EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lotte

Lotte voi tarkoittaa seuraavia: * Lotte Corporation, eteläkorealainen holding- yhtiö * Lotte World Tower, Lotte-yhtiön rakennuttama 123-kerroksinen pilvenpiirtäjä Soulissa, etelä-Koreassa * Lotte, naisen etunimi * Lotte, oik. Charlotte Rezbach (s. 1995), saksalainen laulaja ja lauluntekijä.
Lotte (nimi)

Lotte on lähinnä pohjoismaissa sekä Saksassa ja Alankomaissa esiintyvä naisen etunimi, joka on syntynyt lyhentymänä nimestä Charlotte tai Liselotte. Suomessa nimi Lotte on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 360 henkilölle. == Tunnettuja Lotte-nimisiä == * Lotte Anker (s. 1958), tanskalainen jazzsaksofonisti ja -säveltäjä * Lotte Betke (1905–2008), saksalainen kirjailija * Lotte Brott (1922–1998), saksalais-kanadalainen sellisti * Lotte Bundsgaard (s. 1973), tanskalainen poliitikko ja toimittaja * Lotte Friis (s. 1988), tanskalainen uimari ja maailmanmestari * Lotte Haidegger (1925–2004), itävaltalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä * Lotte Jonathans (s. 1977), alankomaalainen sulkapalloilija * Lotte Kiærskou (s. 1975), tanskalainen käsipalloilija * Lotte Kopecky (s. 1995), belgialainen rata- ja maantiepyöräilijä * Lotte Laserstein (1898–1993), saksalais-ruotsalainen taidemaalari * Lotte Lehmann (1888–1976), saksalainen sopraanolaulaja * Lotte Lenya (1898–1981), itävaltalainen laulaja ja näyttelijä * Lotte Reiniger (1899–1981), saksalainen elokuvaohjaaja ja animaattori * Lotte Rysanek (1924–2016), itävaltalainen oopperalaulaja * Lotte Smiseth Sejersted (s. 1991), norjalainen alppihiihtäjä * Lotte Tarkka (s. 1963), suomalainen folkloristiikan professori * Lotte Ulbricht (1903–2002), saksalainen kommunistipoliitikko, Walter Ulbrichtin puoliso * Lotte Verbeek (s. 1982), alankomaalainen näyttelijä, tanssija ja malli * Lotte Wubben-Moy (s. 1999), englantilainen jalkapalloilija == Lotte taiteilijanimenä == * Lotte, oik. Charlotte Rezbach (s. 1995), saksalainen laulaja ja lauluntekijä == Kuvitteellinen Lotte== *Lotte Jansson, Luna Novan noitakoulun ujo suomalainen opiskelija ja yksi Pieni noita-akatemian päähahmoista. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Tom Brooke

Tom Brooke (s. 1978 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. Brooke on esiintynyt elokuvissa Bridget Jones: Elämä jatkuu (2004), Merirosvoradio (2009), The Veteran (2011), The Death of Stalin (2017) ja ja Valon valtakunta (2022). Game of Thrones -sarjassa hän esitti Lothar Freytä kolmannella tuotantokaudella ja The Crown -sarjassa Michael Fagania neljännellä tuotantokaudella. Muita rooleja Brookella on ollut esimerkiksi sarjoissa Bodyguard – Henkivartija, Hercule Poirot, Ontto kruunu, Preacher ja Uusi Sherlock. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Andrei Suhovetski

Andrei Aleksandrovitš Suhovetski (; 25. kesäkuuta 1974 – 2. maaliskuuta 2022) oli venäläinen kenraalimajuri. Hän valmistui Rjazanin ilmasotakoulusta vuonna 1995. Suhovetski palveli Pohjois-Kaukasuksella, Abhasiassa ja Syyriassa. Hän sai tunnustuksen roolistaan Krimin anneksoinnissa (2014). Suhovetski toimi kolmen vuoden ajan Venäjän 7. maahanlaskudivisioonan komentajana Novorossijskissa. Hän sai syksyllä 2021 nimityksen Venäjän keskisen sotilaspiirin 41. armeijakunnan apulaiskomentajaksi. Suhovetski sai surmansa osallistuessaan Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan maaliskuussa 2022. == Lähteet == Luokka:Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan kaatuneet Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Lunkulanlahti

Lunkulanlahti () on Venäjällä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä sijaitseva Laatokan koillisrannikon suojaisia lahtimainen vesialue. == Maantietoa == Lunkulanlahden vesialue on todellisuudessa Lunkulansaaren suojaama rannikon vesialue, joka on todellisuudessa luode-kaakko- suuntainen ja molemmista päistään avoin salmi. Sen luoteispää yhtyy Uuksunlahden kanssa samassa kohdassa, jossa yhteinen lahdensuu avautuu Laatokan järvenselän suuntaan. Lahdensuuta suojaa kuitenkin vielä Mantsinsaari. Lunkulanlahden kaakkoispäässä on kapea ja matala Perämaansalmi, joka on aluksi 3,5 kilometriä pitkä kapeikko ja joka sitten aukenee leveäksi ja matalaksi lahdeksi. Lahteen laskevat Kirkkojoki, Tulemajoki ja Miinalanjoki. Suurin joki on Tulemajoki, jonka suusta työntyy lahdelle yli 800 metriä pitkä kapea Rimaniemi. Lunkulanlahdella on kuusi pientä luotomaista saarta, joista neljä sijaitsee koillisrannan tuntumassa ja kaksi sijaitsee kaakossa lahden pohjukassa. Suurimman saaren nimi on vanhoissa suomalaiskartoissa Ristisaari ja se sijaitsee Kirkkojoen suulla. Perämaansalmessa on seitsemäntenä saarena Suusaari. Kaikki rannat ovat olleet vanhastaa viljeltyjä ja asuttuja. Tulemajoen varressa sijaitseva Salmi on nykyäänkin suuri taajama, jossa on asukkaita alle 2 000 . == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Laatokan lahdet Luokka:Pitkärannan piiri
Bouilland

Bouilland on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Beaunen kaupungista pohjoiseen. Kunnan alueella on 1100-luvulla perustetun Sainte-Margueriten -luostarin rauniot. Luostari on nimetty Pyhän Margareetan mukaan. Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkko on alkujaan rakennettu 1100-luvulla. Kirkkoa uudistettiin 1400-luvulla, jolloin siihen rakennettiin tuffikellotorni. Sisätiloissa oleva alttari on 1700-luvulta, ja sitä ympäröi takorautainen aita. Kunnan nähtävyyksiä on suuret kalkkikivikalliot. Kallioilla on runsaasti luolia, joissa osassa on myös tippukiviä. Rhoinjoen lähteet ovat luolissa. Joki on kanavoitu kulkemaan osittain maan alla kunnan keskustan kohdalla. Tiedosto:Bouilland.JPG|Saint-Martinin kirkko Tiedosto:Falaise De Bouilland.JPG|Kalkkikivikalliot ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Veronica Rossi

