututie 317:n ja Järvenpään tien risteyksen kohdalta pohjoiseen päin entisellä kestikievarilla. Kestikievarilta, Tuloiselalta, valittiin Aleksanteri Tuloisela 1863 säätyvaltiopäiville Hollolan kihlakunnan edustajaksi talonpoikaissäädyssä. ==Aiheesta muualla== *Kartta Luokka:Hämeenkosken kylät Luokka:Päijät-Hämeen vuoden kylät
Pepe Jürgens

Peter "Pepe" Jürgens on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja. Hän on tehnyt erilaisia juontotöitä yli 20 vuotta. Hän on työskennellyt Sport FM -radiokanavalle sekä Radio Suomi Popilla ja sittemmin juontanut televisiokanava Nelosella Urheiluaamu-ohjelmaa ja selostanut myös Mestarien liigan jalkapallo-otteluita. Urheilukanavalla hän selostaa muun muassa tenniksen ATP-turnauksia. Jürgens on freelancer. Vuosien saatossa hän on juontanut useita missikisoja, kuten Miss Hot Rod -kisaa. Päätoimenaan Pepe tekee juontotöitä. Hän on entinen jalkapalloilija ja edustanut Suomea myös luutapallon arvoturnauksissa. Jürgens on myös osallistunut NHL-pelisarjan tekemiseen arvioimalla SM-Liigan pelaajia. Jürgens selostaa kaudella 2018 Circuit eMotorsportin tietokonekilpa-ajon SM-sarjaa. Hän on myös selostanut SaiPan otteluita Radio Cityllä. Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Jani Uotila

Jani Uotila (s. 1974) on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja sekä käsikirjoittaja. Hän selosti vuosina 2003–2018 MTV:n kanavilla mäkihypyn maailmancupin osakilpailuita yhdessä olympiavoittaja Toni Niemisen kanssa. Aikaisemmin hän työskenteli Sport FM -radiokanavalla ja YLEn TV-urheilussa. Nykyään hän työskentelee MTV3-televisiokanavalla, missä muun muassa tekee juttuja Tulosruutu-urheilu-uutisohjelmaan sekä toimii Tulosruudun tuottajanaTulosruudun lopputekstit . Uotila toimii myös Rabbit Films -tuotantoyhtiössä käsikirjoittajana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hilla Blomberg

Hilla Blomberg (s. 1959 Isojoki) on suomalainen toimittaja, joka työskenteli Yleisradiossa vuosina 1981–2024. Isojoella syntynyt Blomberg varttui Kankaanpäässä ja opiskeli myöhemmin Jyväskylän yliopistossa, josta hän valmistui liikuntatieteen maisteriksi vuonna 1984. Hän aloitti televisiouransa vuonna 1981 tekemällä TV2:n Printti-urheiluohjelmaa. Vuonna 1984 Blomberg siirtyi radiotoimitukseen, jonne hänet palkattiin vakituiseksi urheilutoimittajaksi 1988. Blombergista tuli Yleisradion ensimmäinen urheiluselostuksia tehnyt nainen. 2000-luvun alussa hän siirtyi radion urheilutoimituksesta ajankohtaisohjelmiin. Blomberg toimi juontajana muun muassa A-studiossa, ikäihmisille suunnatussa Vierivät kivet -ohjelmassa sekä Aamusydämellä-keskusteluohjelmassa. Hän jäi eläkkeelle helmikuussa 2024. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys

