EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Noussair Mazraoui

Noussair Mazraoui (; s. 14. marraskuuta 1997 Leiderdorp, Alankomaat) on marokkolainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan laitapuolustaja ja on edustanut kesästä 2024 alkaen seurajoukkuetasolla englantilaista Manchester Unitedia. Mazraoui kasvoi etelähollantilaisessa Alphen aan den Rijnin kaupungissa ja aloitti pelaamisen sikäläisessä AVV Alphenissa. Hän siirtyi sieltä Alphense Boysiin, mutta hänet haluttiin Ajaxin junioreihin jo 9-vuotiaana. Hän debytoi Ajaxin kakkosjoukkueessa kaudella 2016–2017 ja pääsarjassa Ajaxin ykkösjoukkueessa kaudella 2017–2018. Hän pelasi viiden kauden aikana Eredivisiessä 93 ottelua ja teki niissä kuusi maalia, joista viisi kaudella 2021–2022. Mestarien liigassa hän pelasi 28 ottelua ja teki kolme maalia. Hän voitti Ajaxissa Alankomaiden-mestaruuden 2019, 2021 ja 2022 sekä Alankomaiden cupin 2019 ja 2021. Mazraoui siirtyi Ajaxista Bayern Müncheniin kaudeksi 2022–2023.. Hän pelasi avauskaudellaan 19 bundesliigaottelua, joissa teki yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ottelua. Hän voitti Saksan-mestaruuden ja DFL-Supercupin. Seuraavalla kaudella hän kärsi lihasvammoista ja pelasi 19 ottelua Bundesliigassa ja kahdeksan peliä Mestarien liigassa. Mazraoui siirtyi Englannin Valioliigan Manchester Unitediin 15 miljoonan euron siirtosumnalla elokuussa 2024. Mazraoui pelasi Marokon A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2018. Hän pelasi kolme ottelua Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019. MM-kilpailuissa 2022 Marokko selviytyi kaikkien aikojen ensimmäisenä afrikkalaismaana MM- kilpailujen välieriin ja Mazraoui pelasi avauskokoonpanossa viisi Marokon seitsemästä ottelusta. Hän joutui loukkaantumisen vuoksi jättämään kesken neljännesvälierä- ja välieräottelut ja oli näiden jälkeen kokonaan poissa ensin puolivälieräottelusta ja sitten pronssiottelusta. Hän pystyi lihasvamman vuoksi pelaamaan vain yhden ottelun Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2023. Mazraoui on elokuun 2024 puoliväliin mennessä pelannut 28 A-maaottelua, joissa hän on ollut 23 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on maaotteluissaan tehnyt kaksi maalia: marraskuussa 2019 Afrikan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Burundia ja lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Kongon demokraattista tasavaltaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Marokkolaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Drygalskin jäätikkö

pienoiskuva|Sijainti Nordenskiöldin rannikolla. Drygalskin jäätikkö on Etelämantereen Grahaminmaan Nordenskiöldin rannikolla sijaitseva noin 29 kilometriä pitkä jäätikkö. Kaakossa se rajoittuu Larsenin jäähyllyyn ja lounaassa Worsleynniemeen. Ensimmäisen kerran sen merkitsi karttaan lahtena vuonna 1902 Ruotsin Etelämannerretkikunta. Vuonna 1947 Falkland Islands Dependencies Survey vahvisti alueen olevan todellisuudessa jäätikkö. Toisessa osassa Etelämannerta sijaitsee Drygalskin jäätikkökieleke. == Lähteet == Luokka:Etelämantereen jäätiköt
Bullet Train

Bullet Train on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediallinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut David Leitch. Se perustuu Kōtarō Isakan romaaniin Maria Beetle (Bullet Train Britanniassa ja Yhdysvalloissa), jonka on sovittanut käsikirjoitukseksi Zak Olkewicz. Brad Pitt esittää elokuvassa palkkatappajaa, joka joutuu taistelemaan muita tappajia vastaan luotijunassa. Muita rooleja esittävät muun muassa Joey King, Aaron Taylor-Johnson, Brian Tyree Henry, Andrew Koji, Hiroyuki Sanada, Michael Shannon, Bad Bunny ja Sandra Bullock. Bullet Train sai maailmanensi-iltansa Pariisissa 18. heinäkuuta 2022. Suomen-ensi-iltansa se sai 5. elokuuta 2022. Elokuva oli taloudellinen menestys tuottaen yli 239 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Taloudellisesta menestyksestä huolimatta se sai ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2022 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintakomediat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:IMAX-elokuvat Luokka:Shinkansen
Leverettin jäätikkö

Leverettin jäätikkö on Etelämantereella sijaitseva noin 80 kilometriä pitkä ja 4,8–6,5 kilometriä leveä jäätikkö. Se rajautuu Stanfordin ja Kalifornian tasankoihin, Tapleyvuoriin, Harold Byrdin vuoriin, Scottin jäätikköön ja Rossin jäähyllyyn. Jäätikön löysi joulukuussa 1929 Byrdin Etelämantereen retkikunta, joka nimesi sen geologi Frank Leverettin mukaan. == Lähteet == Luokka:Etelämantereen jäätiköt
TUL Cup 2002

TUL Cup 2002 oli 63. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Mestaruuden voitti FC Jazz, jolle saavutus oli kahdeksas TUL:n mestaruus. Kilpailuun osallistui 17 joukkuetta. Lopputurnaus järjestettiin Porin Karhuhallissa 2.–3. maaliskuuta 2002. Alkulohkojen ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina ja sijoitusottelut täysimittaisina. == Lopputurnaus == === Lohko A === \---- \---- ;Sarjataulukko === Lohko B === \---- \---- ;Sarjataulukko == Sijoitusottelut == === Sijat 5-6 === \---- === Pronssiottelu === \---- === Loppuottelu === == Lähteet == Luokka:TUL Cup Luokka:Vuoden 2002 jalkapallo
Odd Einar Dørum

Odd Einar Dørum (s. 12. lokakuuta 1943 Oslo) on norjalainen Venstren poliitikko. Hän on istunut suurkäräjillä vuosina 1977–1981 ja 1997–2009 sekä toiminut Norjan liikenne- ja viestintäministerinä 1997–1999 sekä oikeusministerinä 1999–2000 ja 2001–2005. Dørum oli puolueensa nuorisojärjestön Unge Venstren puheenjohtaja 1970–1972 ja itse puolueen puheenjohtaja 1982–1986 sekä 1992–1996. Odd Einar Dørum (1970) (14626995632).jpg|Dørum vuonna 1970 tultuaan valituksi Unge Venstren puheenjohtajaksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Odd Einar Dørum Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan oikeusministerit Luokka:Norjan liikenneministerit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Norjalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Al-Qasas

