EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Turkinjärvi (Jämsä)

Turkinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Turkinkylän lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä kaakkoon ja Tampereelta 88 kilometriä itäkoilliseen. == Maantietoa == Järvi on 380 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa Turkinkylän maatalousmaisemassa. Luoteessa kohoaa Kirmavuori, jonka huippu on 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven lahti kääntyy vuorta vasten pohjoiseen kiertäen kaksi pienempää mäkeä. Turkinjärven eteläpuolella on niin ikään Turkinkylän maisemaan kuuluva Hanhijärvi, järvien välisellä noin sadan metrin levyisellä kannaksella kulkee maantie. Koillispuolella on Mutajärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Nielevän valuma-alueeseen (14.519) se kuuluu. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Turkinjärvi kuuluu Nielevän alueen läntisiin järviin. Jämsän reitin valuma- alueen ja Suur-Päijänteen alueen raja kulkee Turkinjärven ja Hanhijärven välistä. Kaikkien Jämsänniemen järvien vedet virtaavat lopulta Päijänteeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 93,9 metriä mpy., joka on kolme metriä ylempänä kuin Mutajärvi ja 0,2 metriä ylempänä kuin Hanhijärvi. Koska karttaan on piirretty vahva laskuoja Hanhijärveen päin, saattaa tieto Nielevään kuulumisesta olla vanhentunutta tietoa. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Vähä Ruuhijärvi (Jämsä)

Vähä Ruuhijärvi on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä kaakkoon. == Maantiede == Vähä Ruuhijärvi on saareton metsäjärvi, jonka pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Järvi sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen kaakkoisosassa. Maasto kohoaa järven itäpuolella yli 160 metriä merenpinnan yläpuolelle. Noin 400 metriä lounaaseen on isompi Ruuhijärvi, jonka korkeustaso on 16,4 metriä Vähä Ruuhijärveä alempana, järvien välissä virtaa laskuoja. Vähä Ruuhijärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma- alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan.Nielevän valuma-alue (14.519). Järviwiki. Viitattu 20.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Juhana Sivenius-Sipilä

Juhana Sivenius-Sipilä (1823–1899) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Sivenius-Sipilä oli ratsutilalinen Hollolasta. Kunnallismies Sivenius-Sipilä oli talonpoikaissäädyssä Hollolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen ja teki anomuksen viinanpolttoveron korottamisesta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1899 kuolleet
Juho Anton Särkilahti

Juho Anton Särkilahti, vuoteen 1906 Sjöblom (16. tammikuuta 1860 Uusikaupunki – 1. syyskuuta 1940 Taivassalo)Geni: Johan Anton Sjöblom, Särkilahti (Forsman) Viitattu 28.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Särkilahden vanhemmat olivat kauppias Johan Sjöblom ja Saara Helena Forsman ja puolisot vuodesta 1896 Veera Vilhelmiina Kustaantytär (k. 1923) ja vuodesta 1929 Aliina Aleksandra Lehtovaara. Särkilahti tuli ylioppilaaksi Turussa ja ryhtyi maanviljelijäksi Taivassalossa 1886. Hän oli siellä myös säästöpankin esimies vuodesta 1897. Särkilahti edusti Vehmaan tuomiokuntaa talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Sjöblom - Särkilahti Juho Anton. Viitattu 28.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Mutajärvi (Jämsä)

Mutajärvi on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä kaakkoon. == Maantiede == Mutajärvi on saareton järvi Turkinkylän kulttuurimaisemassa Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa. Mutajärven eteläpuoliset Turkinjärvi ja Hanhijärvi ovat kolmisen metriä Mutajärveä korkeammalla. Mutajärven pohjoisrannalta lähtee laskuoja pohjoiseen kohti Heinäjärveä, joka on runsaat kymmenen metriä Mutajärveä alempana. Mutajärven kaakkois- ja luoteispuolella on metsämaata, joka kohoaa 20–30 metriä Mutajärven pintaa korkeammalle. Mutajärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan.Nielevän valuma-alue (14.519). Järviwiki. Viitattu 20.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Juho Sormunen

Juho Sormunen (1843–1908) oli suomalainen maakauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen, kauppias Juho Sormunen Liperistä oli talonpoikaissäädyssä Liperin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1897. Hän oli laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Roman Toi

Roman Toi (18. kesäkuuta 1916 Kõo – 7. toukokuuta 2018 Toronto) oli virolaissyntyinen säveltäjä, kuoronjohtaja ja urkuri.Roman Toi The Canadian EncyclopediaCanadian-Estonian conductor, composer Roman Toi dies at 101 ERR Hänellä oli Kanadan kansalaisuus vuodesta 1957. Toi aloitti muodolliset musiikkiopintonsa Tallinnassa vuonna 1932. Vuosina 1942–1943 hän opiskeli Salzburgin Mozarteumissa Clemens Kraussin johdolla ja Sveitsin Montreux'ssa. Vuonna 1949 hän muutti Kanadaan – ensin Montrealiin, sitten vuonna 1951 Torontoon. Toi jatkoi opiskelua Kanadan korkeakouluissa. Hänestä tuli johtava hahmo virolaisemigranttien kuoroliikkeessä. Hän perusti 85-äänisen Estonia- kuoron vuonna 1976 ja matkusti sen kanssa Israeliin (1987), Australiaan (1988) ja Viroon (1989, 1990). Hän esiintyi kuoronjohtajana myös festivaaleilla Kanadassa, Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Australiassa. Vuonna 1974 Toi alkoi opettaa musiikin teoriaa, johtamista ja sävellystä The Royal Conservatory of Musicissa Torontossa, jossa hän itse oli saanut opetusta Samuel Dolinilta. Vuonna 1977 Toi sai filosofian tohtorin arvon Union Graduate Schoolista, Ohiosta. Toin sävellystuotantoon kuuluu muun muassa kolme sinfoniaa (1969, 1972, 1974), yhdeksän kantaattia (1953–1977) ja yli 80 kuoroteosta, joista jotkin ovat vakiintuneet virolaiskuorojen standardiohjelmiston osiksi. Toi sävelsi tonaalisessa viitekehyksessä ja omaksui vaikutteita Ralph Vaughan Williamsin tyylistä. Vuonna 1990 – vuosi ennen Viron uutta itsenäistymistä – Toi oli Gustav Ernesaksin ja Richard Ritsingin kanssa Tallinnan laulujuhlien kunniajohtajana. Vuonna 1994 hän johti Tallinnan laulujuhlien avajaisesityksen. Viimeisen kerran hän vieraili Virossa vuonna 2014 juhlistaakseen 98-vuotispäiväänsä ja osallistuakseen jälleen laulujuhliin kunniavieraana. Hän kuoli 101-vuotiaana Torontossa. Toi sai monia kunnianosoituksia ja tunnustuksia; hän oli esimerkiksi Viljandin kunniakaupunkilainen, ja hänellä oli Valtionvaakunan ritarikunnan kunniamerkki neljännessä luokassa. Ennen kuolemaansa Toi oli Viron säveltäjäliiton vanhin elossa ollut jäsen. == Lähteet == Luokka:Virolaiset säveltäjät Luokka:Virolaiset kuoronjohtajat Luokka:Virolaiset urkurit Luokka:Kanadalaiset säveltäjät Luokka:Kanadalaiset kuoronjohtajat Luokka:Kanadalaiset urkurit Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet virolaiset Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet kanadalaiset Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Aivars Kalējs