thumb|Putulan kirjasto Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys ry on yhdistys, joka kehittää ja ylläpitää Putulankulman kylätoimintaa. Osoitukseksi aktiivisuudesta Putulankulma valittiin 2003 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi. ==Kylän lukutuvasta kunnan sivukirjastoksi== Hämeen läänin Kosken kunnan lakkautettua kunnallisen sivukirjastonsa 1980-luvun lopulla perustettiin Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys ry jatkamaan kirjaston toimintaa. Kunnallisen sivukirjaston toiminta oli perustunut 1800-luvun viimeisinä vuosina kyläläisten perustamaan lukutupaan, missä oli ollut aluksi 32 kirjaa. Myöhemmin lukutuvasta tuli nuorisoseuran kirjasto ja lopulta kunnallinen sivukirjasto. ==Kotiseutuyhdistyksen kirjasto== Sivukirjaston tultua lakkautetuksi joulukuun 1988 lopussa päätettiin helmikuussa 1989 perustaa kylän yksityinen kirjasto. Perustettu Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys avasi kirjaston saman vuoden elokuussa 200 kirjalla. Vuonna 2009 kirjojen määrä oli jo yli 11 000\. Käsikirjastossa on vuosisadan vaihteen kirjoja, myös lukutuvan aikaisia vuosisadan vaihteen kirjoja ja oppaita sekä vuosisadan alun kirjoja. Kievarikirjaston lisäksi yhdistys tekee kotiseututyötä keräten kirjallista ja historiallista aineistoa kylistä. Aineiston perusteella on mahdollista toimittaa myöhemmin kylähistoriikki. Kirjaston alakerrassa, entisessä navetassa, järjestetään kesäisin taidenäyttelyitä. Kirjasto sijaitsee seututie 317:ltä pohjoiseen johtavan Kevarintien varrella, osoitteessa Kevarintie 77, Hollola. Aikaisempi Hämeen läänin Kosken kunta, sittemmin Hämeenkosken kunta, on liittynyt Hollolaan. ==Kirjastorakennus== Kirjasto on sijainnut entisessä kestikievarissa Putulassa. Kirjastolle on myönnetty EU-tukea, minkä vuoksi sille on kunnostettu uudet tilat pihalla sijaitsevan talousrakennuksen toiseen kerrokseen. Aineistonsa kirjasto saa lahjoituksia yksityishenkilöiltä sekä perikunnilta. Kotiseutuyhdistys on vuokrannut tilat maatilan entisestä navetasta ja kunnostanut sen vintille kirjastotilan. Helsingin kirjamessuilla vuonna 2001 Putulan kyläkirjastolle myönnettiin ensimmäinen Suomen Messusäätiön jakama Rakkaudesta kirjaan -palkinto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Putulan kirjaston blogi Luokka:Hämeenkoski Luokka:Kotiseutuyhdistykset Luokka:Suomen kirjastot
Ø

Ø (ø) on tanskassa, norjassa ja fäärissä käytetty latinalaista aakkostoa täydentävä kirjain, jolla merkitään vokaaleja [ø], [œ] ja joskus myös [ɘ]. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa [ø] merkitsee pyöreää puolisuppeaa etuvokaalia, jota suomessa merkitään ö-kirjaimella. Suomen ö tosin ääntyy hieman väljempänä ja se pitäisi täsmällisesti merkitä [ø̞], mutta [ø]:tä käytetään yleisesti, sillä vain harvassa kielessä tehdään eroa näiden äänteiden välille. Wolmar Schildtin 1800-luvulla kehittämässä venykekirjoituksessa suomen ö-kirjainta vastasi ensiksi œ-kirjain, mutta myöhemmin sen tilalle tuli ø. ==Samankaltaisia merkkejä== Matematiikassa samankaltaiset merkit voivat tarkoittaa halkaisijaa ⌀ tai tyhjää joukkoa ∅ (joka puolestaan kielitieteessä voi viitata myös puuttuvaan muotoainekseen). Kummallekin käsitteelle on Unicode-merkistössä aivan oma merkki, joista halkaisijan merkki muistuttaa enemmän pientä ø-kirjainta ja tyhjän joukon merkki puolestaan isoa Ø-kirjainta. Typografisia yksityiskohtia tarkasteltaessa matemaattisten merkkien pyöreä osa muodostuu ympyrästä, jonka kaari on tasapaksu, kun taas ø-kirjaimen pyöreä osa on yleensä soikeahko ja kaari saattaa (fontista riippuen) olla kylkien kohdalla paksumpi kuin ylhäällä ja alhaalla. Käytännössä erot ovat kuitenkin pieniä, ja kun aitoja matemaattisia merkkejä on hankalaa tuottaa tavallisella näppäimistöllä eivätkä ne edes sisälly kaikkiin fontteihin, ø-kirjain on usein helppo ja turvallinen korvike. ==Ø-kirjain ja sitä muistuttavat merkit tietokoneissa== Merkki Unicode HTML-viittaus Laajennettu suomalainen näppäimistö Alt-koodi tunnus nimi lohko Ø U+00D8 LATINALAINEN SUURAAKKONEN O JA VINOVIIVA YLI Latinalaisen merkistön täydennys Latin 1:ksi &Oslash; &#216; &#xD8; ø U+00F8 LATINALAINEN PIENAAKKONEN O JA VINOVIIVA YLI Latinalaisen merkistön täydennys Latin 1:ksi &oslash; &#248; &#xF8; ∅ U+2205 TYHJÄ JOUKKO Matemaattisia operaattoreita &empty; &#8709; &#x2205; ⌀ U+2300 HALKAISIJAN MERKKI Sekalaisia teknisiä merkkejä &#8960; &#x2300; == Lähteet == === Viitteet === O
Fifteen-leiri