Al-Qasas () eli Kertomuksen suura on Koraanin 28. suura ja sisältää 88 jaetta. Nöldeken ikäluokituksessa suura on "mekkalainen", paitsi jakeet 52-55, jotka ovat "medinalaisia".Hämeen-Antila 2008, s. 126-127 Suuran nimi tulee jakeen 3 sanasta "kertomus". == Sisältö == Suura alkaa "mystisillä kirjaimilla" ja kertoo omasta sisällöstään seuraavasti jakeissa 1–3:Koraani 1995 #TSM #Nämä ovat selkeän kirjan jakeita. #Me luemme sinulle kertomuksia Mooseksesta ja Faraosta uskovia varten. === Mooseksen tarina === Puolet suuran tekstistä kertoo laajasti Mooseksesta (3–43). Mooses on Koraanissa nimeltä useimmin mainittu profeetta. Häntä koskevat tarinat perustuvat paitsi Vanhaan Testamenttiin myös rabbiiniseen perinteeseen. Koraanissa Mooseksen elämänvaiheita on kuitenkin usein kuvattu eri tavalla. Suurassa 28 tällaisia poikkeamia ovat se, faraon tyttären sijaan Mooseksen löytäjäksi kerrotaan faraon vaimo, että Mooseksen kerrotaan vastoin rabbiinista perinnettä katuneen, kun hän oli lyönyt kuoliaaksi egyptiläisen, että midianilaisella olisi ollut kaksi tytärtä seitsemän sijaan.Geiger 1998, s. 204-216 === Nimettömän profeetan tarina === Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo seuraavaksi Muhammedista (jakeet 44-55). Profeetan nimeä ei kuitenkaan mainita, vaan häntä puhutellaan persoonapronominilla "sinä". === Suuran loppu === Suuran jakeet 56-88 sisältävät useita aiheita, kuten varoituksen uskottomille (56-61), kuvauksen tuomiopäivästä (62-67). Jumalan mahdin esittelyä (68-75) ja yleisiä kehotuksia (83-88). Jakeissa 76-82 kerrotaan Qarunista. Kyseessä on Vanhan Testamentin Korah tai Koorah (4. Moos. 16). Koorah mainitaan myös seuraavassa suurassa (29:39). == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suurat
Planet Stories

Planet Stories oli yhdysvaltalainen tieteistarinoita julkaissut pulp-lehti. Lehden kansikuvat olivat räikeitä, ja useat tarinat olivat tyyliltään avaruusoopperaa. Tunnetuimpia Planet Storiesin kirjoittajia olivat Poul Anderson, Ray Bradbury ja Leigh Brackett Planet Stories -lehti alkoi ilmestyä vuonna 1939. Sitä julkaisi Thurman T. Scottin johtama Fiction House -niminen kustantamo, joka oli tuolloin jo vakiintunut kioskikirjallisuuden julkaisija. Yhtiön tunnetuimpia julkaisuja olivat Action Stories ja Wings-lehdet. Kustantamo oli tauolla lamakauden ajan, mutta jatkoi kustannustoimintaa vuonna 1934. Tuolloin yhtiö alkoi julkaista kioskikirjallisuuden lisäksi myös sarjakuvia, ja Planet Stories –lehden ohessa julkaistiin myös Planet Comics –sarjakuvalehteä. Planet Stories julkaisi muun muassa Ray Cummingsin, Clifford Simakin, Theodore Sturgeonin, Leigh Brackettin, Isaac Asimovin, Ray Bradburyn ja Poul Andersonin kertomuksia. Vuonna 1952 lehti julkaisi Philip K. Dickin ensimmäisen tieteistarinan Beyond Lies the Wub. Planet Stories-lehdessä oli kertomusten lisäksi vakituinen kirjepalsta "The Vizigraph", joka toimi kansainvälisenä keskustelufoorumina tieteiskirjallisuudesta kiinnostuneille. Lehden kuvituksista vastasi aluksi Frank R. Paul. Myöhemmin myös Hannes Bok, Kelly Freas ja Alexander Leydenfrost toimivat lehden kuvittajina. Planet Stories ilmestyi neljä kertaa vuodessa. Vuonna 1943 ja 1951–1954 kokeiltiin tiheämpää julkaisutahtia. Kesällä 1955 Planet Stories lopetti toimintansa 71 numeron jälkeen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset science fiction -lehdet
Bärgslagsbladet

Bärgslagsbladet (lyh. Bbl) on ruotsalainen vuonna 1890 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Köping. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin. Lehdellä on yhteinen toimitus Arboga Tidningin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Bärgslagsbladetin ja Arboga Tidningin yhteiset verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Bonnier Luokka:Köpingin kunta
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 loppuottelu

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 loppuottelu oli jalkapallo-ottelu, jossa ratkaisttiin jalkapallon MM-kilpailujen 2022 voittaja. Se oli neljän vuoden välein pelattavien jalkapallon MM-kilpailujen 22. loppuottelu. Se pelattiin Lusailin stadionilla Lusailissa, Qatarissa 18. joulukuuta 2022 Argentiinan ja Ranskan välillä. Argentiina johti puoliajan jälkeen 2–0, mutta Ranskan Kylian Mbappén hattutemppu ja Lionel Messin lisämaali Argentiinalle jättivät ottelun tasalukemiin 3–3. Jatkoajan jälkeen Argentiina voitti rangaistuspotkukilpailun 4–2 ja ansaitsi kolmannen maailmanmestaruutensa. Finaalia kehuttiin laajalti sen vaihtelevasta luonteestaan ja sitä kuvailtiin kaikkien aikojen parhaaksi MM-loppuotteluksi. ==Tie loppuotteluun== Kierros Vastustaja Tulos Tulos Tulos Lohkovaihe Vastustaja Tulos Tulos Tulos Ottelu 1 Ottelu 2 Ottelu 3 Lohko C:n voittaja Lopputulokset Lohko D:n voittaja Vastustaja Tulos Tulos Tulos Pudotuspelit Vastustaja Tulos Neljännesvälierät (ja.) (4–3 rp.) (ja.) (4–3 rp.) (ja.) (4–3 rp.) Puolivälierät Välierät ==Ottelu== ===Tiedot=== {| style="width:100%; font-size:90%;" | {| style="font-size:90%" cellspacing="0" cellpadding="0" GK 23 Emiliano Martínez RB 26 Nahuel Molina CB 13 Cristian Romero CB 19 Nicolás Otamendi LB 3 Nicolás Tagliafico DM 24 Enzo Fernández CM 7 Rodrigo De Paul CM 20 Alexis Mac Allister RF 10 Lionel Messi (c) CF 9 Julián Álvarez LF 11 Ángel Di María Vaihtopelaajat: Vaihtopelaajat: Vaihtopelaajat: MF 8 Marcos Acuña DF 4 Gonzalo Montiel MF 5 Leandro Paredes FW 22 Lautaro Martínez DF 6 Germán Pezzella FW 21 Paulo Dybala Valmentaja: Valmentaja: Valmentaja: Lionel Scaloni Lionel Scaloni Lionel Scaloni Paras pelaaja: Lionel Messi (Argentiina) Avustavat erotuomarit: Paweł Sokolnicki Tomasz Listkiewicz Neljäs erotuomari: Ismail Elfath Vara-aputuomari: Kathryn Nesbitt Videotuomari: Tomasz Kwiatkowski Avustavat videotuomarit: Juan Soto Kyle Atkins Fernando Guerrero Bastian Dankert Corey Parker == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto 2022 Luokka:Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 Luokka:Argentiinan jalkapallo Luokka:Ranskan jalkapallo Luokka:Lusail
Randal Kolo Muani