Aivars Kalējs (s. 22. huhtikuuta 1951 Riika) on latvialainen säveltäjä ja urkuri.Kalejs, Aivars (1951) Musica Baltica Kalējs opiskeli aluksi Emīls Dārziņš -musiikkikoulussa ja sitten vuodesta 1969 Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiassa. Hän valmistui Ādolfs Skulten sävellysluokalta vuonna 1974 ja Nikolajs Vanadziņšin urkuluokalta vuonna 1977. Hän sai lisäksi harmonian ja polyfonian opetusta Lūcija Garūtalta. Hän osallistui Ewald Kooimanin ja Leo Krämerin pitämille urkumestarikursseille. Kalējs on esiintynyt eri puolilla maailmaa urkumusiikkifestivaaleilla. Hän on esiintynyt myös eri kuorojen ja kamariorkesterien, kuten Kremerata Baltican kanssa. Kalējs on voittanut säveltäjänä useita palkintoja niin orkesteri- kuin urku- ja vokaaliteoksillaan. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset säveltäjät Luokka:Latvialaiset urkurit Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kiovan kultainen portti

Kiovan Kultainen portti () oli historiallisen Kiovan kaupunginmuurin 1000-luvulla rakennettu pääportti sekä sen vuonna 1982 valmistunut rekonstruktio. Alkuperäinen tuhoutui osittain vuonna 1240, ja sen rauniot peitettiin maalla 1700-luvulla. Portti kaivettiin jälleen esiin 1800-luvulla, ja 1980-luvulla rakennettiin sen nykyinen rekonstruktio. Alkuperäisestä porteista on jäljellä vain joitakin osia. Kultaisen portin rakennutti mahdollisesti Kiovan Rusin ruhtinaskunnan hallitsija Jaroslav I Viisas vuonna 1037, vaikkakin jotkut tutkijat ovat pitäneet sen rakennustöiden aloittajana hänen isäänsä Vladimir Suurta. Portti oli tuolloin Kiovan kaupunginmuurin pääportti ja se sijaitsi silloisen kaupungin lounaisosassa. Kultaisen portin rakennusmateriaalina käytettiin kiveä ja tiiliä. Porttikäytävä oli 12 metriä korkea ja 7,5 metriä leveä. Portin päällä oli pieni Ilmestyskirkko. Kultaisen portin nimen alkuperää ei tunneta, mutta eri teorioita on useampia. On mahdollista, että portin päällä olleen kirkon katto oli aikanaan kullattu. Se on saatettu nimetä myös Konstantinopolin Kultaisen portin mukaan. Alkuperäinen Kultainen portti tuhoutui osittain mongolien piirittäessä Kiovan vuonna 1240. Osa portista säilyi kuitenkin pystyssä. Puolalaiset juuri voittanut kasakkahetmani Bohdan H’melnytskyi järjesti voitonparaatin Kiovaan Kultaisen portin kautta vuonna 1648. Vuonna 1750 portin jäänteet peitettiin kuitenkin maalla. Portin jäänteet kaivoi esiin ukrainalainen amatööriarkeologi Kindrat Loh’vykyi vuonna 1832. Nykypäiviin saakka alkuperäisestä portista ovat säilyneet vain osat porttikaaresta, sekä sen kivi- ja tiiliseinistä. Pystyssä oleva nykyinen portti on rekonstruktio 1980-luvulta. Päätös portin uudelleenrakennuttamisesta tehtiin Neuvostoliitossa Kiovan 1500 vuotisen historian juhlimiseksi vuonna 1977. Rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 1981 ja ne valmistuivat huhtikuussa 1982. Portin päällä on ollut vuodesta 1983 museo ja nykyisin portti on osa Pyhän Sofian suojelualuetta. == Galleria == Kuva:Zoloty vorota old1.jpg|Kultainen portti 1800-luvun jälkipuoliskon valokuvassa Kuva:Zoloty vorota old.jpg|Kultainen portti 1900-luvun puolivälin valokuvassa Kuva:Золотые ворота в Киеве 1.jpg|Alkuperäisen muurin fragmentti == Lähteet == Luokka:Kiovan nähtävyydet Luokka:Kiovan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ukrainan historia Luokka:Kiovan historia Luokka:Portit Luokka:Uudelleenrakennetut rakennukset ja rakennelmat
Ranskan presidentinvaali 1995

Ranskan vuoden 1995 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 23. huhtikuuta ja toinen kierros 7. toukokuuta 1995. Viime vaaleissa toisella kierroksella hävinnyt UMP puolueen ehdokas Jasques Chirac valittiin nyt presidentiksi 52,6% ääniosuudella. Hänen vastaehdokas oli Sosialistisen Puolueen ehdokas Lionel Jospin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1995 Luokka:Vuoden 1995 vaalit
Ranskan presidentinvaali 1988

Ranskan vuoden 1988 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 24. huhtikuuta ja toinen kierros 8. toukokuuta 1988. Istuva presidentti François Mitterrand valittiin jatkokaudelle. Hänen vastaehdokkaansa oli Jasques Chirac. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1988 Luokka:Vuoden 1988 vaalit
Ranskan presidentinvaali 1981

Ranskan vuoden 1981 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 26. huhtikuuta ja toinen kierros 10. toukokuuta 1981. Istuva presidentti Valery Giscard d'Estaing hävisi vaalit François Mitterrandille. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1981 Luokka:Vuoden 1981 vaalit
Iiriläisten diaspora