Fifteen-leiri on helluntaiherätyksen leiri, jonka pyrkimyksenä on kasvattaa 15-vuotiaista nuorista itsenäisiä kristittyjä. Fifteen-leiri on vaihtoehto luterilaiselle rippileirille ja uskonnottomalle Prometheus-leirille. ==Leiritoiminta== Fifteen-leirejä järjestetään kesäisin Keuruulla, Luodossa, Tampereella, Turun Helluntaiseurakunta Sauvon Kupiluodossa. Keuruulla fifteen- leirejä on kaksi, joista heinäkuussa järjestettävä on suuri, ja kesäkuussa valtava. Seinäjoen helluntaiseurakunta järjestää Fifteen-leirejä Espanjan Fuengirolassa. Fuengirolassa käydään vesipuistossa, eläintarhassa, shoppailemassa ja ollaan yhdessä. Lisäksi seurakunnat järjestävät pienemmän mittakaavan paikallisleirejä, esimerkiksi Kuopiossa sekä Pälkäneellä Kukkolassa. Fifteen-leirin aikana käsitellään ajankohtaisia kysymyksiä ja kristinuskon peruskäsityksiä. Leirin sisältöön kuuluu olennaisesti vapaa-ajan oleskelu ja yhdessäolo. Leiri ei edellytä helluntaiseurakuntaan kuulumista, vaan se on avoin kaikille sukupuolesta, uskonnosta, rodusta ja opiskeluaktiivisuudesta riippumatta. Luokka:Helluntaiherätys Suomessa Luokka:Kristillinen kasvatus Suomessa Luokka:Aikuistumiskoulutus
Varjoihmiset

Varjoihmiset ovat harhanäkyjä, jotka ovat joillekin uskomusolentoja. Jotkut näkevät toisinaan näkökenttänsä laidoilla, sivusilmällä, ihmisen kaltaisia yleensä tummia tai mustia hahmoja, jotka kuitenkin katoavat, kun niihin kohdistaa katseensa. Toiset ovat paljon herkempiä näkemään varjoihmisiä kuin toiset. Taipumus nähdä varjoihmisiä selittyy silmien toiminnalla ja psykologialla. Näkökentän reunoilla silmien erotuskyky on erittäin huono. Jokin kohde tai alue näkökentän reunalla voidaan helposti tulkita muuksi kuin mitä se on. Ihminen etsii luonnostaan ihmishahmoja ympäristöstään, ja on taipuvainen näkemään niitä satunnaisuuden joukossa. Tätä ilmiötä kutsutaan pareidoliaksi. Toisinaan epäselvä havainto tulkitaan ihmishahmoksi. Kun katse tarkentuu kohteeseen, aikaisempi tulkinta kumoutuu, jolloin tuntuu, että ihmishahmo katosi. Kyseessä voi myös olla suoranainen aistiharha. Esimerkiksi heroiinin käyttäjät saattavat nähdä tällaisia näkyjä, ja myös eräät mielisairaudet (kuten skitsofrenia) aikaansaavat harhanäkyjä. Valtaosa varjoihmisiä näkevistä ei kuitenkaan käytä huumeita tai ole mielisairaita. Usein varjoihmiset kuvitellaan aaveiksi. Joidenkin mukaan varjoihmiset ovat ihmisenkaltaisia olentoja tai henkiä, jotka jostain syystä eivät voi tai halua tulla nähdyiksi. ==Lähteet== Luokka:Kummitukset Luokka:Paranormaalit ilmiöt Luokka:Taruolennot
Hämeenkoski (taajama)