Veronica Rossi (s. 16. kesäkuuta 1973) on brasilialais-amerikkalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten New York Timesin bestseller-listalle päässeestä debyyttitrilogiastaan Under the Never Sky (suom. Paljaan taivaan alla). Warner Brothers Studios on varannut trilogian elokuvaoikeudet. Romaania on myyty kansainvälisellä markkinoilla yli 25 maassa. Rossi muutti lapsuudessaan usein ja asui Meksikossa ja Venezuelassa. Ennen kuin Rossi kirjoitti ensimmäisen kirjansa, hän suoritti perustutkinto-opinnot Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa ja jatkoi kuvataiteen opintoja California College of the Artsissa San Franciscossa. Rossi kirjoittaa myös new adult-kategoriaan lukeutuvia romaaneja kirjailijanimellä Noelle August yhdessä kirjailijan ja toimittajan Lorin Oberwegerin kanssa.http://noelleaugust.com/blog/about/ Rossi asuu nykyisin Pohjois-Kaliforniassa miehensä ja kahden poikansa kanssa. Kun hän ei kirjoita, hän nauttii lukemisesta, maalaamisesta ja laskee minuutteja siihen, että hän voi taas palata keksimään tarinoita kuvitteellisista ihmisistä. == Teokset == === Under the Never Sky-trilogia === * Under the Never Sky (2012) ** Paljaan taivaan alla (2012). WSOY, suomentanut Inka Parpola * Through the Ever Night (2013) ** Halki ikiyön (2013). WSOY, suomentanut Inka Parpola * Into the Still Blue (2014) ** Yhä sininen taivas (2014). WSOY, suomentanut Inka Parpola === Riders-sarja === * Riders (2016) * Seeker (2017) === Muut teokset === * Rebel Spy (2020) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kirjailijan blogi * WSOY:n kirjailijasivusto Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kristin Cast

Kristin Cast (s. 4. marraskuuta 1986) on yhdysvaltalainen nuorille aikuisille suunnattujen kirjojen kirjoittaja. Castin tuotannosta on tunnetuin Yön talo -kirjasarja, jonka hän on kirjoittanut äitinsä P. C. Castin kanssa. == Elämä ja ura == Cast asuu Portlandissa Oregonissa Yön talo-sarjan (engl. House of Night) ensimmäinen kirja Marked (suom. Merkitty) julkaistiin vuonna 2007. Kristin ja hänen äitinsä P. C. Cast kirjoittivat sarjan yhdessä. Kristin aloitti sen parissa ollessaan 19-vuotias. Hän toimi sarjan toimittajana (engl. editor). Sarjan viimeinen osa Redeemed (suom. Paljastettu) julkaistiin vuonna 2014. Vuonna 2014 Cast allekirjoitti viiden kirjan sopimuksen Diversion Booksin kanssa sarjasta nimeltä The Escaped. Sarjan ensimmäinen kirja, Amber Smoke, julkaistiin vuonna 2015. Vuonna 2019 ilmoitettiin, että Shadowhunters- televisiosarjan tuottajat Don Carmody ja David Cormican suunnittelevat Yön talo-sarjan pohjalta televisiosarjaa. Cast ja hänen äitinsä ovat tehneet yhdessä yli 20 kirjaa syyskuuhun 2020 mennessä. == Tuotanto == === Yön talo- sarja === Luotu yhdessä P.C. Castin kanssa. Englanninkieliset alkuteokset on listattu esimerkiksi Kristin Castin kirjailijasivulla . Teokset on suomennuttanut Kustannusosakeyhtiö Otava vuosina 2010-2016. * Merkitty * Petetty * Valittu * Piinattu * Vainottu * Lumottu * Kahlittu * Vapautettu * Määrätty * Salattu * Paljastettu * Pelastettu ==== Yön talo-sarjaan liittyvät novellit ==== * Dragon's Oath, SMP, 2011 ( ) * Lenobia's Vow, SMP, 2012 ( ) * Neferet's Curse, SMP, 2013 ( ) * Kalona's Fall, St. Martin's, 2014 ( ) (ennen sarjan viimeistä osaa) === Escaped-sarja === * Amber Smoke, Diversion Publishing, 2015 ( ) * Scarlet Rain, Diversion Publishing, 2016 ( ) * Cerulean Sea, Diversion Publishing, 2020 ( ) ==== The Escaped-sarjaan liittyvät novellit ==== * The Scent of Salt & Sand, Diversion Publishing, 2016 ( ) (The Escaped-sarjan kirjojen 2 ja 3 välissä) === Sisters of Salem-sarja === * Spells Trouble, Wednesday Books, 2021 ( ) * Omens Bite, Wednesday Books, 2022 ( ISBN 9781250765666 ) === Muut romaanit === * The Dysasters, Wednesday Books, 2019 ( ), yhdessä P.C. Castin kanssa == Viitteet == == Aiheesta muualla == * Yön talo-sarjan verkkosivusto. * Kristin Castin kirjailijasivu Luokka:Yhdysvaltalaiset nuortenkirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heidi Grande Røys

Heidi Grande Røys (s. 6. toukokuuta 1967 Bremanger) on norjalainen entinen sosialistisen vasemmistopuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan uudistus- ja hallintoministerinä vuosina 2005–2009 ja istui suurkäräjillä vuosina 2001–2005. Hän on koulutukseltaan varhaiskasvattaja, ja on valtakunnanpolitiikasta lähtemisestä jälkeen työskennellyt päiväkodinjohtajana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Heidi Grande Røys Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Verolengo

Verolengo () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Verolengo Sapere.it Verolengo Enciclopedia Treccani Verolengo Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 4 780 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Not the Same

Not The Same on australialaisen laulajan Sheldon Rileyn kappale. Hän edusti Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2022. Sheldon Riley esitti kappaleensa kilpailun toisen semifinaalin ensimmäisellä puoliskolla.https://eurovision.tv/participant/sheldon-riley-22 Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 125 pistettä ja saavutti sijan 15. == Lähteet == Luokka:Australian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustuskappaleet
Savigny-sous-Mâlain