Randal Kolo Muani (s. 5. joulukuuta 1998 Bondy) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint- Germainia, johon hän siirtyi syyskuussa 2023. Kolo Muani pelasi Nantesin joukkueessa kausina 2018–2022 Ranskan Ligue 1:ssä 79 ottelua ja teki niissä 21 maalia. Vuonna 2022 hän voitti Ranskan cupin, jossa hän tuolla kaudella pelasi viisi ottelua ja teki maalin puolivälierässä Bastiaa vastaan. Hän siirtyi kesällä 2022 Saksan Bundesliigassa pelaavaan Eintracht Frankfurtiin. Hän pelasi kauden aikana 32 bundesliigaottelua ja teki niissä 15 maalia. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua ja teki voittomaalin kotiottelussa Marseillea ja vierasottelussa Sportingia vastaan. Kolo Muani aloitti kauden 2023–2024 vielä Frankfurtissa kahdella bundesliigaottelulla, joista ensimmäisessä hän teki maalin, mutta syyskuun alussa hän siirtyi Paris Saint- Germainiin. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Ligue 1:ssä 26 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia, Ranskan cupissa kolme ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja Mestarien liigassa kymmenen ottelua, joissa hän teki yhden maalin alkulohkossa AC Milania vastaan. PSG voitti Ranskan liigamestaruuden ja cupin, ja Mestarien liigassa joukkue ylsi välieriin. Kolo Muani pelasi Ranskan alle 21- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua. Kolo Muani pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kahdessa Kansojen liigan ottelussa syyskuussa 2022. Seuraavat maaottelunsa hän pelasi MM-kilpailuissa 2022: hän pelasi viimeisen alkulohko-ottelun Tunisiaa vastaan kokonaan ja tuli välieräottelussa Marokkoa vastaan kentälle 79. minuutilla ja teki alle minuutin sisällä kentälle tulostaan Ranskalle johtomaalin 2–0, mikä jäi ottelun lopputulokseksi. Loppuottelussa Argentiinaa vastaan hän tuli vaihdosta kentälle 41. minuutilla. Hän syötti Ranskan 1–2-kavennusmaalin ja onnistui maalinteossa rangaistuspotkukilpailussa, mutta Ranska jäi kuitenkin hopealle. EM-kilpailuissa 2024 Kolo Muani tuli vaihdosta kentälle alkulohko-otteluissa Itävaltaa ja Puolaa sekä neljännesvälieräottelussa Belgiaa vastaan. Belgia- ottelun ainoa maali syntyi 85. peliminuutilla Kolo Muanin laukauksen muutettua suuntaa Belgian Jan Vertonghenista, jonka omaksi maaliksi se merkittiin. Kolo Muani pelasi avauskokoonpanossa EM-kilpailujen puolivälierässä Portugalia ja tappiollisessa välierässä Espanjaa vastaan ja teki jälkimmäisessä ottelussa Ranskan ainoan maalin. Kolo Muani on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 27 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt kahdeksan maalia: joulukuussa 2022 MM- kilpailuissa Marokkoa, marraskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Kreikkaa, maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Chileä, kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Luxemburgia, heinäkuussa 2024 EM-kilpailuissa Espanjaa ja syyskuussa 2024 Kansojen liigan kotiottelussa Belgiaa vastaan sekä kaksi maalia lokakuussa 2024 Kansojen liigan vierasottelussa Belgiaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
TUL Cup 1993

TUL Cup 1993 oli 55. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Mestaruuden voitti FC Jazz, jolle saavutus oli viides TUL:n mestaruus. Lopputurnaus järjestettiin Porin Karhuhallissa 20.–21. helmikuuta 1993. Alkulohkojen ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina ja sijoitusottelut täysimittaisina. == Lopputurnaus == === Lohko A === \---- \---- \---- ;Sarjataulukko === Lohko B === \---- \---- \---- ;Sarjataulukko == Sijoitusottelut == === Sijat 5-6 === \---- === Pronssiottelu === \---- === Loppuottelu === == Lähteet == Luokka:TUL Cup Luokka:Vuoden 1993 jalkapallo
Moldovan kansalaisuus

Moldovan kansalaisuus on laillinen suhde Moldovan tasavallan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa sovelletaan lähtökohtaisesti ius soli -periaatetta. == Kansalaisuuden saaminen syntymällä == Kaikki sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Moldovassa, ovat syntyperäisiä kansalaisia. Tämä pätee myös niissä tapauksissa, joissa henkilön vanhemmat tai isovanhemmat ovat syntyneet Moldovassa. Syntyperäisiä tai tunnustettuja kansalaisia ovat myös sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Moldovan ulkopuolella ja joiden vanhemmat tai isovanhemmat ovat joko syntyneet Moldovassa tai heidät on karkotettu sieltä vuoden 1940 jälkeen, ovat Moldovan kansalaisia. == Kansalaisuuden saaminen hakemuksella == Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada sellainen vähintään 18-vuotias henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot: * tuntee Moldovan perustuslain * on läpäissyt kansallisen kielikokeen * osoittaa omaavansa laillisen tulonlähteen Hakijalta vaaditaan myös tietty määrä laillista oleskeluaikaa Moldovassa, joka määräytyy seuraavasti: * perustapauksissa: 10 vuotta * Moldovan kansalaisen kanssa naimisissa olevat: 3 vuotta * Moldovan kansalaisten, jotka ovat hakijan lapsia tai vanhempia, kanssa asuvat hakijat: 3 vuotta * hakijat, jotka ovat asuneet maassa ennen 18. syntymäpäiväänsä: 5 vuotta * valtiottomat ja pakolaiset: 8 vuotta Vuonna 2017 Moldova mahdollisti kansalaisuuden saamisen investoimalla. Hieman kanavasta riippuen 100 000–250 000 euroa investoivat ulkomaalaiset saattoivat hakea kansalaisuutta. Uusi laki herätti kritiikkiä sen jälkeen, kun presidentti Igor Dodon sanoi venäläiselle liikemiehelle, että tämän tulisi harkita Moldovan kansalaisuutta investoinnin kautta, koska se helpottaisi pääsyä Euroopan unionin alueelle. Laki kumottiin vuonna 2020. Kaikkiaan hakemuksia tuli Moldovan hallituksen mukaan 97. == Kaksoiskansalaisuus == Moldova sallii kaksoiskansalaisuuden. == Lähteet == Luokka:Moldova Luokka:Kansalaisuus
Marko Johansson (jalkapalloilija, 1979)

Marko Johansson (s. 16. marraskuuta 1979 Pori) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja. Johansson pelasi FC Jazzissa kymmenen Veikkausliigan ottelua ja neljä Veikkausliigan karsintasarjan ottelua kaudella 2002. Lisäksi hän edusti alemmilla sarjatasoilla Musan Salamaa, Euran Palloa ja AC Vantaata. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marko Johansson (jalkapalloilija, 1998)