Hämeenkoski on entisen Hämeenkosken kunnan (aiemmin Koski Hl) keskustaajama ja kirkonkylä. Aivan kylän eteläpuolella kulkee valtatie 12 ja sen ydinosaa ympäröi yhdystie 3172, johon päättyy Putulasta tuleva yhdystie 3171. Hämeenkosken taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 1 089 asukasta. Nimensä taajama on saanut sen läpi virtaavan Teuronjoen koskista. ==Lähteet== Luokka:Hämeenkosken kylät Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset Luokka:Päijät-Hämeen maakunnan taajamat
Pelti

Pelti on ohut, korkeintaan muutaman millimetrin paksuinen teräs- tai muu metallilevy. Pelti on erittäin monikäyttöinen materiaali, ja sitä voi käyttää sopivasti pinnoitettuna ja muotoiltuna lukemattomiin eri tarkoituksiin. Yleisiä pellin käyttökohteita ovat rakennusten katot, seinät ja sadevesijärjestelmät, ajoneuvojen korit sekä erilaisten kojeiden kuoret ja rungot. Peltiä voidaan jäykistää taivuttamalla sitä erilaisiin profiileihin, eli muotoihin, esimerkiksi aaltopelliksi. Läkkipelti eli pläkkipelti on 0,1–2,5 mm paksu tina-lyijyseoksella päällystetty peltilevy. Päällysteessä on tavallisesti noin 40–50 % lyijyä. ==Savupelti== Pelti eli savupelti on savuhormissa tai tulisijassa oleva suljin eli eräänlainen venttiili, jolla estetään lämpimän ilman sekä varaavan tulisijan lämmön karkaaminen savuhormin kautta ulos rakennuksesta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Metallit Luokka:Metallirunko Luokka:Rakennusmateriaalit Luokka:Tulisijat
Perusryhmä

Perusryhmä on kreationistisessa kirjallisuudessa esiintyvä taksonominen käsite. Käsitteen avulla nuoren Maan kreationistit perustelevat näkemystään Raamatun mukaisesta luomiskertomuksesta ja että kaikkien nykyisten maalla elävien eläinten esi-isät olisivat olleet mukana Nooan arkissa Raamatussa kerrotun vedenpaisumuksen aikaan. Tiedeyhteisöissä käsitettä perusryhmä ja yleensäkin kaikkia Raamatun luomiskertomusta tukevia tieteellisinä esitettyjä väitteitä pidetään näennäistieteenä. == Perusryhmän määritelmä == Perusryhmä ja biologinen lajikäsite määritellään sitä kautta, voivatko kaksi populaatiota lisääntyä keskenään. Keskenään lisääntymiskelpoiset populaatiot kuuluvat samaan lajiin. Samaan perusryhmään kuuluvat ne populaatiot, jotka voivat suoraan lisääntyä keskenään sekä ne populaatiot, joilla on epäsuora lisääntymislinkki toiseen populaatioon. Jos esimerkiksi lajit A ja B lisääntyvät keskenään ja samanaikaisesti B lisääntyy C:n kanssa, kuuluvat A, B ja C samaa perusryhmään vaikka A ei lisääntyisi C:n kanssa – koska epäsuora risteymä B+C yhdistää ne toisiinsa. Käsitteen on tehnyt tunnetuksi professori Siegfried Scherer: Perusryhmän esitetään tukevan sitä, että mikroevoluutio ei kasaudu makroevoluutioksi, koska Eliöiden kuuluvuus samaan biologiseen lajikäsitteeseen tai perusryhmään on periaatteessa empiirisesti kokeiltavissa. Kehitystä perusryhmästä toiseen ei ole havaittu suoraan. Kreationistien näkemyksen mukaan perusryhmät eivät sulaudu yhteen eivätkä ne vaihda jäseniä keskenään toisen olemassa olevan perusryhmän kanssa. Sen sijaan olemassa olevien perusryhmien lukumäärän kasvamista pidetään mahdollisena muun muassa sukupuuton sekä lajiutumisen pohjalta. Jos edellä mainitussa tilanteessa A ja B tai B ja C lajiutuvat, eli eivät enää saa keskenään jälkeläisiä tai jos B kuolee sukupuuttoon, syntyy tilanne jossa ei ole havaittavissa epäsuoraa risteymää A:n ja C:n välille, jolloin A ja C kuuluisivat eri perusryhmiin. Schreher myös kiistää makroevoluution todistamisen mahdollisuudenkin. Tältä pohjalta hän päätyy lopputulokseen siitä, että risteymän rajat todistavat sukulaisuudesta, eikä niiden ulkopuolella sukulaisuutta voida perustellusti olevan. Hän kuitenkin myöntää että Älykkään suunnittelun kannattajat eivät ole yleensä ottaneet kantaa perusryhmien olemassaoloon, muun muassa Michael Behe on hyväksynyt yhteisen kantamuodon teorian.Access Research Network - Darwin Under the Microscope (luettu 16.5.2007) Kuitenkin Discovery Institute julkaisi vuonna 2006 Jonathan Wittin ja Benjamin Wikerin kirjoittaman kirjan ”How the Arts and Sciences Reveal the Genius of Nature”, jossa epäsuorasti ollaan ”erikseen luotujen lajien” kannalla.Discovery Institute - A Meaningful World (luettu 16.5.2007) == Bakteerien perusryhmät == Kun suvullisesti lisääntyvien eliöiden perusryhmät määritellään populaatioiksi, jotka vaihtavat geenejä risteytyksen kautta, voidaan bakteerien perusryhmät määritellä geenien vaihdon avulla analogisesti: Bakteerikromosomien analyysituloksista saadun tiedon perusteella voidaan perusryhmän määritelmää laajentaa seuraavasti: == Katso myös == * Baramiini == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Kreationismi en:Baraminology
Kahluupaikka