Savigny-sous-Mâlain on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 27 kilometriä Dijonin kaupungista länteen. Kunnan keskustassa olevan Saint-Antoinen kirkon alkuperä ulottuu 1100-luvulle. Nykyinen kirkko on peräisin 1300-luvulta. Kirkkoa on kuitenkin uusittu vuosisatojen aikana 1500-, 1800- ja 1900-luvuilla. Kirkontornin kattotiilet ovat seudulle tyypillistä lasitettua kattotiiltä. Viereisellä hautausmaalla on 1500-luvulla veistetty kalvaarioryhmä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Kylmän sodan Suomi

Kylmän sodan Suomi on Yleisradion vuonna 2021 julkaisema dokumentaarinen televisiosarja, joka käsittelee suomettumista sekä laajemmin Suomen poliittista historiaa kylmän sodan aikana. Sarjan on toimittanut Jari Tervo ja käsikirjoittanut Marjo Vilkko sekä taustatoimittanut Santtu Luoto. Kertojaäänenä on Antti Seppänen.Kylmän sodan Suomi. Yle Areena. Viitattu 4.3.2022. Samanaikaisesti televisiosarjan kanssa julkaistiin myös radiosarja Suomettumisen aika. Sekä televisio- että radiosarja julkaistiin Yle Areenassa kokonaisina 27. joulukuuta 2021. Ne esitettiin myös Yle TV1:ssä ja Yle Radio 1:ssä 27. joulukuuta 2021 – 5. tammikuuta 2022. Toimittaja Pekka Torvinen kehuu sarjaa Helsingin Sanomissa siitä, että se tervetulleesti muistuttaa ja läpivalaisee suomettumisen aikakautta varsinkin nuoremmille yleisöille. Suomalaiset historian tutkijat ovat kritisoineet sarjaa yksiulotteiseksi ja moraalinarratiiviseksi. == Jaksot == * Jakso 1: Hämärän rajamaa * Jakso 2: Erityisiä suhteita * Jakso 3: Kauko-ohjattu maa * Jakso 4: Hyödyllinen Idiootti * Jakso 5: Uusi sukupolvi * Jakso 6: Vapautta vai lumetta? * Jakso 7: Viimeinen filminauha * Jakso 8: Minä tunnustan == Lähteet == Luokka:Suomettuminen Luokka:Yle TV1:n televisio-ohjelmat Luokka:Yle Areena -alkuperäissarjat Luokka:2020-luvun suomalaiset dokumenttiohjelmat
Sari Lindblom

Sari Lindblom (julkaisuissa Lindblom-Ylänne; s. 6. toukokuuta 1960 Helsinki) on suomalainen filosofian tohtori ja yliopistopedagogiikan professori sekä Helsingin yliopiston rehtori vuodesta 2022. Toimikausi kestää heinäkuun 2023 loppuun. Hänet valittiin uudelle viisivuotiselle toimikaudelle, joka alkaa elokuun alussa 2023. Lindblom toimi aiemmin helmikuusta 2017 lähtien opetuksesta vastaavana vararehtorina ja rehtorin sijaisena. Hän toimi edeltäjänsä Jari Niemelän sairausloman sijaisena 2020–2022. Lindblom on ensimmäinen Helsingin yliopiston rehtorina toiminut nainen. Lindblom valmistui maisteriksi psykologiasta Helsingin yliopistosta 1986 ja lisensiaatiksi 1988. Hän väitteli filosofian tohtoriksi (psykologian tohtoriksi) vuonna 1999. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1999) oli otsikoitu Studying in a traditional medical curriculum : study success, orientations to studying and problems that arise. Hänet nimitettiin kasvatuspsykologian dosentiksi 2001. Lindblomin tutkimuskohteita ovat olleet muun muassa yliopisto-oppiminen ja -opettaminen sekä arviointi ja laatu psykologisesta ja kasvatuspsykologisesta näkökulmasta. Hän on tutkinut esimerkiksi opiskelijoiden opintopolkuja sekä opintojen etenemiseen ja opintomenestykseen vaikuttavia tekijöitä. Lindblom nimitettiin aluksi professoriksi alkujaan määräaikaiseksi (2004-2009), mutta sittemmin yliopistopedagogiikan professuuri on jatkunut. Hän toimi Yliopistopedagogiikan keskus HYPE:n johtajana 2004–2017, kasvatustieteen ja käyttäytymistieteiden laitoksen tutkimusvarajohtajana 2007–2015 ja käyttäytymistieteellisen tiedekunnan tutkimuksesta ja tohtorikoulutuksesta vastaavana varadekaanina 2014–2016. Sari Lindblomin isä on ministeri Seppo Lindblom ja isoisä pääjohtaja Olavi Lindblom, jotka olivat molemmat tunnettuja sosiaalidemokraattisia poliitikkoja.Venla Pystynen: Tytär ei jäänyt vieraaksi Helsingin Sanomat 6.5.2023. Viitattu 6.5.2023.Kuka kukin on 1978, s. 530 Runeberg.org. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Helsingin yliopiston rehtorit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chris McKenna (käsikirjoittaja)

Chris McKenna on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän on kirjoittanut ja tuottanut televisiosarjaa Paluu pulpettiin. Tämän lisäksi hän on myös käsikirjoittanut elokuvat Spider-Man: Homecoming (2017), Spider-Man: Far From Home (2019) ja Spider-Man: No Way Home (2021). Luokka:Yhdysvaltalaiset käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gottfried Arnold