Iiriläisten diaspora () tarkoittaa Irlannin saaren ulkopuolella asuvaa, etnisesti iiriläistä väestöä ja heidän jälkeläisiään. Irlannista arvioidaan muuttaneen ulkomaille yli 10 miljoonaa ihmistä vuoden 1800 jälkeen. Nykypäivä arvioiden mukaan iiriläistaustaisia henkilöitä on maailmalla jopa 70 miljoonaa, siinä missä itse saaren väestö on vain kuusi miljoonaa. == Historia == === Ennen suurta nälänhätää === 1600-luvun aikana noin 25 000 irlanninkatolilaista siirtyi asuinalueiltaan brittiläisiin siirtokuntiin, erityisesti Karibialle ja Virginiaan. Näistä siirtolaisista osa lähti protestanttisten englantilaisten pakottamina. 1680-luvulta eteenpäin irlantilaisia kveekareita ja muita uskonnollisia toisinajattelijoita alkoi siirtyä Atlantin toiselle puolelle. Varsin merkittävä presbyteriaanien muuttoliike Ulsterista alkoi 1710-luvulla samalla, kun eteläisestä Munsterin provinssista lähti pienempi määrä anglikaaneja ja katolilaisia. Pienimuotoinen maahanmuutto jatkui aina Napoleonin sotien loppuun asti. Sota oli ollut Irlannin kannalta hyödyllinen, sillä se oli nostanut hintatasoja. Waterloon taistelun jälkeen Euroopan hintatasot kuitenkin romahtivat, mikä aiheutti Irlannissa laajoja taloudellisia vaikeuksia. Vuodesta 1815 aina vuosisadan puoliväliin asti noin 0,8–1,0 miljoonaa irlantilaista muutti Pohjois- Amerikkaan, ja he jakautuivat lähes tasan Yhdysvaltojen ja brittiläisen Pohjois-Amerikan eli nykyisen Kanadan välille. Vasta 1830-luvun alkupuolelta lähtien Irlannista lähteneiden katolilaisten osuus ylitti kaikki protestanttiset ryhmät. 1800-luvun alussa Amerikkaan muuttaneet iiriläisillä protestanteilla ei ollut suuria vaikeuksia uuteen yhteiskuntaan sopeutumisessa, sillä he jakoivat paikallisten uskonnolliset näkemykset, eikä heitä ollut missään vaiheessa kovinkaan suurta määrää. Teollinen vallankumous levisi Irlannin saarella Ulsterin alueelle, josta kehittyi Ison-Britannian tärkeä teollisuuden keskus. Teollistumisen vuoksi monet Ulsterin maaseudulla asuneet muuttivat töiden perässä Belfastiin. Muualla Irlannissa ei sen sijaan syntynyt teollisuutta, minkä vuoksi kaikkialta maaseutualueilta alkoi muuttaa yhä suurempi määriä ihmisiä Englannin ja Skotlannin teollisuuskaupunkeihin sekä Amerikkaan. === Irlannin suuri nälänhätä === Perunaruton aiheuttama nälänhätä Irlannissa oli väestölle erittäin tuhoisa. Nälänhädän aikana ja sen vähän jälkeen, vuosina 1845–1855, Irlannista muutti 1,8 miljoonaa siirtolaista Yhdysvaltoihin. Nälänhädän vuoksi lähteneet siirtolaiset olivat aiempaa köyhempiä, ja he muodostivat ulkomaille suuria iiriläisyhteisöjä. Valtaosa heistä asettui juuri Yhdysvaltoihin. Myöhemmillä vuosikymmenillä nälänhädän aikaan lähteneet auttoivat useita miljoonia läheisiään muuttamaan pois Irlannista. Arvioiden mukaan jopa puolet Irlannissa 1800-luvun aikana syntyneistä päätyi muuttamaan ulkomaille. Vuosisadan lopulla Irlannin ulkopuolella asui jo lähes yhtä paljon iiriläisiä kuin Irlannissa. Yhdestäkään muusta Euroopan valtiosta ei väkilukuun suhteutettuna ole lähtenyt yhtä paljon siirtolaisia Amerikkaan. == Lähteet == *
Lauri Hyvönen

Lauri Hyvönen (s. 13. tammikuuta 1984) on suomalainen raviselostaja ja -toimittaja. Liperin Ylämyllyltä kotoisin oleva Hyvönen on toiminut lukuisissa useissa ravialan tehtävissä eri paikkakunnilla selostajana, haastattelijana, vihjaajana, kommentaattorina, juontajana, huutokauppameklarina ja isännöinyt tapahtumia. Hyvönen on selostanut myös Jokipoikien jääkiekko-otteluita. Hyvönen palkittiin Vuoden raviteko -palkinnolla vuoden 2015 Joensuun Kuninkuusravien eteen tehdystä työstä. Hän selosti myös vuoden 2000 Joensuun Kuninkuusraveissa 16-vuotiaana. Hyvösen ensimmäinen varsinainen työtehtävä ravien äänityöläisenä oli selostajana toimiminen Liperin jääraveissa vuonna 1999 15-vuotiaana. Hyvönen palkattiin Jyväskylän raveihin vakiotehtävään 17-vuotiaana. Hän omistaa ja on omistanut osuuksia lukuisista ravihevosista. Vuonna 2023 Liperin kunta palkitsi Hyvösen vuoden PR-teosta, koska Hyvönen toi liperiläisyyden esiin osallistuessaan Haluatko Miljonääriksi? -ohjelmaan. Hyvösen vanhemmat veljet Asko ja Eljas Hyvönen ovat toimineet ravivalmentajina. Lauri Hyvönen ei itse voinut aiemmin toimia hevosten kanssa käytännössä allergian vuoksi, mutta aikuisiällä allergia on helpottanut ja hän suoritti ravikilpailuissa ohjastamiseen oikeuttavan luvan keväällä 2021. Hyvönen kilpaili ensimmäisen kerran Kajaanissa 21. toukokuuta 2021 lämminverisellä Alladin Brolla ja oli kolmas. Hän voitti ensimmäistä kertaa 1. lokakuuta 2021 Kaustisella lämminveristen lähdön ennakkosuosikki Tim Jerryllä. Hyvönen laulaa Dirty Gentlemen -yhtyeessä, joka on esiintynyt muun muassa Kuninkuusravien iltajuhlissa. Hän harrastaa myös pianonsoittoa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen raviurheilu
Puukoi

Puukoi on suomalainen vuosina 1994–1995 MTV3-kanavalla esitetty sketsisarja. Kuudesta jaksosta muodostuvan sarjan käsikirjoittajina toimivat Kari Puumalainen ja Mikko Koivusalo, ohjaajana Peppi Kajanne, ja siinä esiintyivät muun muassa näyttelijät Titta Jokinen, Peter Franzén, Sari Puumalainen, Lasse Karkjärvi ja Mikko Vartiainen. Helsingin Sanomien tv-kriitikko Jukka Kajava arveli Puukoin sketsien keskipituuden olevan lyhyin sitten 1970-luvun taitteen Ilkamat-sarjan. Hänestä sarjan sketsit eivät yritäkään tähdätä mihinkään ”itseään ihmeellisempään”, mutta toimivat varsin hyvin näyttelijöiden muuntautumiskyvyn ansiosta. Hän nosti esiin ”uusina tv-viihdekasvoina” erityisesti Peter Franzénin ja Sari Puumalaisen. ==Lähteet== Luokka:1990-luvun suomalaiset sketsisarjat
Ukrainalainen kulttuurirahasto

Ukrainalainen kulttuurirahasto (ukrainaksi Український культурний фонд, Ukrajinsky kulturny fond) on Ukrainan kulttuuriministeriön alaisuudessa toimiva rahasto, jonka tehtävä on rahoittaa ukrainalaisen kulttuurin kehittämistä. Kulttuurirahasto on perustettu vuonna 2017.. Kulttuurirahaston tehtäviin kuuluvat mm.: * Ukrainalaisen taiteen popularisointi * Ukrainalaisen diasporan tekemän taiteen tukeminen * Tukea nuorten taiteilijoiden uran alkua * Tukea Ukrainan kansallisen kulttuuriperimän säilyttämistä Ukrainan parlamentti hyväksyi lain kulttuurirahaston perustamisesta maaliskuussa 2017. Kulttuurirahaston hallituksen puheenjohtajaksi voidaan nimittää sellainen henkilö, joka on kulttuurialan asiantuntija, korkeatasoinen julkisuuden henkilö, joka osaa sekä ukrainaa että yhtä Euroopan neuvoston virallista kieltä (englantia tai ranskaa).. Julia Fediv valittiin kulttuurirahaston hallituksen puheenjohtajaksi helmikuussa 2018. Ivan Frankon kansallisen teatteriakatemian entinen johtaja Mihailo Zaharevitš valittiin kulttuurirahaston toimitusjohtajaksi vuoden 2021 alussa. Vuonna 2020 kulttuurirahaston budjetti oli 4 miljardia hryvniaa. == Lähteet == Luokka:Ukrainalainen kulttuuri
Müsavat

