Kempeleen keskustan asuinalueet

Tämä artikkeli käsittelee Kempeleen keskustan alueella sijaitsevia asuinalueita. Yksi Kempeleen kunnan ominaisuuksista on kahtia jakaantunut keskusta. Länsi- ja itäpuolen rajana on pidetty valtatie 4:ää. Länsipuolella sijaitsevia eli keskustan asuinalueita ovat Asemanseutu, Koskela, Ollakka, Ollila, Paituri, Riihivainio, Ristisuo, Santamäki ja Sarkkiranta. Keskustassa sijaitsevassa Kirkonseudulla on myös vanhempaa asuinkantaa. Kirkonseudulle ollaan kuitenkin suunnittelemassa tulevaisuudessa uutta Tähkälä-nimistä asuinaluetta. Keskustassa seututien 847 itäpuolella sijaitseva asuinalue Asemanseutu on luokiteltu myös kunnan hallinnolliseksi keskukseksi, vaikka se ei muodosta omaa taajamaansa, vaan alue kuuluu tilastollisesti Oulun keskustaajamaan. Keskustan itäpuolella sijaitsevista Ylikylän alueella olevista asuinalueista kerrotaan omassa artikkelissa. ==Asuinalueet== ===Asemanseutu=== Asemanseutu sijaitsee keskustassa seututien 847 itäpuolella Pohjanmaan radan varrella. Alueen rakennuskanta koostuu suurimmaksi osaksi vanhoista omakotitaloista, mutta siellä on myös rivi- ja kerrostaloasuntoja. Alueella sijaitsee myös nykyisin käytössä oleva Kempeleen rautatieasema. ====Kuvia==== Tiedosto:Kempele railway station.jpg|Kempeleen vanha rautatieasemarakennus. Kempele asemalaturi 07122015.jpg|Kempeleen nykyinen käytössä oleva asemalaituri, jossa junat alkoivat pysähtyä vuonna 2016. Vanha liikennemerkki, Kempele Asemanseutu.JPG|Vanha nykyisin käytöstä poistettu Vanha moottoriajoneuvokielto -liikennemerkki Asemanseudulla lähellä Pohjanmaan rataa. ===Koskela=== Koskela sijaitsee Pohjanmaan radan itäpuolella noin kilometrin päässä keskustasta. Koskela rajoittuu pohjoisessa Ketolanperäntielle ja Ristisuolle, lännessä seututiehen 847 ja Riihivainioon sekä idässä valtatiehen 4 ja Kauppakeskus Zeppelinin alueelle. Koskelan pohjoisosa on pääosin uutta taajama-asutusta ja eteläosa perinteistä maanviljelysmaisemaa. Koskelan asuntokanta koostuu vanhemmista omakotitalo- ja rivitaloista. Suurin osa alueen asutuksesta on rakennettu 1960- ja 1970-luvulla.Paakki 2008, s. 103 Koskelassa sijaitsi vuonna 1899 valmistunut Kempeleen pappila, joka toimi kunnan papin virka-asuntona vuoteen 1966 asti. Viimeisimpänä pappilassa asui vuosina 1927−1966 työssään toiminut kirkkoherra Kaarlo Ilmari Cajanus. Myöhemmin pappila toimi muun muassa seurakunnan kerhotiloina. Pappilassa syttyi tulipalo 16. huhtikuuta 2019, jonka seurauksena se purettiin kokonaan kesällä 2020. Vuonna 2022 alettiin puretun pappilan tontille rakentamaan uutta pappilaa, joka valmistui vuonna 2023. Pappilan historiaan viittaavat myös alueella sijaitsevat tien nimet Pappilantie ja Cajanuksentie. Koskelassa sijaitsevat myös vuonna 1974 valmistunut Kempeleen työväentalo sekä Jehovan todistajien valtakunnansali. Vuonna 1927 valmistunut Tyrnävän Ojakylältä lähtenyt alkuperäinen Ketolanperäntie päättyi Koskelassa silloisen valtatie 4:n risteykseen. Oulun Kiviniemen ja Kempeleen välisen moottoriliikennetien valmistuttua vuonna 1990 siirtyi Ketolanperäntien linjaus pohjoisemmaksi. Vanha tie katkaistiin Työväentalon kohdalla moottoriliikennetien valmistuttua, ja muutettiin kevyen liikenteen väyläksi, joka johtaa Kauppakeskus Zeppeliniin ja siitä edespäin Murtoon. Väylässä on moottoritien alittavat alikulut. Työväentalon kohdalta lähtee nykyään myös jalkakäytävä moottoritieliittymän bussipysäkille, jossa pysähtyvät kaikki etelän suuntaan menevät kaukoliikenteen pikavuoro-linja- autot. Alkuperäisen Ketolanperäntien länsipään aloituspiste alkoi Koskelassa silloiselta valtatieltä 4.Paakki 2008, s. 55. Oulun Kiviniemen ja Kempeleen välisen moottoriliikennetien valmistuttua vuonna 1990 siirtyi Ketolanperäntien länsipään aloituspiste