Gottfried Arnold (5. syyskuuta 1666 Annaberg. Saksi, Saksa - 30. toukokuuta 1714, Perleberg, Brandenburg, Saksa) oli saksalainen luterilainen, pietistinen teologi, kirkkohistorioitsija, virsirunoilija ja kirjailija. Arnold kävi koulua Gerassa ja opiskeli Wittenbergissä. Vuonna 1689 hänestä tuli kotiopettaja Dresdenissä. Hän tapasi siellä pietismin alullepanijan, Philipp Jakob Spenerin, kiintyi häneen voimakkaasti ja heidän ystävyytensä jatkui läpi elämän. Hänet nimitettiin hovisaarnaajaksi ja Spenerin suosituksesta papiksi Quedlinburgiin. Hän tutustui radikaalipietismiin ja alkoi tutkia kirkon lankeemuksia. Hän liittyi radikaalipietisteihin, muutaman vuoden ajaksi separatistipiireihinkin, joille virallinen kirkko merkitsi Baabelia. Hän jätti perinteisen kirkon ja yritti kaikin tavoin elvyttää alkuseurakunnan elämä oman aikansa seurakunnan elämän esikuvaksi. Nuoruusvuosinaan hän puolusti voimakkaasti askeettista elämää ja puhui paljon selibaatin puolesta, mutta 34-vuotiaana hän meni naimisiin; ja vaikka hän itse todisti, että tämä avioliitto, joka oli kaikin puolin sopiva, oli auttanut häntä suuresti hengellisessä elämässä, se loukkasi monia hänen innokkaampia ihailijoitaan. Hessen-Darmstadtin maakreivi Ernst Ludwig nimitti hänet 1697 Giesseniin historian professoriksi, mutta hän ei viihtynyt akateemisessa virassa ja erosi siitä 1698 ja palasi taksiin Quedlinburgiin. 1701 hän solmi avioliiton ja sen seurauksena jätti separatistit ja pääsi papin virkaan, jota hän hoiti eri seurakunnissa Preussissa ja lopulta kirkkoherrana Perlebergissä. Hän julkaisi useita hartauskiroja, joista merkittävin oli 1709 ilmestynyt "Paradiesischer Lustgarten". Sen seitsemäs painos julkaistiin 1746. Hänet tunnetaan ennen muuta kirkkohistorian tutkijana. Hänen kirjansa Unparteiische Kirchen- und Ketzer-Historie (Frankfurt-am-Main, 1699-1700, Puolueeton kirkko- ja kerettiläishistoriansa ja muut teoksensa sisälsivät rajua kirkon kritiikkiä. Sen mukaan kirkko on ollut aina väärässä ja ne, joita kirkko on pitänyt kerettiläisinä, olivat oikeassa. Muita hänen kirjoittamia kirjoja on mm "Die Erste Liebe zu Chtisto", 1696 ja "Geheimniss der göttlichen Sophia oder Weisheit", 1700. Arnold on kirjoittanut myös lukuisia virsiä. Niitä ei nykyään juurikaan tunneta. Tunnetuin niistä on "O Durchbrecher aller Bande", joka ilmestyi "Göttliche Liebes Funcken" -kirjassa 1698. Suomen evankelis- luterilaisen kirkon virsikirjassa se on virsi 404 "Voittaja, suo voitto meille" (Ruots. Nils Ahnlund 1936, suom. Per Boreman 1944, uud. Jaakko Haavio 1961). Ruotsin kirkon virsikirjassa se on virsi 568, Niilo Rauhalan 2001 muokkaamana suomennoksena. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset virsirunoilijat Luokka:Saksalaiset papit Luokka:Radikaalipietismi Luokka:Vuonna 1666 syntyneet Luokka:Vuonna 1714 kuolleet
Elämä, näytä minulle kasvosi

Elämä, näytä minulle kasvosi on Jouni Hiltusen ohjaama, käsikirjoittama ja kuvaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2004. Elokuva käsittelee yksinhuoltajuutta sekä isän ja pojan välistä suhdetta. Ohjaaja Hiltusen isä ajautui vuonna 1967 yksinhuoltajaksi ja kirjoitti tällöin ajatuksiaan päiväkirjaan. Elokuvassa itsekin yksinhuoltajana oleva Hiltunen matkaa oman poikansa kanssa Suomesta Espanjaan isänsä päiväkirjamerkintöjen innoittamana. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Lapeerin piirikunta

Lapeerin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 88 619 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Lapeerin kaupunki, joka on myös Lapeerin piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1822. == Väestö == Vuonna 2020 Lapeerin piirikunnan 88 619 asukkaasta valkoisia oli 96,1 %, mustia 1,2 %, aasialaisia 0,7 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 4,1 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,4 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Vardarin alue

Vardarin alue on yksi Pohjois-Makedonian alueista. Se sijaitsee maan eteläosassa. Alueella asuu 150 359 asukasta, ja alueen pinta-ala on 4 042 neliökilometriä. Alueen väkiluku on laskussa. Alueen HDI on 0,769. Alueen asukkaista 89% on makedonialaisia. == Kaupungit == Alueella sijaitsee seuraavat kunnat ja kaupungit: * Čaška * Demir Kapija * Gradsko * Kavadarci * Lozovo * Negotino * Rosoman * Sveti Nikole * Veles == Lähteet == *
Inghamin piirikunta

Inghamin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 284 900 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Masonin kaupunki, ja suurin kunta on Lansing, Michiganin pääkaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1829. == Väestö == Vuonna 2020 Inghamin piirikunnan 284 900 asukkaasta valkoisia oli 75,6 %, mustia 12,4 %, aasialaisia 7,0 % ja alkuperäisasukkaita 0,6 %. Vuonna 2019 12,7 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 9,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
107 (luku)

107 (sataseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 106 ja seuraa luku 108. == Matematiikassa == * 107 on 28. alkuluku. * 107 on turvallinen alkuluku, koska 107 = 2 \cdot 53 + 1 ja 53 on alkuluku. * 107 on 109:n alkulukukaksonen. * 107 on 103:n alkulukuserkku. * 107 on Mersennen alkuluvun 2^{107}-1 eksponentti. * 107 on palindromi binäärijärjestelmässä. * 107 on palindromi seitsenjärjestelmässä (2127). * 107 on toinen alkuluku takaperin kymmenjärjestelmässä (701). * 107 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä: 107 = 153_8 ja 351_8 = 233. * 107 voidaan muodostaa neljän positiivisen kuutioluvun summana: 4^3+3^3+2^3+2^3. * 107 esiintyy lukujonossa, joka saadaan, kun aloitetaan ykkösestä ja lasketaan aina yhteen lukujonon kaikkien edellisten jäsenten numerot. * 107 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa on jaollinen 107:llä. * 107 on 19 ensimmäisen positiivisen kokonaisluvun itseään pienempien tekijöiden summa. * 2^{107} takaperin eli 821 882 010 875 193 363 312 928 672 952 261 on alkuluku. Kyseisessä luvussa ei myöskään ole yhtään nelosta. * Nelitilainen Turingin kone voi tyhjältä nauhalta aloitettuaan siirtyä enintään 107 askelta ennen pysähtymistään. * Reiättömiä heptominoja on 107 erilaista, kun kierrettyjä tai peilattuja kuvioita ei lasketa erikseen (katso kuva). == Luonnontieteissä == * Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 107 on bohriumin järjestysluku. * Hopea-107 on hopean vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.Isotope data for silver-107 in the Periodic Table (arkistoitu) * 107 Camilla on pikkuplaneetta. == Muissa yhteyksissä == * Lakkautettu seututie 107 kulki Lohjan ja Sammatin välillä. * Peugeot 107 on henkilöautomalli. * Avaruussukkula Columbia tuhoutui lennolla STS-107. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Kymmenen euron kesämekot