Müsavat ("tasavertaisuus") on azerbaidžanilainen liberaali puolue. Se on perustettu vuonna 1911 ja on maan vanhin edelleen toiminnassa oleva. Puolue on ALDE:n liitännäisjäsen. Müsavatin nimi tarkoittaa suomeksi "tasavertaisuus". Puolue perustettiin alkujaan 1911, mutta sen toiminta joutui Neuvostoliiton aikana maan alle. Puolue järjesti restauraatiokokouksensa vuonna 1992.. Puolueen on perustanut Məhəmməd Əmin Rəsulzadə. Sen alkuperäiseen ideologiaan kuului Azerbaidžanin itsenäisyyden ja demokratian kannattaminen.. Müsavatin jäsenet kohtaavat ahdistelua, häirintää ja jopa rikossyytöksiä puolueen jäsenyyden perusteella. Tästä syystä monet Müsavatin jäsenet ovat paenneet ulkomaille. Jotkut ovat hakeneet puolueen jäsenyyttä myös puhtaasti voidakseen hakea turvapaikkaa muualta Euroopasta poliittisin perustein. Syytteet siitä, että puolueen johto olisi jopa myynyt tällaisille henkilöille jäsenyyksiä, on aiheuttanut skisman puolueen sisällä 2010-luvulla: esimerkiksi varapuheenjohtaja Yadigar Sadigli erosi puolueesta vuonna 2018.. Azerbaidžanin hallitus pyrki maaliskuussa 2020 avaamaan dialogin Müsavatin ja muiden oppositiopuolueiden kanssa, mutta neuvottelut kariutuivat. Tämän johdosta presidentti İlham Əliyev on toistuvasti syyttänyt koko oppositiota mm. "kansan vihollisiksi".. Müsavat osallistui vuonna 2020 pidettyihin parlamenttivaaleihin, mutta ei saanut paikkoja. Müsavat on profiloitunut progressiiviseksi ja liberaaliksi puolueeksi. Se kannattaa myös panturkkilaisuutta. == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin puolueet Luokka:Euroopan liberaalidemokraattinen puolue
Laajalahden kirjasto

Laajalahden kirjasto on Espoon Laajalahden kaupunginosassa toimiva, vuonna 1953 perustettu yleinen kirjasto. Kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Laajalahden kirjasto toimi vuodesta 1953 lähtien aluksi kansakoulun tiloissa. Kokoelma sisälsi aluksi muutaman kaapillisen kirjoja. Vuonna 1963 kirjasto muutti nykyiseen osoitteensa Veljeskulman taloon. Arkkitehti Pekka Hakaniemen ja rakennusmestari J. R. Sandellin suunnitteleman rakennuksen toisen vaiheen oli Sotainvalidien Veljesliitto rakentanut paljolti talkootyöllä vuonna 1962 (Kirvuntien puoleinen ensimmäinen vaihe valmistui 1959), ja kirjasto toimi aluksi vuokralla. Laajalahden kirjasto oli Espoon pääkirjasto Leppävaaran pääkirjaston valmistumiseen (1972) saakka. Kun Sotainvalidien veljesliitto päätti myydä rakennuksen vuonna 1974, lunasti asukkaiden aktiivisen toiminnan seurauksena kaupunki sen itselleen. 1980-luvulla kirjastotiloja kunnostettiin ja laajennettiin. Kirjastosta muodostui kaupunginosan kohtaamispaikka. Vuonna 2007 kirjastoa kunnostettiin perusteellisesti. Museoviraston suojeluehdotuksen mukaan rakennusta ei saa purkaa, sitä tulee hoitaa ja käyttää niin, että rakennuksen historialliset, arkkitehtoniset ja maisemalliset arvot sekä yleiskaavamääräyksen aluetta koskevat arvot säilyvät. Erityisesti rakennuksen ulkoarkkitehtuuria tulisi suojella. Kirjaston edustalle pystytettiin vuonna 1975 (toisen lähteen mukaan 1976) laajalahtelaisen keraamikko Sakari Vapaavuoren suunnittelema veistos Raivaajat. Teos kuvaa Laajalahden asuinalueen syntyä. Alumiiniseoksesta valettu teos oli Espoon kaupungin kokoelmien ensimmäinen julkinen veistos. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laajalahden kirjaston sijainti kartalla (Kurkijoentie 24) (espoo.fi) * Espoon kirjastot: Laajalahti (video) (kirjastokaista.fi) Luokka:Laajalahti (Espoo) Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
İrsen Küçük

İrsen Küçük (1940 Nicosia, Brittiläinen Kypros – 10. maaliskuuta 2019) oli pohjoiskyproslainen poliitikko ja maansa pääministeri vuosina 2010–2013. Lisäksi hän toimi Kansallisen Yhtenäisyyspuolueen puheenjohtajana vuosina 2010–2013. Küçük kuoli sydänkohtaukseen vuonna 2019. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Kypros Luokka:Kyproslaiset poliitikot Luokka:Pääministerit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Five

Five voi tarkoittaa seuraavia: * Five, Ayumi Hamasakin albumi vuodelta 2011 * Five, Hollywood Undeadin albumi vuodelta 2017 * Five, Shineen albumi albumi vuodelta 2017 * Five, brittiläinen yhtye * Five, sukunimenä: ** Håkon Five (1880–1944), norjalainen poliitikko ja ministeri ** Kaci Kullmann Five (1951–2017), norjalainen poliitikko ja ministeri.
Johan Staf

Johan Staf (1838–1894) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen, lautamies Johan Staf Maalahdelta oli talonpoikaissäädyssä Närpiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän esiintyi valtiopäivillä vain yhden kerran. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Johan Starcke

Johan Starcke (6. kesäkuuta 1860 Lapväärtti – 27. tammikuuta 1940 Lapväärtti)Geni: Johan Starcke Viitattu 1.3.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies. Starcken vanhemmat olivat Fredrik August Starcke ja Maria Christina Sonck ja puoliso Ester Bernhardina Vilhelmina Ahlbom. Johan Starcke suoritti agronomin tutkinnon ja ryhtyi maanviljelijäksi. Kunnallismies Starcke oli talonpoikaissäädyssä Närpiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899 ja 1900. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Erik Johan Stråhle

Erik Johan Stråhle (3. kesäkuuta 1821 Porvoo – 4. lokakuuta 1889 Iitti)Geni: Erik Johan Stråhle Viitattu 1.3.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Stråhlen vanhemmat olivat Eric Stråhle ja Erika Sofia Sjöberg ja puoliso Matilda Johanna Sofia Stråhle. Stråhle opiskeli Helsingissä ja kävi kauppakoulun Lyypekissä, mutta ryhtyi vuonna 1839 maanviljelijäksi Iitin Perheniemen kartanossa, harjoittaen maanviljelijän tointa 50 vuotta. Hän oli kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Iitin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878. Edellisillä valtiopäivillä hän oli sekä puhemiesneuvoston että viiden eri valiokunnan jäsen, jälkimmäisillä valitsijamies ja puhemiesneuvoston varajäsen sekä useiden eri valiokuntien jäsen tai varajäsen. Myös Stråhlen samanniminen poika Erik Johan Stråhle oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.Hytönen 1926, s. 270–271. Hänen toinen poikansa, Axel Lennart Stråhle, oli lääkäri, joka sai professorin arvonimen.Kuka kukin oli Viitattu 1.3.2021. Kolmas poika Rabbe Stråhle oli juristi ja Porvoon pormestari.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1821 syntyneet Luokka:Vuonna 1889 kuolleet
Silmu (täsmennyssivu)