thumb|250px|Kahlaamo Piltuanjoen Lavittakosken niskalla. Kahluupaikka (kahluu, kahlaamo) on matala kohta vesireitillä, joessa, purossa tai kapeassa salmessa, jota pitkin kuljettaessa kyseisen vesialueen toiselle puolelle pystytään siirtymään varmemmin ja turvallisemmin kuin muualla lähialueella. Kahluu voi olla luonnonmuovaama tai rakennettu. Teillä olevien kahluupaikkojen pohjat ovat lähes aina paranneltuja, jotta sillä käytetyt ajoneuvot eivät juuttuisi veteen. Toisinaan pohjaan rakennetaan betonilaatta tai kaksoislaatta ajorampiksi ja laatan reunat korotetaan, jotta levän ja muun aineksen liukkaus ei suistaisi ajoneuvoja alavirran suuntaan. Kahluupaikkaa on tiettävästi kutsuttu myös vieskaksi. Luokka:Tieinfrastruktuuri Luokka:Potamologia kk:Брод (Хасково облысы)
Pasadena (Kalifornia)

Pasadena on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvaltain länsirannikolla. Kaupungissa oli vuoden 2020 väestönlaskennan aikaan 138 699 asukasta. Pasadena on Los Angelesin piirikunnan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Tunnettu hard rock -yhtye Van Halen on lähtöisin Pasadenasta. Siellä sijaitsee Rose Bowl -urheilustadion. Suositun yhdysvaltalaisen komediasarjan Rillit huurussa tapahtumat sijoittuvat Pasadenaan. == Maantiede == Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Pasadenan maapinta-ala on 51,72 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee 16 kilometrin päässä Los Angelesin keskustasta. == Ystävyyskaupungit == * Järvenpää, Suomi * Ludwigshafen am Rhein, Saksa * Mishima, Japani * Vanadzor, Armenia * Xicheng, Peking, Kiina == Kuvia == Kuva:Pasadena Colorado Street Bridge 2005.jpg Kuva:Lightmatter huntington library.jpg|Huntingtonin kirjasto Kuva:Japanese Garden by slonecker.jpg|Japanilaistyylistä puutarhaa Huntingtonin museossa, Pasadenassa Kuva:JPLControlRoom.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *
Stefan Petrescu

