Guizhou

Guizhou () on maakunta eteläisessä Kiinassa. Kiinalainen lyhennenimi on Qian. Maakuntanimen vanha suomalainen latinalaistus Kueitšou. Maakuntanimen syntyhistoriaa ei tunneta, mutta sen muodostavat ideogrammit guì ’kallisarvoinen’ ja zhōu ’alue, prefektuuri’, jolloin merkitys voisi olla ’kallisarvoinen alue’. Maakuntaa pidetään maisemallisesti kauniina, mutta eräänä Kiinan köyhimmistä. == Maantiede == Guizhoun naapurit ovat Sichuanin maakunta ja Chongqingin itsehallinnollinen kunta pohjoisessa, Yunnan lännessä, Guangxi etelässä ja Hunan idässä. Guizhoun pääkaupunki on Guiyang, muita merkittäviä kaupunkeja ovat Anshun ja Zunyi. Guizhoun ilmasto on subtrooppinen ja kostea. Vuodenaikojen vaihtelu ei näy erityisen merkittävänä ilmastossa. == Historia == Guizhoussa oli Qing-dynastian aikana Guizhoun kapina (1854–1873), jonka yhteydessä suurin osa Kiinan miao-kansasta tapettiin. == Hallinnollinen jako == Guizhou jakautuu kuuteen prefektuuritason kaupunkiin ja kolmeen autonomiseen prefektuuriin, jotka jakautuvat edelleen piirikuntatasolla 88 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin tai piirikuntaan. Nämä jakautuvat yhteensä 1 543 kunnallistason yksikköön. Prefektuuritason kaupungit ja autonomiset prefektuurit ovat: ;Prefektuuritason kaupungit *1. Bijie *2. Zunyi *3. Tongren *4. Liupanshui *5. Anshun *6. Guiyang ;Autonomiset prefektuurit *7. Qianxinanin buyien ja miaojen autonominen prefektuuri *8. Qiannanin buyien ja miaojen autonominen prefektuuri *9. Qiandongnanin miaojen ja dongien autonominen prefektuuri == Talous == Vuonna 2013 Guizhoun maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 1,3 prosenttia (800,7 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 95,9 mrd. euroa). Henkeä kohti kansantuotetta kertyi 22 922 CNY eli 2 746 EUR. Taso on 55% Kiinan keskiarvosta, koko Kiinan alin maakunnallinen arvo. Tällä kansantaloudellisella mittarilla vertailleen Guizhou on Kiinan köyhin maakunta. == Väestö == Guizhoussa asuu huomattavasti enemmän vähemmistökansallisuuksien edustajia kuin useimmissa muissa maakunnissa. Väestöstä yli 37 prosenttia kuuluu johonkin vähemmistöryhmään, joita maakunnassa ovat mm. yaot, miaot, yit, qiangit, dongit, zhuangit, buyit, bait, tujiat, gelaot ja shuit. Maakunnan pinta-alasta 55,5 prosenttia koostuu eri kansallisuuksille määritellyistä autonomisista alueista. == Kulttuuri ja matkailu == Maakunnassa on paljon katettuja siltoja, joita kutsutaan tuuli- ja sadesilloiksi. Ne on rakentanut dong-kansa. Kiinan suurin vesiputous, jolla on korkeutta 78 metriä ja leveyttä 101 metriä, sijaitsee Huangguoshun kansallispuistossa. Suurimman osan vuodesta veden virtaus vesiputouksessa on melko vähäinen (9–10 kk/vuosi virtaus luokkaa 20 m3/s), mutta suuren virtauksen (luokkaa 1500 m3/s) aikaan vesiputous on näyttävä. Usean maakunnan alueelle jakautuva Danxia on Unescon maailmanperintöluetteloon päässyt omaperäisten, punaisista kerroskivilajeista ajan saatossa kehittyneiden maastonmuotojen sarja. Kaikkiaan 1700 kilometriä pitkälle alueelle sijoittuva hajanaisten kalliomuodostelmien ketju alkaa lännessä Guizhoun maakunnasta ja jatkuu idässä Zhejiangiin.China Danxia whc.unesco.org, viitattu 10.4.2015, Kuva:Dong-minority-bridge-1.jpg|Dong-kansan rakentama katettu silta Chenyangissa, Guizhoussa. Kuva:Huangguoshu Fall Classic View.jpg|Huanggoushun vesiputous. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Guizhou Normal University: A brief introduction to Guizhou Province (listaa mm. maakunnan maisemallisia nähtävyyksiä ja kansallispuistot) (gznu.edu.cn) * *