Silmu voi tarkoittaa muun muassa: *silmu, versokasvien kehityksensä alussa oleva verso == Etunimi == *Silmu Ståhlberg, suomalainen näyttelijä == Sukunimi == *Matti Silmu (1978–2021), suomalainen kitaristi (Yölintu), Simo Silmun veli *Simo Silmu (s. 1977), suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja (Yölintu) Luokka:Täsmennyssivut Luokka:Etunimet Luokka:Sukunimet
Krameria erecta

Krameria erecta on ratanioiden (Krameria) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensasmainen ja kuivuutta kestävä laji, jota kasvaa luontaisena Pohjois- Amerikan länsiosisssa. Lajia kasvaa kreosoottipensaiden muodostamissa pensaikoissa sekä joosuanjukkavaltaisilla metsämailla. Laji on kaksikotinen ja kukkii helmi–maaliskuussa. == Lähteet == * Califlora: Krameria erecta == Aiheesta muualla == *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Krameria erecta *ITIS: Krameria erecta *United States Department of Agriculture (USDA): Krameria erecta Luokka:Rataniakasvit
Reinius

Reinius on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Berndt Magnus Reinius (1837–1913), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies * Erik Reinius (1909–1996), suomalainen ekonomi, metsänhoitaja, yritysjohtaja ja metsäneuvos * Israel Reinius (1699–1771), suomalainen pappi ja paikallishistorioitsija * Israel Reinius (nuorempi) (1727–1797), suomalainen pappi ja tutkimusmatkailija * Karl Viktor Reinius (1862–1936), suomalainen arkkitehti * Kerttu Reinius (1867–1953), suomalainen kirjailija ja pakinoitsija * Lars Reinius (1919–2012), suomalainen elintarvikehygienian professori.
Krameria bicolor

Krameria bicolor on ratanioiden (Krameria) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, pensasmainen tai varpumainen laji, joka on kasvutavaltaan jokseenkin maanmyötäinen. Laji kasvaa yleensä noin metrin korkuiseksi, joskus kaksi metriä korkeaksi. Varret haarovat runsaasti ja ovat piikkisiä, joskaan piikit eivät ole teräviä. Lehdet ovat pieniä, harmaanvihreitä tai vihertäviä, kapeita ja hienokarvaisia. Lajia kasvaa kuivilla paikoilla Yhdysvaltojen lounaisosissa, Kaliforniassa ja Teksasissa, sekä Meksikon pohjoisosissa. == Lähteet == * Calscape: https://calscape.org/Krameria-bicolor-(White- Rhatany)?srchcr=sc58f25d6d06782 Luokka:Rataniakasvit
Ässä (pelikortti)

pienoiskuva|Neljä ässää tavallisesta 52 kortin pakasta Ässä (lyh. A, engl. ace) on pelikortti, noppa tai domino, jonka arvo on yksi. Se tarkoitti alun perin nopan sivua, jossa oli vain yksi piste. Koska tämä oli pienin arvo, sitä pidettiin 'huonona onnena' keskienglannissa. Ässä on usein suurin pelikortti, joten merkitys on muuttunut tarkoittamaan hyvää. == Ässät == == Ässä eri peleissä == * Pokerissa ässä on korkein kortti (arvo = 14). * Blackjackissa ässä on joko 1 tai 11. * Ventissä ässä on 1 tai 14. * Kasinossa ässä on kädessä 14, mutta pöydässä yksi ja sellaisen saamisesta saa pisteen. == Lähteet == Luokka:Korttipakka
Palsamipietaryrtti

Palsamipietaryrtti eli palsamipäivänkakkara (Tanacetum balsamita) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, pietaryrttien (Tanacetum) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Koko kasvi tuoksuu voimakkaasti ja tuoksu muistuttaa hieman käsivoiteen tuoksua. Palsamipietaryrtti on pehmeäkarvainen ruoho, jolla on suikertava juurakko. Varsi on kasvutavaltaan pysty ja voi kasvaa noin metrin korkuiseksi. Lehdet ovat puikeita ja hienosahalaitaisia. Lehtien tyvi on toisinaan hieman herttamainen. Alimmat lehdet ovat ruodillisia sekä kooltaan isompia kuin ylemmät lehdet. Lehtien koko pienenee asteittain varressa alhaalta ylöspäin mentäessä. Palsamipietaryrtti kukintoina olevat nappimaiset mykeröt ovat asettuneet huiskilomaiseksi mykeröstöksi. Mykeröt ovat noin 5 mm leveitä ja niissä on vain keltaisia kehräkukkia. Palsamipietaryrtti kukkii myöhään, elo–lokakuussa. == Käyttö == Palsamipietaryrttiä on viljelty koristekasvina tuoksunsa vuoksi. Aikoinaan lajia on käytetty myös tuoksuvissa kukkakimpuissa yhdessä rohtoiisopin (Hyssopus officinalis), aaprottimarunan (Artemisia abrotanum) ja tähkälaventelin (Lavandula angustifolia) kanssa. Lisäksi palsamipietaryrttiä on käytetty lääkekasvina ja siitä on valmistettu yrttiteetä vilustumisen torjuntaan, mutta Hoffbergin (1792) mukaan se toimii myös vatsavaivoihin sekä alakuloisuuteen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Palsamipietaryrtti (Tanacetum balsamita) *iNaturalist: Tanacetum balsamita *Puutarha.net: Palsamipietaryrtti (palsamipäivänkakkara) (Tanacetum balsamita) *ITIS: Tanacetum balsamita *United States Department of Agriculture (USDA): Tanacetum balsamita *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tanacetum balsamita *Pherobase: Floral volatiles of Tanacetum balsamita Luokka:Pietaryrtit Luokka:Lääkekasvit
Kuningas (pelikortti)

Kuningas on yksi peruskorttipakan kolmesta kuvakortista. Pakassa se on kahdestoista tai kolmastoista kortti. Kuninkaita on pakassa neljä: herttakuningas, patakuningas, ruutukuningas ja ristikuningas. Kuningas on yleensä toiseksi suurin kortti ässän jälkeen, mutta voi myös olla korkein kortti (kun ässä lasketaan yhdeksi) riippuen siitä, mitä korttipeliä pelataan. == Kuninkaat == Luokka:Korttipakka
Sotilas (pelikortti)

Sotilas eli jätkä on yksi kolmestatoista pelikortista peruskorttipakassa. Tavallisen sijoituksen mukaan sotilas on kympin ja kuningattaren välissä. Ruotsiksi sotilaan lyhenne on Kn, joka oli myös vanha brittiläinen nimitys (lyhenne knave:sta), mutta amerikkalaista nimeä J (Jack) käytetään usein. Ranskalaisessa pakassa neljää sotilasta edustavat Étienne de Vignolles (hertta), Hektor (ruutu), Holger Danske (pata) ja Lancelot (risti). == Sotilaat == Luokka:Korttipakka
Arvīds Žilinskis