Stefan Petrescu (s. 3. syyskuuta 1983 Jyväskylä) on suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja, joka edustaa jalkapallossa Kolmosessa pelaavaa FC Blackbirdiä ja futsalissa liigajoukkue HIFK:ta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Petrescun isä on alkujaan romanialainen, sittemmin Jyväskylään muuttanut muusikko ja jalkapallovalmentaja Nellu Petrescu. Stefanin veli Tomi Petrescu on myös jalkapalloilija. Stefan Petrescu on alkujaan JJK:n pelaajia. Vuonna 2004 hän lähti kokeilemaan siipiään Veikkausliigaan FC Jazziin, jossa hän pelasi yhdessä Veikkausliiga-ottelussa. Kaudeksi 2005 Petrescu siirtyi FC Inter Turun organisaatioon, jonne myös hänen pikkuveljensä Tomi oli siirtynyt Leicesteristä. Toisin kuin avauskokoonpanon miehenä säännöllisesti Interissä ollut Tomi, Stefan Petrescu ei Veikkausliiga- otteluita pelannut, vaan kuului reservijoukkue VG-62:n miehistöön. Kaudeksi 2007 pikkuveli Tomi siirtyi Tampere Unitediin, jonne myös Stefan sai kuukauden koesopimuksen.Veikkausliigan verkkosivujen uutinen Sopimusta Unitediin ei kuitenkaan syntynyt, joten Petrescu siirtyi PP-70:n riveihin. Hän ei kuitenkaan pelannut koko kautta PP-70:ssä vaan siirtyi syyskuussa jyväskyläläiseen FC Blackbirdiin.FCJ Blackbirdin verkkosivujen uutinen Joukkuetta manageroi hänen isänsä, Nellu Petrescu. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset futsalpelaajat
Edmund Tudor

Edmund Tudor (n. 1430 – 1. lokakuuta 1456), ensimmäinen Richmondin jaarli, oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n isä.Edmund Tudor, 1st Earl of Richmond. The Peerage. Compilated by Darryl Lundy. Viitattu 5.11.2016. Edmund oli Owen Tudorin ja Valois'n Katariinan, Henrik V:n entisen puolison, poika. Hänen äitinsä kuoli vuonna 1437 ja hänen velipuolensa, kuningas Henrik VI, tunnusti hänet sukulaisekseen ja nimitti ritariksi vuonna 1449 Richmondin jaarliksi vuonna 1452. Vuonna 1455 Edmund avioitui Somersetin ensimmäisen herttuan Juhana Beaufortin tyttären, Margaret Beaufortin kanssa. Margaret oli tuolloin vasta 12-vuotias ja tuli raskaaksi seuraavana vuonna. Samaan aikaan alkoi ruusujen sota, jolloin yorkilaiset valtasivat Richmondin ja vangitsivat Edmundin Carmarthenin linnaan, Walesiin. Siellä hän sairastui ruttoon ja kuoli. Edmundin ainoa lapsi, Henrik, syntyi kaksi kuukautta hänen kuolemansa jälkeen ja nousi myöhemmin valtaistuimelle. ==Lähteet== Luokka:Tudor-suku Luokka:Jaarlit Luokka:Vuonna 1430 syntyneet Luokka:Vuonna 1456 kuolleet
Taifuuni Chanchu