__NOTOC__ Kymmenen euron kesämekot on Aksimin studioalbumi, joka julkaistiin 18. joulukuuta 2017. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelu == * Soundi: Levyarvio: Kun oma isä kuolee – Aksimin toinen soololevy sisältää isoja kappaleita kovista aiheista Viitattu 4.3.2022. == Lähteet == Luokka:Aksimin albumit Luokka:Vuoden 2017 albumit
Axel Rikberg

Peter Axel Rikberg (3. kesäkuuta 1862 Tyrvää – 3. maaliskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Peter Axel RikbergHallintoneuvos Axel Riberg kuollut, Helsingin Sanomat, 04.03.1937, nro 61, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotAikalaiskirja 1934 Axel Rikbergin vanhemmat olivat Tyrvään pitäjänapulainen Berndt Robert Rikberg (1819–1867) ja Sofia Amalia Rydman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1881 Hämeenlinnan normaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1886. Rikberg sai varatuomarin arvon 1889.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Berndt Robert Rikberg. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 4.3.2022. Rikberg oli kanslistina Suomen sotakomissariaatissa vuodesta 1889 alkaen. Hän oli senaatin kamaritoimituskunnan kanslistina 1895 ja sota- asiaintoimituskunnan kanslistina 1895–1901. Rikberg nimitettiin 1901 valtiokonttorin kamreeriksi, mutta hänet erotettiin tästä virasta venäläisten viranomaisten toimesta 1910. Rikberg oli sitten Helsingin kaupungin verovalmistelukunnan puheenjohtajana ja vuonna 1917 v.t. kamreerina senaatin valtiovaraintoimituskunnassa. Rikberg oli viimeksi korkeimman hallinto- oikeuden hallintoneuvoksena 1918–1932. Hän oli useiden komiteain puheenjohtajana, sihteerinä ja jäsenenä ja toimi valtiovarainvaliokunnan sihteerinä useilla valtiopäivillä. Axel Rikberg oli naimisissa 1890-1910 Augusta Matilda Johanssonin (k. 1910) kanssa ja vuodesta 1911 filosofian maisteri Selma Charlotta Elisabet Arppen kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Sony Hit Bit

Sony Hit Bit oli Sonyn valmistama ja vuonna 1984 julkaistu MSX-pohjainen mikrotietokone. Sen keskussuoritin oli Zilog Z80, jonka kellotaajuus oli 3,5 megahertsiä. Laitteessa oli 48 kilotavua ROM-muistia ja 64 kilotavua RAM- muistia. Video-RAM:ia oli 16 kilotavua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.computinghistory.org.uk/det/512/Sony-HB-75B-HitBit/ Luokka:Vuoden 1984 tietokoneet Luokka:MSX Luokka:Sony
Metsolan koulu (Jalasjärvi)

Metsolan koulu on noin 60 oppilaan alakoulu Kurikassa, entisen Jalasjärven kunnan Jokipiin kylässä, valtatie 3:n varrella. Koulunjohtajana toimii Arto Putkonen. Koulu aloitti toimintansa kansakouluna vuonna 1920Hongisto, Jouko: ”Metsolan koulun vaiheita vuosilta 1920–1995”, s. 78–83 teoksessa . ==Historiaa== Metsolan kansakoulu alkoi vuonna 1904 aloittaneen Harrin koulun jälkeen toisena kouluna Jalasjärven Kurikan puoleisissa kylissä. Metsolaa kävivät Jokipiin, Paidannevan, Kettukylän ja Kivistön lapset. Koulutaloksi ostettiin nimismies Petterssonin leskeltä entinen kruununvoudin virkatalo. Ensimmäinen opettaja oli Multialta tullut Edvard Lemponen, joka työskenteli Metsolan koulussa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1951. Hänen vaimonsa Signe opetti tyttöjen käsitöitä koko tämän ajan. Vuonna 1926 alkaneen alakoulun ensimmäinen opettaja oli Siiri Autionmäki ja hänen jälkeensä Rauha Kataja. Uusi kivinen koulurakennus valmistui samalle tontille kolmostien varteen vuonna 1953. Samoihin aikoihin uusiksi opettajiksi tulivat aviopari Kalle ja Martta Keskinen sekä kolmanneksi Ritva Kangas (myöhemmin Kalliokoski), kunnes oppilasmäärä väheni niin että syksyllä 1957 palattiin kahden opettajan malliin. 1960-luvun alussa aloitti uusi opettajapariskunta, Veli-Matti ja Hilkka Rajala, jotka tekivät koulussa 30 vuoden uran. Pienimmillään Metsolan koulun oppilasmäärä oli peruskouluun siirtymisen jälkeen vuosina 1980–1984, vain nelisenkymmentä oppilasta. Vanha puukoulu voitiin antaa kansalaisopiston käyttöön. ==Lähteet== Luokka:Kurikan oppilaitokset Luokka:Jalasjärvi Luokka:Suomen peruskoulut
ViO

ViO on rap-artisti Iben viides studioalbumi. Se julkaistiin 4. maaliskuuta 2022.iTunes: IBE: ViO music.apple.com. Viitattu 4.3.2022. Albumilla vierailevat Pehmoaino, Turisti ja Jami Faltin. Albumista julkaistiin 50-minuuttinen musiikkivideo. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Klangi: Levyarvostelu: ibe – ViO Viitattu 30.3.2022. * Rumba: 7,8/10Nuoruuden kirkasotsaisuus kuuluu yhä valloittavasti, vaikka kypsymistä onkin tapahtunut – arviossa Iben Vio Viitattu 30.3.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Iben albumit
Kattilajärvi (Lieksa)