Arvīds Žilinskis (31. maaliskuuta 1905 Jēkabpilsin piiri – 31. lokakuuta 1993) oli latvialainen säveltäjä ja pianisti.Arvids Zilinskis Latvian Music Information Centre Žilinskis valmistui Latvian konservatoriosta vuonna 1927 pianonsoitossa ja vuonna 1933 Jāzeps Vītolsin opettamana sävellyksessä. Myöhemmin hän itse työskenteli opettajana konservatoriossa. Žilinskiksen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa baletteja, konsertot pianolle, käyrätorvelle ja viululle, kuusi kantaattia, viulu-, urku- ja pianokappaleita sekä yksinlauluja. Hän sävelsi myös Latvian ensimmäiset musiikkikomediat. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset säveltäjät Luokka:Latvialaiset pianistit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Marché rose

Marché rose on Malin pääkaupungin Bamakon vuonna 1923 rakennettu keskustori. Se edustaa paikallisen arkkitehtuurin innoittamaa neosudanilaista tyyliä. Rakennelma on saanut nimensä sen vaalean ruusunpunaisesta värityksestä. Ranskalaisen François Cornilleaun suunnittelema alkuperäinen betonirakennelma oli yksi neosudanilaisen tyylin parhaista esimerkeistä, jossa tyylilajin luonteenomaisimmat piirteet yhdistyivät eräänlaiseksi pastissiksi. Linnoitusta muistuttavaa kuusikulmaista rakennusta reunustivat säännölliset pylväsrivit ja kolme sisäänkäyntiä. Pääsisäänkäynti torneineen ja ikkuna-aukkoineen muistutti moskeijaa. Sisällä oli keskushalli ja kolme kauppagalleriaa. Niiden keskellä oli avoin torialue, jonka kiintopisteenä toimi afrikkalaistyylisin veistoksin koristeltu suihkukaivo. Marché rose oli aikanaan Bamakon kaupallinen keskus ja suosittu tapaamispaikka. Kaupungin kasvaessa torialue jäi pieneksi ja täyttyi puusta ja metallista pystytetyistä myyntikojuista. Tori tuhoutui tulipalossa vuonna 1993, mutta se rakennettiin uudelleen Ranskan kehitysyhteistyöviraston rahoituksella. Tori paloi uudelleen vuosina 2014 ja 2017. Sen tilalle on suunniteltu uutta monikerroksista kauppakeskusta. Presidentti Ibrahim Boubacar Keïta muurasi kauppakeskuksen peruskiven syyskuussa 2017, mutta vuonna 2020 rakennustyöt eivät olleet vielä alkaneet. ==Lähteet== Luokka:Bamako Luokka:Malin rakennukset ja rakennelmat
Sylvio Lazzari

Josef Fortunat Silvester "Sylvio" Lazzari (30. joulukuuta 1857 Bolzano – 10. kesäkuuta 1944 Suresnes) oli ranskalaistunut säveltäjä.Sylvio Lazzari Naxos Lazzarin isä oli Napolista ja äiti itävaltalainen. Lazzari päätti 1880-luvulla omistautua kokonaan musiikille ja aloitti opiskelun Pariisin konservatoriossa Ernest Guiraud'n sekä César Franckin johdolla. Opiskeluaikanaan hän laati trion (1886), kvarteton (1887) ja okteton (1889), jotka esitettiin menestyksellä. Vuonna 1894 Eugène Ysaÿe kantaesitti Lazzarin sonaatin pianolle sekä viululle ja teki siitä kansainvälisesti tunnetun. Kaksi vuotta myöhemmin Lazzari sai Ranskan kansalaisuuden. Hänen tuotantoonsa kuuluu mainittujen teosten lisäksi sinfonia (1907), Georges Enescun kantaesittämä Rapsodia viululle ja orkesterille (1922), muita orkesteriteoksia, yli viisikymmentä vokaalimusiikkiteosta, parikymmentä soolopianoteosta ja viisi oopperaa. Oopperoiden joukossa on La Lépreuse (1899–1902). Lazzari toimi jonkin aikaa Pariisin Wagner-seuran puheenjohtajana ja Opéra de Monte-Carlon kuoromestarina. Hän kuoli keuhkoveritulppaan kotonaan Suresnes'ssa. Lazzarilla oli yksilöllinen tyyli, johon hän oli yhdistellyt vaikutteita Richard Wagnerilta, Ernest Chaussonilta ja César Franckilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Etelätirolilaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Cuthred (Kentin kuningas)

Cuthred (k. 807) oli Kentin kuningas 798–807. Cuthredin veli, Mercian kuningas Coenwulf, asetti hänet Kentin kuninkaaksi vuonna 798 vangittuaan Eadberht III Prænin, joka oli julistautunut Kentin kuninkaaksi vuonna 796. Cuthred oli käytännössä Mercian ja veljensä alikuningas, jolla ei ollut itsenäistä valtaa Kentissä. Tämä näkyy maalahjoitusten asiakirjoista, joissa oli aina Coenwulfin allekirjoitus. Roger Wendoverilaisen mukaan Cuthred kuoli vuonna 807. Tämän jälkeen Kentistä tuli Mercian maakunta. ==Lähteet== Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat Luokka:Vuonna 807 kuolleet
Ranskan presidentinvaali 1974

Ranskan vuoden 1974 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 5. toukokuuta ja toinen kierros 19. toukokuuta 1974. Valery Giscard d'Estaing voitti vaalit vastaehdokkaanaan François Mitterrandille. Mitterrandista tuli kuitenkin seitsemän vuotta myöhemmin presidentti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1974 Luokka:Vuoden 1974 vaalit
Ranskan presidentinvaali 1969

Ranskan vuoden 1969 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 1. kesäkuuta ja toinen kierros 15. kesäkuuta 1969. Vaalit voitti UDR puolueen ehdokas Georges Pompidou. Hänen vastaehdokkaansa oli virkaatekevä presidentti, Demokraattisen Keskustan ehdokas Alain Poher. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1969 Luokka:Vuoden 1969 vaalit
Ranskan presidentinvaali 1965

Ranskan vuoden 1965 presidentinvaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 5. joulukuuta ja toinen kierros 19. joulukuuta 1965. Vaalit olivat ensimmäiset suorat presidentinvaalit Ranskan viidennessä tasavallassa. Istuva presidentti Charles de Gaulle voitti vaalit 55,2 prosentin ääniosuudella. Vaaleissa olivat ehdokkaina gaullistien istuvan presidentin lisäksi vasemmiston yhteinen ehdokas François Mitterrand, keskustan Jean Lecanuet ja äärimmäisen oikeiston Louis Tixier-Vignancour. de Gaulle sai 10 828 421 ääntä, Mitterrand 7 694 005 ääntä, Lecanuet 3 777 120 ääntä ja Tixier-Vignancour 1 260 207 ääntä. Koska kukaan ehdokkaista ei saanut ehdotonta enemmistöä, järjestettiin toinen kierros. Toisella kierroksella mukana olivat kaksi ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == 1965 Luokka:Vuoden 1965 vaalit
Kullervo Karjalainen