Marko Johansson (s. 25. elokuuta 1998 Malmö) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa VfL Bochumia. Johansson siirtyi seuraa lainalle syyskuussa 2022 Hamburger SV:ta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Marko Johansson Soccerway. Luokka:Ruotsalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
MIPI DSI

MIPI Display Serial Interface on MIPI Alliancen (alun perin nimestä Mobile Industry Processor Interface) kehittämä määrittely näytön liittämisestä laitteeseen digitaalisella sarjaväylällä. Väylää käytetään tyypillisesti mobiililaitteissa LCD-näytön liittämiseen. Liitin on käytössä Raspberry Pi:n malleissa 3 ja 4.https://focuslcds.com/hardware-interfacing-the-mipi-dsi-port- on-raspberry-pi-fan4216/ == Lähteet == Luokka:Väylät ja liitännät
Jasmin Selberg

Jasmin Selberg (s. 11. elokuuta 1999 Tallinna) on saksalais-virolainen malli ja kauneuskuningatar, joka voitti Miss International -kilpailun vuonna 2022.Saksalainen Jasmin Selberg kruunattiin Miss International 2022 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *miss-international.org * Luokka:Missit Luokka:Saksalaiset mallit Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
514107 Kaʻepaokaʻawela

514107 Kaʻepaokaʻāwela, väliaikaiselta nimeltään , on pieni asteroidi, jonka halkaisija on noin 3 kilometriä ja joka resonoi yhdessä kiertoradalla Jupiterin kanssa. Se on epätavallinen asteroidi, koska sen kiertorata on päinvastainen kuin useimpien muiden aurinkokunnan kappaleiden suunta. == Lähteet == Luokka:Asteroidit
Antero Rantamäki

Matias Aarno Antero Rantamäki (6. toukokuuta 1928 Lappajärvi – 19. toukokuuta 2014 Salo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 15.12.2022. Rantamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Eemeli Rantamäki ja paperityöntekijä, emäntä Elviira Kotiaho ja puoliso vuodesta 1959 ekonomi Maija-Liisa Tähti. Rantamäki tuli ylioppilaaksi Jämsän yhteiskoulusta 1949 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1953 ja kauppatieteiden kandidaatiksi 1963 ja maisteriksi 1966. Hän oli Metalliteollisuudenharjoittajain Keskus Oy:n varastonhoitajan apulainen 1947–1948, Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön harjoittelija 1949 ja 1951, Rake Oy:n harjoittelija 1952, Suomen Paperitehtaiden Yhdistyksen myyjä 1952–1960 ja prokuristi 1961–1963, Feldmühle AG:n harjoittelija Düsseldorfissa 1954, Maalaiskuntien Liiton, vuodesta 1970 Suomen Kunnallisliitto, liikeosaston osastopäällikkö ja tuotantolaitosten johtaja 1963–1972 ja Kunnallispainon, vuodesta 1982 Kunnallispaino Oy, johtaja vuodesta 1973 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen 1976–1989. Rantamäellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin vänrikki (1950). Kauppaneuvoksen arvonimen Rantamäki sai 1984.Kuka kukin on 1978, s. 779. Viitattu 15.12.2022. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Pentti Salonen (kauppaneuvos)

Pentti Kalle Einari Salonen (12. marraskuuta 1924 Messukylä – 23. lokakuuta 2006 Tampere) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 15.12.2022. Salosen vanhemmat olivat laivuri Lauri Mooses Salonen ja Lydia Emilia Salonen ja puoliso vuodesta 1953 Eeva Annikki Pyrhönen. Salonen kävi keskikoulun Tampereen yhteislyseossa 1940 ja Ahlmanin maamieskoulun 1946 ja valmistui agrologiksi Mustialan maamiesopistosta 1949. Maatalousharjoittelija Ruotsissa hän oli 1949 ja sitten Etelä-Suomen Osuusteurastamon harjoittelija ja ostoasiamies Keravalla 1950–1951, Tuottajain Lihakeskuskunnan Tampereen varaston hoitaja 1951–1954 ja konttorin johtaja 1954–1962, Hämeen Osuusteurastamon toimitusjohtaja 1962–1964, Osuusteurastamo Itikan, vuodesta 1972 Itikka Osuuskunta, myyntipäällikkö 1964–1968, osastonjohtaja 1968–1983, varatoimitusjohtaja 1982–1983 ja toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1983–1987 ja Maan Liha Oy:n toimitusjohtaja 1975–1987. Salosella oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin korpraali. Kauppaneuvoksen arvonimen Salonen sai 1984. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Seppo Marjomäki

Seppo Jaakko Marjomäki (8. kesäkuuta 1931 Pyhäjoki – 9. kesäkuuta 2007) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 15.12.2022. Marjomäen vanhemmat olivat osuuskaupan hoitaja Iisakki Marjomäki ja Selmi Flinkkilä ja puoliso vuodesta 1958 Aura Laulumaa. Marjomäki kävi kauppaopiston 1951–1952 ja otti osaa liikkeenjohdon koulutuksiin 1966–1968. Hän oli Pyhäjoen Osuuskaupan myyjä ja myymälänhoitaja 1954–1955, Oulaisten Osuuskaupan kenttäkoulutuksessa 1955–1956, SOK:n Kokkolan alueen kenttäkoulutuksessa 1956–1957, Oy Tuote-Välityksen palveluksessa 1957–1958, SOK:n Porin konttorin maatalousosaston johtaja 1958–1962 ja Rauman Osuuskaupan, vuodesta 1967 Osuuskauppa Keula, kaupallinen johtaja 1962–1969 ja toimitusjohtaja 1969–1989. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Marjomäki oli reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1985. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Marjomäki

Marjomäki on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Seppo Marjomäki (1931–2007), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Varpu Marjomäki (s. 1962), professori.
Liikkuminen palveluna

Liikkuminen palveluna (Mobility as a Service, MaaS) on liikennepalvelua, jota voi ostaa, mutta jota ei tarvitse omistaa. Julkiset linja-autot, taksit, metrot, suurnopeusjunat, lentokoneet ja kaupunkipyöräjärjestelmät ovat MaaS:n muotoja. MaaS on suosittu ympäri maailmaa Yhdysvalloissa, Euroopassa, Japanissa, Koreassa ja Kiinassa. == Esimerkkejä == Esimerkkejä ovat muun muassa * kimppakyyti * sähköiset kyydinjakopalvelut (yhdistää matkustajat ajoneuvoihin) * pyöränjako-ohjelmat * autonjakopalvelut * kutsupohjaiset linja-autopalvelut * itse ajavat autot == Vaikutukset == MaaS voi vähentää liikennettä, ja se saattaa myös vähentää auton omistajien määrää. Näin on jo Kiinassa, jossa yli puolella väestöstä ei ole autoa – he eivät vain tarvitse sitä. == Itse ajavat autot (AV) == Uber, Tesla, General Motors, Waymo, Apple ja Local Motors valmistavat itseohjautuvia ajoneuvoja (tai autonomisia ajoneuvoja, AV:ita). Itseajavat autot voisivat viedä ihmiset minne he haluavat halvemmalla kuin taksi tai kyydinjakopalvelu. Se voisi hyödyttää ympäristöä, nopeuttaa kuljetuksia ja jopa parantaa terveydenhuoltoa. == Lähteet== Luokka:Joukkoliikenne
Herralan työväentalo