Hirmumyrsky Chanchu (Filippiineillä tunnettu nimellä Caloy) oli vuoden 2006 Tyynenmeren taifuunikauden toinen trooppinen myrsky, ensimmäinen taifuuni ja ensimmäinen supertaifuuni. Tämä trooppinen hirmumyrsky luokiteltiin 11. toukokuuta 2006 1. kategorian taifuuniksi, ja 12. toukokuuta se iski Keski- Filippiineille. Se on toinen voimakas taifuuni, niin sanottu supertaifuuni, joka on havaittu Etelä-Kiinan merellä: edellinen kerta oli vuonna 1995. Chanchu kaartoi Hongkongin läheltä Etelä-Kiinan yli itään ja palasi merelle 17. toukokuuta 2006. Chanchu muodostui 8. toukokuuta läntisellä Tyynellämerellä noin 800 km Mindanaolta itään. Se saavutti trooppisen hirmumyrskyn voimakkuuden 11. toukokuuta. Chanchu hajosi 18. toukokuuta ehtien aiheuttaa 1,9 miljoonan dollarin aineelliset vahingot ja tappaen yhteensä 55 ihmistä. Suurin osa, 41 ihmistä, oli Masbaten edustalla uponneen laivan matkustajia. Nimi Chanchu tarkoittaa helmeä, ja se on macaolaisen sääkeskuksen antama. Philippine Atmospheric, Geophysical and Astronomical Services Administration (PAGASA) nimitti hirmumyrskyä Caloyksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Typhoon Chanchu passes through Central Philippines * Hong Kong observatory Luokka:Vuoden 2006 luonnonmullistukset Luokka:Luonnonmullistukset Kiinassa Chanchu
Libertiinit

Libertiinit olivat erilaisia oppineiden henkilöiden poliittisia ja sosiaalisia ryhmiä, jotka vaikuttivat Euroopassa 1600-luvulla. Libertinismi oli eräänlaista tuon ajan filosofista vapaa-ajattelua, mutta tuolloin termiin ei liittynyt nykyisenkaltaista ajatusta ateismista. Ensimmäisenä termiä käytti Jean Calvin eräästä 1500-luvulla vaikuttaneesta alankomaalaisesta anabaptistilahkosta, joka hylkäsi monet yhteiskunnan vakiintuneet arvot. == Oppineet libertiinit == 1600-luvun ”oppineet libertiinit” () olivat eräänlaisia 1700-luvun valistuksen edelläkävijöitä. Libertiinit eivät kuitenkaan pyrkineet muuttamaan yhteiskuntaa ja toimimaan julkisesti – päinvastoin heidän aikanaan ja heidän ajatuksillaan sellainen olisi ollut usein jopa vaarallista. He arvostelivat vakiintuneita instituutioita, auktoriteetteja ja uskontoja teoksissaan peitellysti. Uskontokritiikki suuntautui ennen kaikkea taikauskoa ja salatieteitä vastaan. Se loi kuitenkin pohjaa kristinuskon yhä voimakkaammalle arvostelulle. Tunnetuimpia oppineita libertiinejä olivat: * Elie Diodati (1576–1661) * Pierre Dupuy (1582–1651) * François de La Mothe-Le-Vayer (1588–1672) * Jacques Dupuy (1591–1656) * Pierre Gassendi (1592–1657) * Gabriel Naudé (1600–1653) == Libertinismi myöhemmin == Sana ”libertiini” on tullut merkitsemään henkilöä joka on vapaa kahleista ja yhteisöllisistä säännöistä. Ajattelutapa sai uusia kannattajia 1700- ja 1800-luvulla erityisesti Ranskassa ja Englannissa. Sen kannattajiin kuuluivat muun muassa Markiisi de Sade ja Aleister Crowley. == Katso myös == * Ensyklopedistit * Klandestiinikirjallisuus * Pierre Bayle == Lähteet == * Kaitaro, Timo: Ranskalainen valistus ja järjen kritiikki, teoksessa == Aiheesta muualla == * Block, Walter: Libertarianism vs. Libertinism. The Journal of Libertarian Studies: An. Interdisciplinary Review, Vol. 11, No. 1, 1994b, pp. 117-128. * Kaitaro, Timo: Valistus ja järjenkäytön julkisuus: 1600-luvun oppineet libertiinit ja 1700-luvun klandestiinikirjallisuus. Ennen & nyt 3/2001. Luokka:Valistus
Ríon–Antírrion silta