Kullervo Karjalainen (13. heinäkuuta 1932 Kemijärvi – 11. tammikuuta 2021 RovaniemiOtavan Iso Musiikkitietosanakirja 3, s. 375. Helsinki 1978. ISBN 951-1-04553-9 Karjalainen suoritti ensin kansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1954 ja aloitti sitten musiikkiopinnot Sibelius-Akatemiassa, jossa hänen opettajinaan toimivat Matti Lehtinen (laulu) ja Jaakko Linjama (sävellys). Hän suoritti lauludiplomin vuonna 1975. Karjalainen työskenteli 1960-luvulla musiikinopettajana Kemissä sekä vuodesta 1975 Kemijärven musiikkiopiston rehtorina. Karjalaisen musiikki liittyy usein Lappiin ja Lapin luontoon, ja hän käytti sävellyksissään impressionistisia ja pentatonisia keinoja. Hän sävelsi kuoro- ja yksinlauluja, pianokappaleita ja orkesteriteoksia sekä kamarimusiikkia, jonka kokoonpanossa on mukana laulaja. Hänen musiikistaan on tehty monipuolinen kahden ja puolen tunnin mittainen kooste, joka on kuultavissa internetissä julkaistuna podcastina useiden alustojen vältyksellä. ==Teoksia== * Sinfonietta * Pianokonsertto Lappalainen * Lappalainen sarja (yksinlauluja) * Arktisia näkyjä (yksinlauluja) * Pohjoinen rakkauskertomus ==Viitteet== Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet Luokka:Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset opettajat
Atrek

Atrek (persiaksi: اترک‎, turkmeeniksi: Etrek derýasy) tai Etrek on Iranin ja Turkmenistanin rajajoki. Se saa alkunsa koillis-Iranista Kopet Dagin vuoristosta, virtaa luoteeseen ja sitten länteen kunnes laskee Kaspianmeren kaakkoiskolkkaan Turkmenistanissa. Koska joen vettä käytetään runsaasti kasteluun, se saavuttaa nykyään Kaspianmeren vain tulva-aikaan. Joen pituus on 669 km ja valuma-alue 27 300 km2, ja sen tärkein sivujoki on Sumbar Turkmenistanin puolella. ==Lähteet== Luokka:Turkmenistanin joet Luokka:Iranin joet Luokka:Rajajoet
Larabanga

Larabanga on kylä Pohjois-Ghanan hallintoalueen Länsi-Gonjan piirikunnassa Ghanassa. Se sijaitsee 16 kilometriä piirikunnan keskuksesta Damongosta pohjoiseen. Kylässä on 3 600 asukasta (vuonna 2010). Gurilaista kieltä puhuvien kamarojen asuttama Larabanga on yksi Pohjois-Ghanan vanhimmista muslimikylistä. Sen asukkaat saavat elantonsa maataloudesta ja kaupankäynnistä. Larabangassa sijaitsee Ghanan vanhin moskeija, joka on rakennettu 1600-luvulla. Sudanilaistyylinen savirakennus on restauroitu, ja se on suosittu pyhiinvaelluskohde. Kylän kautta kulkee tie Molen kansallispuistoon. ==Lähteet== Luokka:Ghanan maantiede
Ihanus

Ihanus on suomalainen sukunimi. Nimen kantajia: * Juhani Ihanus (s. 1954), kulttuuripsykologian tutkija * Sirpa Ihanus (s. 1959), kuvanveistäjä * Teuvo Ihanus (1932–2023), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
Kansallinen yhtenäisyyspuolue (Pohjois-Kypros)

Kansallinen yhtenäisyyspuolue (turkiksi: Ulusal Birlik Partisi, UBP) on pohjoiskyproslainen kansalliskonservatiivinen puolue. Sen perusti Rauf Denktaş 11. lokakuuta 1975. Puolueella on 21 eli eniten edustajia Pohjois-Kyproksen parlamentissa (vuonna 2021). == Puheenjohtajat == * Rauf Denktaş (11. lokakuuta 1975 – 3. heinäkuuta 1976) * Nejat Konuk (3. heinäkuuta 1976 – 2. maaliskuuta 1978) * Osman Örek (18. huhtikuuta 1978 – 7. tammikuuta 1979) * Mustafa Çağatay (7. tammikuuta 1979 – 30. marraskuuta 1983) * Derviş Eroğlu (18. joulukuuta 1983 – 11. helmikuuta 2006) * Hüseyin Özgürgün (11. helmikuuta 2006 – 16. joulukuuta 2006) * Tahsin Ertuğruloğlu (16. joulukuuta 2006 – 29. marraskuuta 2008) * Derviş Eroğlu (29. marraskuuta 2008 – 23. huhtikuuta 2010) * İrsen Küçük (9. toukokuuta 2010 – 11. kesäkuuta 2013) * Hüseyin Özgürgün (31. elokuuta 2013 – 30. lokakuuta 2018) * Ersin Tatar (30. lokakuuta 2018 – 23. lokakuuta 2020) * Ersan Saner (20. joulukuuta 2020 –) == Lähteet == Luokka:Pohjois-Kypros Luokka:Konservatiiviset puolueet
Edvin Wiik

Egno Edvin Wiik (23. heinäkuuta 1897 Teerijärvi – 31. heinäkuuta 1971 Vaasa) perusti 1929 Emil Höglundin kanssa paperipuun ja tukkien vientiä harjoittavan yrityksen, Wiik & Höglundin, josta tuli aikanaan alansa suurin toimija Suomessa. Hän oli Wiik & Höglundin toimitusjohtaja.Biografia-sampo: Edvin Wiik Viitattu 11.10.2021. Wiik oli pietarsaarelaisen Walter Narsin ohella myös Suomen muoviteollisuuden uranuurtajia. Wiik perusti vuonna 1951 Vaasaan muovitehtaan, Oy W & H Chemicals Ab:n, josta tuli Suomen suurin muovialan yritys 1960-luvun alussa. Wiikille myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi vuonna 1964. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Ogurja Ada

Ogurja Ada (ven. Oстров Огурчи́нский, Ostrov Ogurchinskiy) on saari Kaspianmeren kaakkoisosissa. Se on Turkmenistanin suurin saari. ==Maantiede== Ogurja Ada sijaitsee 17 km etelälounaaseen Çelekenin niemimaan eteläkärjestä. Saari on muodoltaan pitkä ja hyvin kapea. Sen pituus on pohjois-etelä- suunnassa 42 km, ja suurin leveys 1,5 km. Saari koostuu matalista hiekkadyyneistä joilla kasvaa ruohoa ja pensaita. Koska saarella ei ole makeaa vettä, se on asumaton. 1400-1600-luvuilla saari toimi väliin merirosvojen turvapaikkana, ja myöhemmin sinne perustettiin leprasiirtola. Hallinnollisesti saari kuuluu Turkmenistanin Balkanin maakuntaan. ==Luonto== Saarella elää kaspiannorppia ja erilaisia merilintuja. Se on osa Hazarin luonnonsuojelualuetta. ==Lähteet== Luokka:Turkmenistanin maantiede Luokka:Aasian saaret
Ruotsin valtiopäivävaalit 1979