Herralan työväentalo oli Hollolan kunnan Herralan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Herralan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1907, ja sen vihkiäisiä vietettiin 7.7.1907. Orimattilan soittokunta esiintyi, ja lisäksi ohjelmassa oli puheita, runonlausuntaa sekä iltama. Vuonna 1929 taloa laajennettiin, ja tuolloin yhdistys myös eli nousukautta: kevään aikana se sai lyhyessä ajassa 15 uutta jäsentä. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 40. Vuoteen 1966 mennessä yhdistys ilmeisesti oli joutunut luopumaan talostaan, sillä sen 60-vuotisjuhlat järjestettiin Herralan seurojentalolla. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin esimerkiksi iltamia, vaalijuhlia ja opastuskursseja. Kesällä 1931 yhdistys vietti 25-vuotisjuhlaansa päivä- ja iltajuhlilla. Ohjelmassa oli muun muassa näytelmiä, puheita, kuorolaulua, juhlaruno sekä tanssia. Työväentalon pihalla oli mahdollista kilpailla ”kansankilpailuissa”. Vuonna 1934 talolla järjestettiin Hollolan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön kesäjuhlat. Päiväjuhlassa paikalla oli toistasataa henkilöä, mutta iltajuhlassa vähemmän. Syyksi arveltiin sitä, että "porvarit" olivat järjestäneet samaan aikaan tanssit seuratalollaan kilpaillakseen työväentalon ohjelman kanssa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Hollolan rakennukset ja rakennelmat
Gravitaatiopotentiaali

Gravitaatiopotentiaali on fysiikan käsite. Siihen liittyy tietyn kappaleen massa. Massaan vaikuttava Newtonin gravitaatiolaki voidaan esittää Poissonin yhtälön avulla, jolloin on kyseessä gravitaatiopotentiaaalin ja massatiheyden suhde. Kappaleiden keskinäiseen vetovoimaan liittyy potentiaalienergia, joka on suhteellinen kappaleiden etäisyyteen. Vetovoimaan liittyy myös gravitaatiovakio, joka määritetään mittaamalla. Jos määritetään kahden keskenään vuorovaikutuksessa olevien kappaleiden painovoima, saadaan määritettyä potentiaalienergiafunktio. == Lähteet == Luokka:Painovoima
Uskilan työväentalo

Uskilan työväentalo on Hollolan kunnan Uskilan kylässä sijaitseva entinen työväentalo. ==Historiaa== Hollolan kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talon yhdistys hankki vuonna 1908, jolloin sen jäsenmäärä oli 64. Vihkiäisjuhlaa vietettiin 7.6.1908. Talo paloi kesällä 1930, ja paloa epäiltiin tuhopoltoksi. Toinen talo valmistui vuonna 1932, mutta se päätyi saman tien käyttökieltoon vuoteen 1937 saakka, todennäköisesti kommunistilakien takia. Talo rakennettiin talkoilla, ja rakennusmateriaaleja saatiin keräysten ja lahjoitusten kautta. Vihkiäisjuhlaa päästiin viettämään heinäkuussa 1937 runsaan yleisön voimin. Talo on ilmeisesti vuonna 2022 edelleen olemassa ja yksityisomistuksessa. ==Rakennus== Vuonna 1930 palanut ensimmäinen talo käsitti juhlasalin, tarjoiluhuoneen ja vahtimestarin asunnon. Nykyinen talo on hirsirunkoinen, kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 400 m². Alun perin se oli punainen, mutta se maalattiin sittemmin valkoiseksi. Pärekatto vaihdettiin peltikatoksi vuonna 1975. Vuonna 1964 talo vuorattiin ulkoa mineriittilevyillä. Sisäseinät ovat vuoraamattomat. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja kaksi asuntoa: yhden huoneen asunto alakerrassa sekä yläkerrassa kahden huoneen ja keittiön asunto. Yläkerran toinen asuinhuone on rakennettu vuonna 1978. Vuonna 1977 rakennettiin lisärakennus, johon tuli sauna. Vuonna 1982 talon lämmitys oli edelleen alkuperäinen uunilämmitys, eikä siinä ollut vesijohtoa, viemäriä eikä sisävessaa. Ne olivat kuitenkin suunnitteilla. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja tansseja. Vuonna 1965 talolla vietettiin yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa. Alkuun esiintyi Lahden Työväen Musiikinystävien soittokunta, minkä jälkeen ohjelmassa oli juhlapuheita, laulua, yhdistyksen veteraanien kukittaminen, pihamaalla järjestettyjä seurapelejä sekä kupletteja. Talo oli vielä 1980-luvun alussa työväenyhdistyksen käytössä. Siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia sekä näytettiin elokuvia. Vuonna 2012 talolla alkoi toimia kiinalaisten posliiniesineiden näyttely ja myymälä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Hollolan rakennukset ja rakennelmat
Marko Johansson

Marko Johansson -nimisiä henkilöitä ovat: * Marko Johansson (s. 1979), suomalainen jalkapalloilija * Marko Johansson (s. 1998), ruotsalainen jalkapallomaalivahti.
Vesikansan työväentalo

Vesikansan työväentalo eli Kalliolan työväentalo on Hollolan Vesikansassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Vesikansan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902 Hollolan ensimmäisenä työväenyhdistyksenä. Mukaan liittyi perustavassa kokouksessa 22 henkeä. Yhdistyksen toiminta oli etenkin sisällissodan aikaan, sen jälkeen sekä 1930-luvun alun Lapuan liikkeen aikaan vaikeaa. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Talo rakennettiin talkootyönä vuonna 1946. Sodan jälkeisissä oloissa tarvikkeista, kuten nauloista, oli pulaa, mutta talo saatiin kuitenkin valmiiksi. Keväällä 1947 yhdistys pääsi muuttamaan omaa taloon, mutta saman vuoden juhannusaattona se tuhoutui tulipalossa. Palo oli ilmeisesti tuhopoltto. Talo kuitenkin rakennettiin uudelleen, ja se valmistui tammikuussa 1948. 1950-luvun alkupuolella yhdistyksen jäsenmäärä oli noin 150. Talo on Hollolan Vesikansan työväenyhdistyksen käytössä. ==Rakennus== Talo on yksikerroksinen, rankorakenteinen ja pinta-alaltaan 235 m². Se oli alun perin vuorattu laudalla, mutta vuonna 1964 sen ulkoseiniin laitettiin mineriittilevyt. Väriltään talo on harmaa. Pärekatto vaihdettiin peltikattoon vuonna 1960. Kattotyö tehtiin talkoilla. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Alkuperäinen lämmitys oli puulla, vuodesta 1977 lähtien sähköllä. Vesijohto tuli taloon vuonna 1974 ja viemäröinti 1977. ==Toimintaa työväentalolla== Oma talo vilkastutti yhdistyksen toimintaa, ja siellä päästiin järjestämään muun muassa opintokerhoja. Vuonna 1982 talo oli Vesikansan työväenyhdistys ry:n käytössä, ja sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille. Siellä järjestettiin kokouksia ja urheiluharjoituksia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Hollolan rakennukset ja rakennelmat
Richard Neal