Kattilajärvi on läpivirtausjärvi Lieksanjoen varrella Lieksan itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 93 kilometriä pohjoiskoilliseen. Kattilajärvi sijaitsee Ruunaan retkeilyalueen länsiosassa.Kattilajärvi. Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Maantiede == Kattilajärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Järven muodon määrittää kaakkoon suuntaava Naukuniemi, jonka lounaispuolella sijaitsee Kattilajärven länsiosan Kattilalampi ja Valkamolahti sekä koillispuolella Airovirta ja Naukulahti. Naukuniemen kaakkoispuolella levittäytyy noin puolen neliökilometrin laajuinen järvenselkä, johon Lieksanjoki laskee idästä Neitijärveltä (132,8 metriä mpy) ja jonka eteläkolkasta joki jatkuu Kattilakosken kautta etelään Murroojärvelle (130,2 metriä mpy). Kattilajärven syvin kohta, 19 metriä, sijaitsee järven itäosassa. Järven pohjoisimmat osat ovat matalia. Kattilajärvessä sijaitsee yksitoista pientä saarta. Kattilajärven vesitilavuus on 6 760 000 kuutiometriä. Kattilajärvi (04.491.1.007) kuuluu Neitijärven alueeseen (04.491), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ruunaanjoen valuma-alue (04.49) ja ensimmäinen jakovaihe Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Neitijärven alueella on 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Neitijärvi on laajin. Kattilajärvi on toiseksi laajin ja Murroojärvi kolmanneksi laajin.Neitijärven alue (04.491). Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. Lieksan Kattilajärvi on laajin Suomen kymmenestä vähintään hehtaarin laajuisesta Kattilajärvestä.Kattilajärvi. Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Murroojärvi

Murroojärvi on läpivirtausjärvi Lieksanjoen varrella Lieksan itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 80 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 91 kilometriä pohjoiskoilliseen. Murroojärvi sijaitsee Ruunaan retkeilyalueen lounaisosassa.Murroojärvi. Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Maantiede == Murroojärvi on etelä–pohjoissuuntainen. Vastuuniemi jakaa järven pohjoisosan luoteiseen Murroolahteen ja koilliseen järvenosaan, johon Lieksanjoki laskee pohjoisesta Kattilajärvestä (131,6 metriä mpy). Lieksanjoki jatkuu Murroojärven kaakkoiskolkasta Murrookoskea etelään Siikajärveen (123,0 metriä mpy). Suurin osa Murroojärvestä on vähintään 1,5 metriä ja korkeintaan 6 metriä syvä. Syvin kohta, 17 metriä, sijaitsee järven koillisosassa. Murroojärven matalassa luoteisosassa sijaitsee yksi pieni saari. Järven länsipuolella levittäytyy Vilakansuo ja itäpuolella Kuikkasuo. Murroovaara, joka on ylänkömaata, sijaitsee kolmisen kilometriä Murroojärveltä kaakkoon. Murroojärven vesitilavuus on 3 792 000 kuutiometriä. Murroojärvi (04.491.1.001) kuuluu Neitijärven alueeseen (04.491), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ruunaanjoen valuma-alue (04.49) ja ensimmäinen jakovaihe Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Neitijärven alueella on 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Neitijärvi on laajin. Kattilajärvi on toiseksi laajin ja Murroojärvi kolmanneksi laajin.Neitijärven alue (04.491). Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Siikajärvi (Juva)

Siikajärvi on moniosainen, niemimaiden pirstoma järvi Juvan eteläosassa Etelä- Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 41 kilometriä itään.Siikajärvi. Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Maantiede == Siikajärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 26 360 metriä. Järven länsiosaa jakaa pohjoiseen suuntaava Valkosniemi ja itään suuntaava Mökinniemi, jota ympäröivä järvenosa jakautuu useiksi pieniksi lahdiksi. Järven itäosa koostuu yli kilometrin mittaisesta melko kapeasta järvenosasta ja sen koillispuolisesta Matilanlahdesta. Länsi- ja itäosaa yhdistää kapea Sappulansalmi. Lähes kolmasosa Siikajärvestä on vähintään 10 metriä syvä ja kuudesosa vähintään 15 metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven länsiosassa. Matilanlahti on suurimmaksi osaksi matala. Siikajärven saariluku on kuusi. Saarten yhteispinta-ala on 44 aaria, eikä niillä ole karttanimiä. Siikajärven rannoilla on sekä peltoa että metsämaata, pientaloja on melko paljon. Valkosniemen korkein kohta sijaitsee noin 40 metriä järven pinnan yläpuolella. Siikajärvi jatkuu samantasoisena (79,4 metriä mpy) ja samannimisenä Matilanlahdelta itään. Itäisempi Siikajärvi (04.122.1.004) on niin ikään rannoiltaan polveileva. Se jatkuu edelleen samantasoisena Kapeavetenä itään. Siikajärvet laskevat Kapeaveden kautta Koskenlampeen, joka laskee Siikakoskenjokea Enonveteen (75,8 metriä mpy), joka on osa Saimaata. Siikajärven vesitilavuus on 17 761 000 kuutiometriä. Siikajärvi (04.122.1.031) kuuluu Siikajoen valuma-alueeseen (04.122), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden-Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Siikajärvi on Siikajoen valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Hietajärvi. Siikajoen valuma-alueeseen kuuluu 57 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Saarijärven - Hanhijärven alue (04.163). Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. Juvan Siikajärvi on laajin Suomen 27:stä Siikajärvestä. Sen itäpuolinen Siikajärvi on toiseksi laajin.Siikajärvi. Järviwiki. Viitattu 22.2.2022. == Lähteet == Luokka:Juvan järvet Luokka:Suur-Saimaan alue
Svjatošynsko-Brovarska-linja

Svjatošynsko-Brovarska-linja () on Kiovan metron ensimmäinen linja. Linja avattiin 6. marraskuuta 1960. Linjan pituus on 22,7 kilometriä ja siinä on 18 asemaa. == Asemat == * Akademmistetško (Академмiстечко) * Žytomyrska (Житомирська) * Svjatošyn (Святошин) * Nyvky (Нивки) * Beresteiska (Берестейська) * Šuljavska (Шулявська) * Politeh’nitšnyi instytut (Політехнічний інститут) * Vokzalna (Вокзальна) * Universytet (Унiверситет) * Teatralna (Театральна) * H’reštšatyk (Хрещатик) * Arsenalna (Арсена́льна) * Dnipro (Дніпро) * Hidropark (Гідропарк) * Livoberežna (Лівобережна) * Darnytsja (Дарниця) * Tšernihivska (Чернiгiвська) * Lisova (Лісова) == Galleria == Kuva:Akademmistechko metro station Kiev 2010 01.jpg Kuva:Universytet metro station Kiev 2010 01.jpg Kuva:Dnipro Metro Station (2019-06-30) 03.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiovan metro
Modern Primitive