Ruotsin valtiopäivävaalit 1979 pidettiin Ruotsissa 16. syyskuuta 1979. ==Vaalitulokset== Puolue Puoluejohtaja Ääniä Valtiopäiväpaikkoja Ääniä % +− % Paikkoja +− Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Olof Palme 2 356 234 43,2 +0,5 154 +2 Maltillinen kokoomus Gösta Bohman 1 108 406 20,3 +3,34 73 +18 Ruotsin keskustapuolue Thorbjörn Fälldin 984 589 18,1 −6,0 64 −22 Kansanpuolue Ola Ullsten 577 063 10,6 −0,5 38 −1 Vasemmistopuolue kommunistit Lars Werner 305 420 5,6 +0,8 20 +3 Kristen demokratisk samling Alf Svensson 75 993 1,4 0 0 Muut puolueet 19 346 0,4 -- -- Hyväksytyt äänet 5 480 126 100 % 349 Hylätyt äänet 31 488 Yhteensä 6 040 461 (90,7 %) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Valtiopäivävaalit 1979 Luokka:Vuoden 1979 vaalit
Ruotsin valtiopäivävaalit 1976

Ruotsin valtiopäivävaalit 1976 pidettiin Ruotsissa 19. syyskuuta 1976. ==Vaalitulokset== Puolue Puoluejohtaja Ääniä Valtiopäiväpaikkoja Ääniä % +− % Paikkoja +− Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Olof Palme 2 324 603 42,8 −0,8 152 −4 Ruotsin keskustapuolue Thorbjörn Fälldin 1 309 669 24,1 −1,0 86 −4 Maltillinen kokoomus Gösta Bohman 847 672 15,6 +1,3 55 +4 Kansanpuolue Per Ahlmark 601 556 11,1 +1,6 39 +5 Vasemmistopuolue kommunistit Lars Werner 258 432 4,8 −0,6 17 −2 Kristen demokratisk samling Alf Svensson 73 844 1,4 0 0 Muut puolueet 4 663 0,1 -- -- Hyväksytyt äänet 5 457 043 100 % 349 Hylätyt äänet 19 295 Yhteensä 5 947 077 (91,8 %) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Valtiopäivävaalit 1976 Luokka:Vuoden 1976 vaalit
Ruotsin valtiopäivävaalit 1973

Ruotsin valtiopäivävaalit 1973 pidettiin Ruotsissa 16. syyskuuta 1973. ==Vaalitulokset== Puolue Puoluejohtaja Ääniä Valtiopäiväpaikkoja Ääniä % +− % Paikkoja +− Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Olof Palme 2 247 727 43,6 −1,8 156 −7 Ruotsin keskustapuolue Thorbjörn Fälldin 1 295 246 25,1 +5,2 90 +19 Maltillinen kokoomus Gösta Bohman 737 584 14,3 +2,8 51 +10 Kansanpuolue Gunnar Helén 486 028 9,4 −6,8 34 −24 Vasemmistopuolue kommunistit C.-H. Hermansson 274 929 5,3 +0,6 19 +2 Kristen demokratisk samling Alf Svensson 90 388 1,8 0 0 Ruotsin kommunistinen puolue Frank Baude 8 014 0,2 0 0 Muut puolueet 1 307 0,4 -- -- Hyväksytyt äänet 5 168 996 100 % 349 Hylätyt äänet 8 850 Yhteensä 5 690 333 (90,7 %) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Valtiopäivävaalit 1973 Luokka:1973
Ruotsin valtiopäivävaalit 1970

Ruotsin valtiopäivävaalit 1970 pidettiin Ruotsissa 20. syyskuuta 1970. ==Vaalitulokset== Puolue Puoluejohtaja Ääniä Valtiopäiväpaikkoja Ääniä % +− % Paikkoja +− Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Olof Palme 2 256 369 45,3 −4,8 163 +38 Ruotsin keskustapuolue Gunnar Hedlund 991 208 19,9 +4,2 71 +32 Kansanpuolue Gunnar Helén 806 667 16,2 +1,9 58 +24 Maltillinen kokoomus Yngve Holmberg 573 812 11,5 −1,4 41 +9 Vasemmistopuolue kommunistit Lars Werner 236 659 4,8 +1,8 17 +14 Kristen demokratisk samling Birger Ekstedt 88 770 1,8 0 0 Ruotsin kommunistinen puolue Frank Baude 21 238 0,4 0 0 Muut puolueet 1 473 0,0 -- -- Hyväksytyt äänet 4 484 207 100 % 349 Hylätyt äänet 8 012 Yhteensä 5 645 804 (88,3 %) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Valtiopäivävaalit 1970 Luokka:Vuoden 1970 vaalit
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2020–2021

Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2020–2021 16 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarja sisälsi kaksi kahdeksan joukkueen ryhmää, jotka oli jaettu maantieteellisesti eli pohjoinen ja etelä. Näin lohkoissaan joukkueet pelasivat koti- ja vierasottelut keskenään. Lisäksi toisen lohkon joukkueita vastaan pelattiin yksi ottelu eli kokonaisottelumäärä oli 22. Sarjan suosikkeina pidettiin ennen kauden alkua uuden jääpallohallin areenakseen saanutta Katrineholm Bandyä ja vuosi vuodelta vahvemin pelannutta Örebro SK:ta. Örebrossa pelasi kaksi entistä kokeneempaa jyväskyläläislähtöistä suomalaista eli Nico Nevalainen ja Saku Hämäläinen, joiden roolin katsottiin olevan entistä tärkeämpi mahdollisessa Allsvenskanin voittamisessa. Sarjaan nousi kevään 2020 karsintojen kautta Västanfors IF ja Jönköping Bandy. Allsvenskan sai kauden alussa uuden hallipaikkakunnan, kun Katrineholmiin valmistui Backavallenin tekojään tilalle uusi jääpallohalli juuri kauden alkuun lokakuussa 2020. Tällä sarjakaudella 10 Allsvenskan- joukkuetta 16:sta pelasi kotiottelunsa hallissa eli Gripen Trollhättan BK, IFK Kungälv, Lidköpings AIK, Nässjö IF, IFK Rättvik, Tillberga Västerås, UNIK, Åby/Tjureda IF ja Örebro SK. == Allsvenskan runkosarja ja maalintekijät (ml. suomalaiset)== Sija Pelaaja Joukkue Maalit 1\. Adam Rudell Åby/Tjureda IF 38 2\. Jonas Pettersson Ljusdals BK 35 3\. Nico Nevalainen Örebro SK 32 6\. Mikko Lukkarila Gripen Trollhättan BK 30 9\. Saku Hämäläinen Örebro SK 25 64\. Mattias Snäll Kalix BF 8 67\. Janne Rintala Kalix BF 8 81\. Tuomas Mokko Kalix BF 5 149\. Toni Vanha Kalix BF 2 185\. Anssi Hänninen Gripen Trollhättan BK 1 280\. Nikke Tuhkanen Gripen Trollhättan BK 0 ==Elitserien-karsinnat== Joukkue #1 Maalit Joukkue #2 Ottelu 1 Ottelu 2 Gripen Trollhättan BK 7-7 IFK Rättvik 4-4 3-3 IFK Rättvik nousi Elitserieniin vierasmaalisäännön perusteella. ==Allsvenskan-karsinnat== == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Jääpallon Allsvenskan-kaudet Luokka:Vuoden 2020 jääpallo Luokka:Vuoden 2021 jääpallo