Ríon–Antírrion silta () on Kreikassa sijaitseva silta, joka ylittää Korintinlahden sen etelärannalla sijaitsevan Ríon kaupungin ja pohjoisrannalla sijaitsevan Antírrion kylän välillä. Näin se yhdistää läntisen Keski-Kreikan Peloponnesoksen niemimaahan. Silta on vinoköysisilta ja lajissaan maailman pisin. Se on maantieteellisesti merkittävä koko Euroopassa. == Historia == Ríon–Antírrion silta valmistui vuonna 2004. Siihen saakka ainoa maata pitkin kulkeva liikenneyhteys Peloponnesokselta Kreikan mantereelle kulki Korintin kannasta pitkin. Sillan rakensi ranskalais–kreikkalainen yhtymä ranskalaisen insinööritoimisto Vincin johtamana. Ruoppaus ja alueen valmistelu alkoivat vuonna 1998 ja pylonien rakentaminen vuonna 2000. Sillan rakentaminen kesti alle viisi vuotta ja se valmistui neljä kuukautta etuajassa. Ensimmäisenä sillan virallisen avaamisen jälkeen sen ylittivät Ateenan vuoden 2004 olympialaisten soihdunkantajat. == Rakennelma == Ríon–Antírrion sillan kannen vinoköysien kannattaman osan pituus on 2 252 metriä ja sillan kokonaispituus 2 882 metriä. Silta on viisiaukkoinen ja siinä on neljä pylonia. Sillalla on kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin, lisäkaistat hätätilanteita varten sekä jalkakäytävät molemmin puolin. Teräksiset vinoköydet, joita on yli 180, on ripustettu 168 metriä merenpinnan yläpuolelle ulottuvien neljän pyramidin mallisen teräsbetonipylonin varaan. Kunkin pylonin pyöreä perustuskiekko painaa 68 000 tonnia ja ne kuljetettiin rannalla olleelta kuivatelakalta uittamalla niiden rakenteeseen tehtyjen ilmataskujen avulla. Tämän jälkeen perustuskiekko painui kohti teräspaalutettua merenpohjaa sitä mukaa kuin sitä rakennettiin mereen ankkuroidun lautan avulla. Ontot pylonit täytettiin tilapäisesti rakennusvaiheessa merivedellä jälkipainuman estämiseksi ja ne lepäävät 63 metriä merenpinnan alapuolella 3 metriä paksun murskekerroksen päällä. Rakennuspaikka vaati sillalta useita erikoisratkaisuja. Salmen syvyys, seisminen aktiivisuus, maanjäristysten ja tsunamien mahdollisuus sekä salmen vähittäinen laajeneminen tektonisten voimien johdosta vaativat huomattavia muutoksia tämänkaltaisten siltojen perusrakenteisiin. Silta on tehty rakenteensa puolesta vastustuskykyiseksi maanjäristyksille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rion-Antirion Bridge. Structurae. Luokka:Kreikan tieliikennesillat Luokka:Nafpaktía Luokka:Patras Luokka:Vinoköysisillat
Masbate

Masbate on yksi Filippiinien provinsseista. Se sijaitsee Bicolin alueella. Tämän saariprovinssin suurimmat saaret ovat Masbate, Ticao ja Burias. Provinssin asukasluku on 892 393 ja pääkaupunki Masbate City. == Hallinnollinen jako == Provinssi on jaettu 20 kuntaan ja yhteen kaupunkiin. === Kaupunki === * Masbate City === Kunnat === *Aroroy *Baleno *Balud *Batuan *Cataingan *Cawayan *Claveria *Dimasalang *Esperanza *Mandaon *Milagros *Mobo *Monreal *Palanas *Pio V. Corpuz (Limbuhan) *Placer *San Fernando *San Jacinto *San Pascual *Uson ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Filippiinien provinssit
Hämeenkosken vaakuna

Hämeenkosken vaakuna on Hämeenkosken (vuoteen 1995 asti Koski Hl) kunnan tunnus. Vaakunan aihe kuvaa koskia ja niiden valjastamisella saatua vesivoimaa sekä maataloutta. Vaakunan selitys on ”punaisessa kilvessä kaksi hopeapalkkia, joissa kummassakin kaksi mustaa kaateista polviortta; palkkien välissä kolme hopeista palkeittaista apilanlehteä.” Vaakunan on suunnitellut Antti Salmenlinna, ja Kosken Hl. kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 26. marraskuuta 1951. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 1. huhtikuuta 1952. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2016, kun Hämeenkoski liittyi Hollolan kuntaan. == Lähteet == * * Hämeenkoski Vaakuna