__NOTOC__ Modern Primitive on kreikkalaisen death metal -yhtye Septicfleshin studioalbumi, joka julkaistiin 20. toukokuuta 2022. ==Kappaleet == # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Seth Siro Anton - laulu, basso * Christos Antoniou - kitara * Sotiris Anunnaki V - laulu, kitara * Psychon - kitara * Kerim ’Krimh’ Lechner - rummut == Arvostelut == * Imperiumi: 9/10https://www.impe.fi/reviews/1/23025 Levyarvostelu: Septicflesh - Modern Primitive] Viitattu 20.6.2022. * Inferno: Mestarillinen taidonnäyte – arviossa Septicflesh Viitattu 5.7.2022. * Soundi: Levyarvio: Tuttu kattaus massiivista äärimetallia sinfoniaorkesterilla – Septicfleshin soundi on taidokas mutta tavanomainen Viitattu 20.6.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kreikkalaiset albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Sokojärvi

Sokojärvi on syvyyssuhteiltaan vaihteleva järvi Lieksan eteläosassa Pohjois- Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 67 kilometriä pohjoiskoilliseen.Sokojärvi. Järviwiki. Viitattu 23.2.2022. == Maantiede == Sokojärven on kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 3,7 kilometriä. Järven eteläosa on kapea, keskiosan leveys on noin 900 metriä, pohjoisosan muodostaa Kanavalahti. Saaria ei ole. Lähes kaksi kolmasosaa Sokojärvestä on korkeintaan kuusi metriä syvä ja runsas viidesosa vähintään 10 metriä syvä. Syvä vyöhyke kulkee järven itärannan myötäisesti, ja sen pituus on noin 2,4 kilometriä. Järven luoteinen osa on matala. Eteläosan Viitalahdessa on 10-metrinen syvänne. Sokojärven rannat ovat havumetsää. Pientaloja on etenkin itäisellä rannalla. Järveen virtaa useita suo-ojia ja se laskee luoteisrannalta alkavaa Sokojokea luoteeseen. Sokojärven vesitilavuus on 11 951 000 kuutiometriä. Sokojärvi (04.429.1.040) kuuluu Sokojoen valuma- alueeseen (04.429), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen jakovaihe Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Sokojoen valuma-alueella on 45 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Sokojärvi on laajin. Pitkäjärvi on toiseksi laajin.Sokojoen valuma-alue (04.429). Järviwiki. Viitattu 23.2.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Ivan Mazepan risti

Ivan Mazepan risti () on ukrainalainen kunniamerkki, joka on perustettu vuonna 2009 presidentti Viktor Juštšenkon määräyksellä. Kunniamerkki on nimetty ukrainalaisen kansallissankarin, Ivan Mazepan, mukaan. Risti myönnetään henkilölle merkittävistä panoksista Ukrainan kulttuurin, puolustusvoimien ja historian perinnön saralla sekä merkittävästä hyväntekeväisyydestä. Saajan ei välttämättä tarvitse olla Ukrainan kansalainen. == Lähteet == Luokka:Ukrainan kunniamerkit
Kalamazoon piirikunta

Kalamazoon piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 261 670 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Kalamazoon kaupunki, joka on myös Kalamazoon piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1830. == Väestö == Vuonna 2020 Kalamazoon piirikunnan 261 670 asukkaasta valkoisia oli 81,2 %, mustia 11,8 %, aasialaisia 2,8 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 7,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,2 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Suuri-Säyneinen

Suuri-Säyneinen on järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 54 kilometriä koilliseen.Suuri-Säyneinen. Järviwiki. Viitattu 24.2.2022. == Maantiede == Suuri-Säyneisen pituus järven kaakkoisosan Konttilahdesta luoteisosan Pakomaanlahteen on 3,6 kilometriä. Pääaltaan leveys lounaasta koilliseen on noin 1,5 kilometriä. Sen koillispuolella sijaitsee noin puolen neliökilometrin laajuinen Saunalahti, jota erottaa pääaltaasta Kylvöniemi. Noin viidesosa Suuri-Säyneisestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Lounaisosan Lehdonselkä on hyvin matala, sitä erottaa järven syvemmästä keskiosasta Pitkäniemi ja joukko saaria, joista laajin on noin neljähehtaarinen Suurisaari. Myös Saunalahti on sangen matala. Suuri-Säyneiseen virtaa suo-ojia ja laskuoja pohjoisesta Suuri-Valkeisesta (116,1 metriä mpy). Suuri-Säyneisen ja Suuri-Valkeisen välisen kannaksen leveys on alle sata metriä. Koillisesta laskee Kumpunen (116,9 metriä mpy) Kumpusenjokea. Suuri-Säyneinen kääntyy alavirtaan luoteisrannalla, josta alkaa länteen Pieni-Säyneiseen (96,1 metriä mpy) virtaava Ryöpänjoki. Pieni- Säyneinen laskee edelleen länteen Ala-Siikajärveen (95,6 metriä mpy). Säyneis- järvien välissä sijaitsee Säyneisen kylä peltoineen. Myös Suuri-Säyneisen itäpuolella on peltomaata. Suuri-Säyneisen vesitilavuus on 21 001 000 kuutiometriä. Suuri-Säyneinen (04.625.1.003) kuuluu Ryöpänjoen valuma- alueeseen (04.625), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuotjärven alue (04.62) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ryöpänjoen valuma-alueeseen kuuluu 12 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Suuri- Säyneinen, Kumpunen ja Pieni-Säyneinen.Ryöpänjoen valuma-alue (04.625). Järviwiki. Viitattu 24.2.2022. == Lähteet == Luokka:Juankosken järvet Luokka:Säyneinen Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Vapauden ritarikunta

Vapauden ritarikunta () on ukrainalainen ritarikunta, joka on perustettu vuonna 2008 presidentti Viktor Juštšenkon määräyksellä. Sitä myönnetään tunnustuksena Ukrainan itsenäisyyden ja suvereniteetin hyväksi tehdyistä ansioista sekä perustuslaillisten oikeuksien ja vapauksien edistämisestä. Saajan ei tarvitse olla Ukrainan kansalainen ja tunnustus voidaan myöntää myös postuumisti. Ritarikunnassa on vain yksi luokka: * ritarikunnan nauha == Lähteet == Luokka:Ukrainan kunniamerkit
Lenaween piirikunta

Lenaween piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 99 423 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Adrianin kaupunki, joka on myös Lenaween piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1822. == Väestö == Vuonna 2020 Lenaween piirikunnan 99 423 asukkaasta valkoisia oli 93,7 %, mustia 3,0 %, alkuperäisasukkaita 0,6 % ja aasialaisia 0,5 %. Vuonna 2019 5,0 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Iso Vehkalahti