nykyisen Ristisuon kiertoliittymän kohdalle. Työväentalon kohdalta vanha tie katkaistiin moottoriliikennetien valmistuttua ja muutettiin kevyen liikenteen väyläksi, jossa on moottoritien alittavat alikulut. Työväentalon kohdalta lähtee nykyään myös jalkakäytävä moottoritieliittymän bussipysäkille, jossa pysähtyvät kaikki etelän suuntaan menevät paikallis- ja kaukoliikenteen linja-autot. ====Kuvia==== Tiedosto:Kempeleen Vanha pappila.JPG|Kempeleen vanha pappila vuonna 2013. Tiedosto:Kempeleen työväentalo 29102020.jpg|Kempeleen työväentalo Tiedosto:Kempeleen uusi pappila.jpg|Kempeleen uusi pappila. ===Ollakka=== Ollakan asuin- ja teollisuusalue sijaitsee Kempeleen keskustan läheisyydessä seututien 816 länsipuolella. Sen rakennuskanta on omakoti-, rivi- ja kerrostaloja. Alueella toimii muutamia yrityksiä. Vuosina 1898–1952 Ollakassa toimi Kempeleen tiilitehdas. ====Kuvia==== Tiedosto:Kempeleen tiilitehtaan työntekijöitä vuonna 1918.JPG|Ollakassa sijaitsi Kempeleessä vuosina 1898–1952 toiminut tiilitehdas. Kuvassa tiilitehtaan työntekijöitä vuonna 1918. ===Ollila=== Ollila (vanhalta nimeltään ja Maanmittauslaitoksen vanhoissa kartoissa nimellä Ollilanperä) sijaitsee keskustasta noin yksi kilometri Oulun suuntaan päin. Alueen nimi tulee siellä sijainneesta Ollila-nimisestä tilasta. Ollilan rakennuskanta on suurimmalta osin 1950- ja 1960-luvulla rakennettuja omakotitaloja, joista osa on vielä alkuperäisessä asussaan.Paakki 2008, s. 9. Ollilassa sijaitseva Kiiesmetsä on lähes luonnontilassa säilynyt metsäalue. Metsässä on vanhaa puustoa ja polkuja. Kunta hankki Kiiesmetsän omistukseensa vuonna 2006. Kunnalla on suunnitelmissa muuttaa Kiiesmetsä luonnonsuojelualueeksi.Paakki 2008, s. 58–59. Sana "kiies" tarkoittaa ketun pesää. ====Kuvia==== Tiedosto:Kiiesmetsä, Kempeleen Ollila.JPG|Näkymä Kiiesmetsään Kiiestieltä. Metsän halki menevä nykyään moottoriajoneuvoilta kielletty tie johtaa Piriläntielle. ===Paituri=== Paiturin asuin- ja teollisuusalue sijaitsee kaksi kilometriä keskustasta pohjoiseen. Ennen Paiturin kaavoittamista alue tunnettiin nimellä Tahkolanperä. Paiturin asutuskanta on omakoti- ja rivitaloja. Alue koostuu suurimmaksi osaksi peltomaisemasta. Itä- ja koillisosassa on uutta taajamamaisemaa ja teollisuutta. Läheisyydessä sijaitsevan Hakamaan ja Paiturin yhteisellä yritysalueella toimii kymmeniä pk-yrityksiä, jotka työllistävät noin 500 työntekijää. Paiturissa toimii 1970 toimintansa aloittanut hotelli-ravintola Pohjankievari, joka niitti erityisesti 1970- ja 1980-luvulla mainetta suosittuna tanssipaikkana.Paakki 2008, s. 70. Paiturissa Piriläntien ja seututien 847 risteykseen valmistui syksyllä 2014 liikennevalot ja uudistettiin kevyen liikenteen väyliä. ====Kuvia==== Tiedosto:Pohjan kievari restaraunt.JPG|Paiturissa sijaitseva Pohjan kievari niitti takavuosina mainetta suosittuna tanssipaikkana. Tiedosto:Piriläntie.jpg|Piriläntien alku Paiturissa seututieltä 847 katsottuna. ===Riihivainio=== Riihivainion asuin- ja yritysalue sijaitsee noin yksi kilometri keskustasta etelään Pohjanmaan radan itäpuolella. Pohjoisosassa sijaitsee tiheästi rakennettu uudehko asuinalue kapean metsäkaistaleen ympäröimänä. Keskiosassa on teollisuutta ja eteläpuolella perinteistä maanviljelysmaisemaa laajoine peltoineen.Paakki 2008, s. 104. Alueen rakennuskanta on vanhempia omakoti- ja rivitalotaloja. Seututie 847 johtaa Riihivainion lävitse. Riihivainiossa sijaitsi aikoinaan vuonna 1985 avattu Kesoil-huoltoasemaketjuun kuuluva liikenneasema niin sanottu "Hirsi-Kesoil", joka oli valmistuttuaan Suomen ensimmäisiä ympäri vuorokauden auki olevia huoltoasemia. Kesoil-ketjun lakkautettua 1990-luvun puolivälissä, liikenneasema muuttui Neste-ketjun asemaksi. Huoltoasema suljettiin vuosituhannen vaihteessa, koska