Richard Edmund Neal (s. 14. helmikuuta 1949 Springfield, Massachusetts) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Neal on toiminut yhtenä Massachusettsin edustajista Yhdysvaltain edustajainhuoneessa yhtäjaksoisesti vuodesta 1989 lähtien. Tätä ennen hän on toiminut politiikassa muun muassa kotikaupunkinsa Springfieldin pormestarina vuosina 1984–88. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet
Vehkalahden koulu

Vehkalahden koulu on Haminassa toimiva peruskoulu, jossa on luokat 1–9. Se toimii Ruissalon koulukeskuksessa, jossa on päiväkoti, kirjasto sekä liikunta- ja jäähalli. Koulun rehtori on Anssi Kukkanen. Vuonna 2021 koulussa oli noin 500 oppilasta. Koulussa on iso piha ja iso jalkapallokenttä. Koulun ympäristössä on hyvät liikuntamahdollisuudet, kuten jäähalli, kuntosali, hiihtolatuja ja jalkapallokenttä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vehkalahti Luokka:Haminan oppilaitokset
Laitialan työväentalo

Laitialan työväentalo oli Hollolan kunnan Laitialan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Laitialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. 1910-luvulla yhdistyksen toiminta oli muutaman vuoden pysähdyksissä, mutta vuonna 1915 se käynnistettiin uudelleen. Yhdistyksen jäsenluku nousikin vuoden aikana kuudesta kahteentoista. Ilmeisesti saman vuoden aikana se onnistui myös hankkimaan talon. Vuonna 1930 talo oli jonkin aikaa suljettuna kommunistilakien nojalla, sillä eräs paikallinen kommunistinen järjestö oli pitänyt siellä kokouksiaan. Talon avaamista haettiin sillä perusteella, että sen omisti sosialidemokraattinen yhdistys. Samalla päätettiin kieltää talon vuokraaminen kommunistisille järjestöille. Kesällä 1945 yhdistys kuitenkin liittyi SKDL:n organisaatioon. Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Keväällä 1931 talolla järjestettiin luento- ja opastuskursseja sekä niiden päättäjäisjuhla huhtikuussa. Saman vuoden elokuussa pidettiin kesäjuhla, jonka ohjelmassa oli muun muassa urheilukilpailuja sekä tanssi-iltama. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Hollolan rakennukset ja rakennelmat
Möysän työväentalo

Möysän työväentalo oli Lahden kaupungin Möysän kaupunginosassa sijainnut työväentalo. Talo myytiin vuonna 1936 nuorisoseurataloksi. ==Historiaa== Möysän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo rakennettiin vuonna 1922, mutta sen viimeistelytyöt veivät vielä pari vuotta. Vuonna 1924 talo oli käyttökuntoinen. Myös vuoden 1928 aikana taloa kunnostettiin. Yhdistys kuitenkin myi talo Möysän nuorisoseuralle jo syksyllä 1936. Vuonna 1931 Möysän yhdistyksen ennakoitiin liittyvän Lahden työväenyhdistykseen, kun Möysä liitettäisiin Lahteen; mahdollisesti tämä oli talokaupan takana. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla toimi muun muassa Möysän Työväennäyttämö. Vuonna 1924 siellä järjestettiin Lahden ja Möysän yhdistysten yhteinen Sosialidemokraattisen Puolueen 25-vuotisjuhlailtama, ja vuonna 1928 Lahden ja Hollolan kunnallistoimikuntien yhteinen vappujuhla pidettiin Möysän työväentalolla. Vuonna 1936 Lahden Osuuskauppa järjesti talolla osuustoiminnallisen kevätjuhlan, jossa talo oli ”viimeiseen saakka täynnä”. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Möysä
Kuplakotilot

Kuplakotilot (Acteonidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä. == Taksonomia ja anatomia == Kuplakotilot jaetaan 19 sukuun. Heimon lajien kuori on paksu ja muodoltaan vaihtelevasti joko pitkänomainen tai pyöreähkö. Kuoren väritys vaihtelee yksivärisestä kirjavaan ja kiiltävään. Kuplakotiloiden kuoressa on sulkulevy. Jalka on kookas. ==Levinneisyys ja elintavat== Kuplakotiloita tavataan maailmanlaajuisesti lauhkeilta ja lämpimiltä alueilta. Niitä tavataan matalista vesistä aina 3 000 metrin syvyyteen asti. Heimon lajien ravintoa ovat monisukasmadot. == Lähteet == Luokka:Kotilot
Pleurotineae

Pleurotineae on Agaricales-lahkoon kuuluva sienten alalahko. Se sisältää helttasieniä, kuppimaisia sieniä, orvakoita ja kääpiä. Lajit ovat lahottajasieniä tai loisia. == Luokittelu == Pleurotineae sisältää seuraavat heimot: * Cyphellopsidaceae * Pleurotaceae * Resupinataceae * Schizophyllaceae == Kuvagalleria == Dendrothele acerina DK5 (1).JPG|Vaahterantäpläkkä (Dendrothele acerina) Lachnella villosa 17443135.jpg|Karvakupponen (Lachnella villosa) Resupinatus merulioides 269741347.jpg|Resupinatus merulioides Fistulina hepatica (44936245131).jpg|Häränkieli (Fistulina hepatica) == Lähteet == *
Eräjärven kirkkomuseo

Eräjärven kirkkomuseo sijaitsee Eräjärvellä, Eräjärven kirkossa. Eräjärven nykyinen tasavartinen ristikirkko vihittiin käyttöön vuonna 1821. Kirkon sisätiloissa on pieni, mutta mielenkiintoisia esineitä täynnä oleva kirkkomuseo. Esillä on käytöstä poistettuja esineitä puretuista Eräjärven kirkoista, joista vanhimmat ovat 1700-luvulta. Kokoelman hienoin esine on saarnastuolin reunalla sijainnut 1700-luvun tiimalasi ja erikoisin esillä oleva esine on sakastin puuvartinen pisuaari, josta hädän hetkellä saattoi lorauttaa ulos sakastin ikkunasta. Kirkkomuseossa on nähtävillä myös kiertokoulun aikaisia esineitä, kuten kirjoja, havaintovälineitä, tauluviivain ja helmitaulu. == Lähteet == Luokka:Suomen museot Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon historia Luokka:Oriveden rakennukset ja rakennelmat
Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio

Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio on suomalainen asiantuntijayhteisö, jonka tehtävänä on taata avoimen tieteen ja tutkimuksen linjausten mahdollistaminen organisaatioissa sekä pohtia avoimen tieteen ja tutkimuksen kysymyksiä. Koordinaation keskiössä on Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen ohjausryhmä, joka muodostuu suomalaisen tutkimus­yhteisön nimeämistä jäsenistä. Ohjausryhmä hyväksyy koordinaation linjaukset ja toimii täten koordinaation päätöksentekijänä. Ohjausryhmän toimikausi on kaksivuotinen, ja se kokoontuu vähintään kuusi kertaa vuodessa. Ohjausryhmä toimii yhteistyössä neljän asiantuntijaryhmän kanssa. Jokainen asiantuntijaryhmä keskittyy yhteen neljästä avoi­men tieteen osa­alueesta, joita ovat toimintakulttuurin avoimuus, tutkimusaineistojen avoimuus, julkaisujen avoimuus ja oppimisen avoimuus. Asiantuntijaryhmissä toimii avoin kutsumenettely, eli jäsenyys perustuu jokaisen omaan asiantuntijuuteen ilman erityistä organi­saation edustusta. Asiantuntijaryhmien asettamat työryhmät puolestaan toimivat määräaikaisina ja tietyn määritellyn tehtävän edistämiseksi. Koordinaation työtä tukee Avoimen tieteen ja tutkimuksen sihteeristö, joka toimii Tieteellisten seurain valtuuskunnassa. == Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus == Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus 2020-2025 toimii perustana avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallisille linjauksille ja suosituksille, jotka rytmittävät avoimen tieteen edistämistä Suomessa. Julistuksen ovat laatineet Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio sekä suomalainen tutkimusyhteisö. Sen ovat allekirjoittaneet kaikki kotimaan tutkimusta tekevät organisaatiot. == Lähteet == Luokka:Avoin tiede Luokka:Suomen tiede ja tekniikka
Längelmäen kirkkomuseo ja makasiini

Längelmäen Kirkkomuseo ja makasiini sijaitsee Längelmäellä. Kirkkomuseon tilat on barokkityylisen puukirkon sakastin yläkerrassa ja makasiinimuseo sijaitsee kirkkotien toisella puolella. Vuonna 1772 valmistunut kirkkorakennus on Längelmäellä syntyneen kirkonrakentaja Antti Piimäsen suunnittelema. Kirkkomuseossa pääsee tutustumaan kirkolliseen elämään ja siellä on esillä kirkossa käytössä olleita esineitä. == Lähteet == Luokka:Suomen museot Luokka:Oriveden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon historia
Paltanmäen kotiseutumuseo

Paltanmäen kotiseutumuseo, joka on perustettu 1930-luvulla, sijaitsee Oriveden keskustassa, Paltanvuorella. Kotiseutumuseossa pääsee tutustumaan elämään Oriveden Paltanmäessä 1800-luvulta aina 1900-luvun puoliväliin saakka. Ulkomuseoalueelle on siirretty 14 vanhaa hirsirakennusta eri puolilta Orivettä ja museoalue koostuu asuinrakennuksista ja aitoista. Alueella on myös tuulimylly ja talli, jotka ovat oivia esimerkkejä aikakautensa rakennustyyleistä ja perinnerakentamisen taidosta. Vanhin rakennuksista on yli 300-vuotias. Kotiseutumuseossa vierailija pääsee tutustuman entisaikojen koteihin ja sisustukseen, käsityötaitoon, maalaiselämään ja perinnerakentamiseen. Rakennusten huoneet on sisustettu runsaasti aikakauden esineillä ja piharakennuksissa on näytillä maatalouteen, sepän ammattiin ja puutöihin liittyvää esineistöä. == Lähteet == Luokka:Suomen kotiseutumuseot Luokka:Oriveden rakennukset ja rakennelmat
Militariamuseo Karhumäki

Militariamuseo Karhumäki sijaitsee Parkanossa. Museo koostuu kolmesta eri rakennuksesta: hirsirakennus, korsu ja 60-70-lukujen taitteen kyläkauppa ajanmukaisine tavaroineen. Museon kokoelma on pääosin Vesa Frimanin keräämää esineistöä ja se käsittää sota-ajan käsiaseita, puhdetöitä, pahkaesineitä, kymmeniä erilaisia puhelimia ja niiden kenttäkeskuksia. Museoalueen pihapiirissä on raskasta militariakalustoa Mig-21:stä panssarivaunuun ja museoalueen pihalta löytyy myös armeijan vanha, harvinainen tutka sekä tykki. == Lähteet == Luokka:Suomen museot Luokka:Parkanon museot Luokka:Parkanon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ilmailumuseot
Georg von Peuerbach

Georg von Peuerbach (30. toukokuuta 1423 Peuerbach lähellä Linziä, Itävallan herttuakunta, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 8. huhtikuuta 1461 Wien) oli itävaltalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. ==Elämä== Hänen alkuperäistä sukunimeään ja varhaishistoriaansa ei tunneta. Noin vuonna 1440 hän suoritti Wienin yliopistossa maisterin tutkinnon. Hänen matematiikan opettajansa oli todennäköisesti Johann von Gmüden. Vuonna 1448 hän lähti opintomatkalle Italiaan. Siellä Giovanni Bianchini ja kardinaali Nicolaus Cusanus houkuttelivat hänet luennoimaan tähtitieteestä Ferraran yliopistoon. Hän kieltäytyi Bolognan ja Padovan professuuritarjouksista ja myös Böömin ja Unkarin kuningas Ladislauksen hovitähtitieteilijän nimityksestä, mutta palasi Wienin yliopistoon vuonna 1450 luennoimaan. Hänen tieteellinen opetuksensa tapahtui pääasiassa yksityisesti, ja hänen kuuluisin oppilaansa oli Johannes Müller von Königsberg, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Regiomontanus. Peuerbachia on toisinaan kutsuttu länsimaisen matemaattisen tähtitieteen isäksi. Peuerbachin teos Theoricae novae planetarum oli yksi laajimmin käytetyistä Ptolemaioksen järjestelmää käsittelevistä teoksista 1400- ja 1500-luvuilla. Siinä hän antaa systemaattisen johdannon Ptolemaioksen kuuluisaan Almagestiin, joka tunnettiin siihen asti vain arabialaisista käännöksistä. Peuerbachin teos säilyi tähtitieteen akateemisen opetuksen perustana pitkään sen jälkeen, kun Kopernikuksen malli oli korvannut Ptolemaioksen hypoteesit. Kardinaali Johannes Bessarionin kehotuksesta hän yritti kääntää Ptolemaioksen kreikankielisestä alkuperäisteoksesta, mutta varhaisen kuolemansa vuoksi hänen hankkeensa jäi kesken. Yksi Peuerbachin tärkeimmistä tieteellisistä saavutuksista oli tarkkojen sinitaulukoiden laatiminen tähtitieteellisiin laskelmiin, jonka mahdollisti roomalaisia numeroita tarkoitukseen paremmin sopivien arabialaisten numeroiden käyttö. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:itävaltalaiset matemaatikot Luokka:itävaltalaiset tähtitieteilijät Luokka:itävaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1423 syntyneet Luokka:Vuonna 1461 kuolleet
Parkanon metsämuseo