Iso Vehkalahti on säännöstelty järvi Juankosken taajaman kaakkoispuolella Kuopion itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 38 kilometriä itäkoilliseen.Iso Vehkalahti. Järviwiki. Viitattu 24.2.2022. == Maantiede == Ison Vehkalahden mutkaisen rantaviivan pituus on 18 588 metriä. Järven eteläosassa on pitkiä ja kapeita lahtia (Juntinlahti, Rajosalmi). Pohjoisessa on leveä Haapakaarteenlahti. Yli neljäsosa Isosta Vehkalahdesta on vähintään 10 metriä syvä ja kahdeksasosa vähintään 15 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven lounaisosassa. Ison Vehkalahden itäpuolella sijaitsee Pieni Vehkalahti, johon Ison Vehkalahden säännöstely vaikuttaa suoraan. Järvien välisen Kaunisharjun kapein kohta on noin 80 metriä. Ison Vehkalahden saariluku on viisi. Laajin saari on noin 20-hehtaarinen Ahmonsaari, jonka länsipuolella sijaitsee noin nelihehtaarinen Lammassaari, jonka eteläpuolella sijaitsee Tikansaari. Haapakaarteenlahden pohjoisosassa sijaitsee Mäntysaari ja Lehtisaari. Ison Vehkalahden rannoilla on sekä pelto- että metsämaata. Ison Vehkalahden vesitilavuus on 20 386 500 kuutiometriä. Iso Vehkalahti (04.612.1.002) kuuluu Karjalankosken alueeseen (04.612), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Karjalankosken alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Iso Vehkalahti, Pieni Vehkalahti ja Karjalankosken allas.Karjalankosken alue (04.612). Järviwiki. Viitattu 24.2.2022. == Lähteet == Luokka:Juankosken järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Jacksonin piirikunta (Michigan)

Jacksonin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 160 366 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Jacksonin kaupunki, joka on myös Jacksonin piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1829. == Väestö == Vuonna 2020 Jacksonin piirikunnan 160 366 asukkaasta valkoisia oli 87,6 %, mustia 8,1 %, aasialaisia 0,9 % ja alkuperäisasukkaita 0,4 %. Vuonna 2019 3,1 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Saarijärvi (Kouvola, Kuisma)

Saarijärvi on melko syvä metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen. Osa järven rannoista kuuluu Repoveden kansallispuistoon. == Maantietoa == Saarijärvi on 1,6 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Nimettyjä lahtia ovat Karjolahti, Pyrstiönlahti ja Kampusenlahti. Siinä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 4,33 hehtaaria eli noin noin 4,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia ja kolmas on alle aarin kokoinen. Laajin saari on järven luoteisosan Aholansaari ja järven lounaisosassa sijaitsee Iivanansaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 11,09 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01109 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 12,8 metriä. Sen syvänteessä on 47,2 metriä syvää. Noin neljäsosa Saarijärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvintä on järven itäosassa, jossa sijaitsee noin 2,5 hehtaaria laaja vähintään 40 metriä syvä alue. Kaakkoinen ranta syvenee paikoin jyrkästi, 30 metrin syvyyskäyrä kulkee lähimmillään noin 30 metrin päässä rantaviivasta. Noin kymmenesosa järven vesitilavuudesta on yli 25 metrin syvyydessä. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,6 kilometriä. Saarijärven läheisyydessä sijaitsee Tolosen ohella lukuisia pieniä järviä ja lampia. Järven rannat ovat metsämaata, joka kohoaa paikka paikoin noin 30–40 metriä järven pintaa korkeammalle. == Luontoarvoja == Osa järven rannoista sijaitsee Repoveden kansallispuistossa, mutta sen vesialue ei kuulu siihen. Järven pohjoisrannat ja lounaisrannat sekä molemmat suuret saaret kuuluvat Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueeseen. Suojelualueella sijaitsee myös retkeilijöille tarkoitettu Savottakämppä ja erilaiset huoltorakennukset, jonne johtaa tie Voikoskelta. Savottakämpän pysäköintialue on hyvä lähtöpaikka moneen kohteeseen suuntautuvalle retkeilylle. Järven itärannat kuuluvat kansallispuistolle, mutta länsirannat kuuluvat yksityiselle omistajalle. Suuri osa järven koillisosasta jää Pahkajärven ampuma-alueen puolelle eikä se ole retkeilijöiden käytettävissä. == Vesistösuhteita == Saarijärvi (14.985.1.005) kuuluu Koskijärven valuma-alueeseen (14.985), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Saarijärvi on Koskijärven valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Koskijärvi. Koskijärven valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Koskijärven valuma-alue (14.985). Järviwiki. Viitattu 25.2.2022. Saarijärven lounaiskolkasta lähtee laskuoja etelään laskien Toloseen (95,3 metriä mpy.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Repoveden kansallispuisto Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue
Eatonin piirikunta

Eatonin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 109 175 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Charlotten kaupunki, ja suurin kunta on Delta Charter Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1829. == Väestö == Vuonna 2020 Eatonin piirikunnan 109 175 asukkaasta valkoisia oli 87,1 %, mustia 7,2 %, aasialaisia 2,5 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 6,7 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 4,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Ionian piirikunta

Ionian piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 66 804 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Ionian kaupunki, joka on myös Ionian piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1831. == Väestö == Vuonna 2020 Ionian piirikunnan 66 804 asukkaasta valkoisia oli 92,3 %, mustia 4,8 %, alkuperäisasukkaita 0,7 % ja aasialaisia 0,5 %. Vuonna 2019 2,9 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,6 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Kyiv Post

Kyiv Post on ukrainalainen englanninkielinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1995. Vuodesta 1997 alkaen lehti alkoi ilmestyä netissä. Joulukuusta 2021 lähtien lehden virkaatekevänä päätoimittajana on toiminut Bohdan Nahailo. Marraskuun alussa 2021 lehden koko toimitus sai potkut ja lehti lakkautettiin lyhyeksi aikaa. Syynä oli lehden omistajan, Adnan Kivanin, yritys laajentaa ja luoda uusi ukrainankielinen lehti, mikä ei sopinut lehden toimittajakunnalle. Kuukautta myöhemmin joukko entisiä lehden toimittajia perusti uuden lehden nimeltä The Kyiv Independent. Suurin osa lehden rahoituksesta tulee sen oman ilmoituksen mukaan mainostuloista, tilaajien maksuista ja tapahtumien järjestämisestä. Lisäksi lehti on saanut lahjoituksia mm. Tanskan hallitukselta, Natolta ja Toimittajat ilman rajoja -järjestöltä. Vuonna 2020 lehti työllisti noin 50 henkilöä. == Lähteet == Luokka:Ukrainalaiset sanomalehdet