uusi Haaransillalle jatkettu moottoritie ei tarjonnut uutta liittymää. Nykyään vanhassa "Hirsi-Kesoilin" rakennuksessa toimii Rinta-Joupin autoliike. ====Kuvia==== Tiedosto:Rantatie opastekyltti.JPG|Pohjanmaan Rantatie-matkailutien opastekyltti Riihivainiolla seututiellä 847. ===Ristisuo=== Ristisuon asuin- ja teollisuusalue sijaitsee noin yksi kilometri keskustasta itään. Alueen nimi tulee siellä aikoinaan sijainneesta samannimisestä suoalueesta, jonka päälle asuinalue on nykyiseltään lähes kokonaan rakennettu. Vanhoissa kartoissa alue on merkitty aiemmin nimellä Rentola. Ristisuon kiertoliittymässä risteävät Ketolanperäntie sekä seututie 847. Alueen eteläosa on tiheää uudehkoa taajama-asutusta. Vanhempaa rakennuskantaa muodostavat 1950-luvun rintamamiestalot. Ristisuolla sijaitsee Kempeleen kunnan paloasema. Siellä toimii muutamia yrityksiä, kuten muun muassa Oulun Seudun Sähkö. Alueen halki virtaa Kissaoja, jonka mukaan on nimetty alueella sijaitseva Kissankulma, jossa sijaitsee yrityksiä sekä vuonna 1995 rakennettu Kissaojanpuisto. Puistoon on istutettu punakoivuja, jotka ovat hieskoivun mutaatioita. Ristisuolla sijaitsee myös Kempeleen rautatieaseman isompi pysäköintialue. 1980-luvulla Ristisuolle suunniteltiin peruskoulun rakentamista. Suunnitelmissa ollut peruskoulu päätettiin lopulta rakentaa Santamäen asuinalueelle, jonka nimeksi tuli Santamäen koulu. Vuosina 1912–1922 toiminnassa ollut Kempeleen-Salon osuusmeijeri sijaitsi nykyisellä Ristisuon asuinalueella. Meijerin historiaan viittaa Ristisuon alueella oleva tien nimi Rasvatie, jonka alkupäässä vanha meijerirakennus sijaitsee. ====Kuvia==== Tiedosto:Kempeleen-Salon osuusmeijeri.JPG|Kempeleen-Salon osuusmeijerin vanha rakennus. Tiedosto:Kissankulma.JPG|Ristisuon yrityksiä vuonna 2008. Tiedosto:Ristisuo Kempele.JPG|Ristisuon kiertoliittymä, jossa risteävät Ketolanperäntie, seututie 847 ja Kaartotie. ===Santamäki=== Santamäen asuinalue sijaitsee noin yksi kilometri keskustasta etelään. Nimensä alue on saanut vanhasta hiekanottopaikasta. Santamäen alue rajoittuu pohjoisessa Ollilaan ja Kirkonseutuun, idässä Ollakkaan, etelässä Niittyrantaan ja lännessä Sarkkirantaan. Alue on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja käsittävä lähiötyylinen asutusalue, jonka rakentaminen on alkanut 1970-luvulla. Santamäellä sijaitsee vuonna 1989 toimintansa aloittanut Santamäen koulu, jonka yhteydessä on myös päiväkoti. ====Kuvia==== Tiedosto:Santamäen koulu 1 25102020.jpg|Santamäen koulu. Tiedosto:Santamäki school.JPG|Santamäen koulun pihaa vuonna 2008. ===Sarkkiranta=== Sarkkirannan asuinalue sijaitsee noin yksi kilometri länteen keskustasta. Se rajoittuu idässä Santamäkeen, etelässä Niittyrantaan, lännessä Oulun kaupungin puolelle Lettoon ja pohjoisessa seututielle 816 ja Kirkonseutuun. Alue on nimetty tunnetun Sarkkisen kirkonrakentajasuvun mukaan. Alueella sijaitsee Kempeleen urheilukeskus, josta löytyy muun muassa yleisurheilukenttä, pesäpallostadion, kaksi jalkapallokenttää, kolme tenniskenttää, jääkiekkokaukalo ja hyppyrimäen vanha kumpu. Sarkkirannassa sijaitsee myös Kempeleen vesitorni. Sarkkirannan eteläpuolella oleva Niittyranta on alun perin syntynyt maatalousvaltaisena yhteisönä, joka on muotoutunut harvaksi omakotitaloalueeksi. ====Kuvia==== Tiedosto:Niittyrannantie.jpg|Näkymä Niittyrannantielle Sarkkirannan suunnasta katsottuna. Tiedosto:Kempele Water Tower 20230710 01.jpg|Kempeleen vesitorni. ===Tähkälä=== Tähkälä on vielä rakenteilla oleva asuinalue Kirkonseudun alueella Vihiluodontien ja Savikorventien välisellä peltoaukeamalla. Ennen alueen kaavoittamista alue oli aktiivisessa viljelykäytössä ja luonteeltaan perinteistä maalaismaisemaa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kempeleen asuinalueet