Parkanon kaupungin ylläpitämä Parkanon metsämuseo esittelee metsätöiden historiaa 1860-luvun sahateollisuuden noususta aina 1960-luvun koneellistumiseen. Museoalueella on näyttelyhalli, savottakämppä, sauna, hevostalli, tukkiponttoo ja metsätyökoneita laajassa ulkoilmanäyttelyssä. Järven tuntumassa sijaitseva savottakämppä on tuotu museoalueelle Seitsemisen kalliolammelta ja se on alkuperäisessä kunnossa. Näyttelyhallissa on esillä runsaasti esineitä, jotka aikaisemmin olivat osa niin metsänomistajan, metsätyömiehen, savottajätkän kuin ostomiehenkin arkea. Parkanon metsämuseon tallista löytyy lisäksi luontonäyttely. == Lähteet == Luokka:Suomen museot Luokka:Parkanon museot Luokka:Parkanon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Metsäteollisuus Luokka:Sahateollisuus
Parkanon kotiseutumuseo

Parkanon kotiseutumuseo sijaitsee Parkanon kirkon kupeessa, vuonna 1890 valmistuneessa viljamakasiinissa. Hahkamäen, Ylisen ja Käenmäen talojen mailta louhittiin graniittia kellotapulia varten, erehdyksessä sitä tuli liian paljon, joten siitä riitti viljamakasiinin rakentamiseen ja vielä kirkkomaan aidaksikin. Rakennuksen sisäpuolen seinät on tehty parkanolaisesta punahongasta, jotka ovat aikaisemmin olleet viljalaareina, hirsien välistä rapsahtelee vieläkin jyviä. 1950-luvulla tehty museoesineiden keräys oli onnistunut, toistatuhatta esinettä luetteloitiin ja museo avattiin yleisölle vuonna 1958. Parkanon kotiseutumuseossa kävijä pääsee tutustumaan paikkakunnan erilaisiin ammatteihin, historiallisiin henkilöihin ja kirkolliseen elämään. Kotimuseon alakerrassa sijaitsevat kaksi huonetta on sisustettu parkanolaiseksi kamariksi ja tuvaksi. Museossa esitellään parkanolaisia paikallisia perinteitä ja siellä voi nähdä muun muassa parkanolaiseen tuvan, kamarin ja työvälineitä. Eräänä museon erikoisuutena nähtävillä on pitäjän kätilön käyttämät välineet. Museon yläkerrasta löytyy laaja kokoelma Parkanon kirkon vanhaa esineistöä, joka on saatu Parkanon seurakunnalta lahjoituksena, kuten kristallikruunu, erikoinen virsitynnyri ja kellotapulin katolla ollut kullattu risti. Yläkerrassa on myös nähtävillä kokoelmiin kuuluvat suutari Hilja Mäkisen työvälineet. Kokonaisuuteen kuuluu myös Parkanon Parooni Gustaf Wrede af Elimälle omistettu osio. Värikäs persoona on hyvin tunnettu paikkakunnalla ja valtakunnallisestikin, metsänhoitajana toiminut aatelismies muistetaan erikoisesta tyylistään ja persoonastaan. Wrede tunnettiin aktiivisena suojeluskuntalaisena ja hän meriitteihinsä kuuluu muun muassa Suomen hirvikannan pelastaminen romahtamiselta salametsästäjien toimesta. Opetusministeriön apurahan turvin hirviä saatiin sijoitettua vartioituun aitaukseen ja parin vuoden kuluttua hirvikanta oli kasvanut ja eläimet vapautettiin. == Lähteet == Luokka:Suomen kotiseutumuseot Luokka:Parkanon museot Luokka:Parkanon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon historia
Koronat

Koronat (Coronicium) on Pterulaceae-heimoon kuuluva orvakkasuku. Koronat ovat läheistä sukua ryömiköille (Merulicium), mutta koronoiden rihmastorakenne on monomiittinen, ryömiköiden dimiittinen. Koronoiden itiöt ovat ohutseinäiset, ja niiden muoto vaihtelee ellipsoidista venemäiseen. Kystidit ovat kiteiset. Suomesta lajeja tunnetaan yksi, valkokorona (Coronicium alboglaucum). == Lajit == Sukuun luetaan viisi lajia: * Valkokorona (Coronicium alboglaucum) * Coronicium gemmiferum * Coronicium molokaiense * Coronicium proximum * Coronicium thymicola == Lähteet == Luokka:Pterulaceae Luokka:Orvakat
Museokoti Mummola

Liisa Ilon kotimuseo, Museokoti Mummola nimellä tunnettu museo sijaitsee Pirkkalassa, Liisa Ilon taidolla entisöimässä ja sisustamassa Haikan kartanon paritupa tyyppisessä, entisessä väentuvassa, joka on valmistunut 1800-luvulla. 1850-luvulta alkaen rakennus toimi Haikan kartanon työväen asuntona ja 1983 Pirkkala-seuran lahjoittamana se purettiin ja rakennettiin uudelleen nykyiselle paikalleen. Pihapiiriin kuuluu myös huvimaja, maitolava sekä leikkiaitta- ja mökki. Museossa pääsee tutustumaan vanhan ajan tunnelmaan, käsityötaitoihin, talonpoikaiselämään, perinnerakentamiseen ja erilasiin kodin koriste- ja käyttöesineisiin, esimerkiksi vanhoihin astioihin, käsitöihin, leluihin ja huonekaluihin. Kokoelmiin kuuluu muun muassa kymmenittäin Arabian vanhoja kannuja ja kaatimia. == Lähteet == Luokka:Suomen museot Luokka:Pirkkalan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kotimuseot
Hollolan Vainion työväentalo

Vainion työväentalo oli Hollolan Vainion kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Vainion työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo valmistui vuonna 1910; sen tupaantuliaisia vietettiin helluntaina. Vuonna 1926 kerrottiin lehdissä talon tonttiin liittyvistä epäselvyyksistä ja häätöuhasta. Ilmeisesti yhdistys sai kuitenkin pysyä talossaan. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenmäärä oli noin 10–15. Tammikuussa 1932 talolle murtauduttiin ja sen irtaimistoa tuhottiin. Ulko-ovet irrotettiin, sisäovet rikottiin, samoin kuin kaikki talon ikkunat. Näyttämön esirippu ja kalusto, lamput ja seinäkuva oli samoin tuhottu, ja lisäksi kaikki talon penkit sekä kamiina heitetty rikotuista ikkunoista pihalle. Vuonna 1962 talolla oli vähällä syttyä tulipalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Talon tupaantuliaisissa vuonna 1910 ohjelmassa oli torvisoittoa, yhteislaulua, runonlausuntaa, puheita, näytelmä ja tanssia. Talolla toimi myös Vainion työväenyhdistyksen voimisteluseura Yritys. Se järjesti kesäjuhlat elokuussa 1911. Ohjelmassa oli polkupyöräilykilpailu, estejuoksua sekä 4-ottelu; illalla talolla pidettiin iltamat. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Hollolan rakennukset ja rakennelmat