EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paini kesäolympialaisissa 2008

Vuoden 2008 kesäolympialaisten painikilpailut käytiin China Agricultural University Gymnasiumilla noin kolmen kilometrin päässä olympiakylästä. Kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa kilpailtiin seitsemässä ja naispainissa neljässä painoluokassa. Painikilpailut järjestettiin 12.–21. elokuuta. == Mitalistit == === Kreikkalais-roomalainen paini === Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 55 kg Nazir Mankijev Rövşən Bayramov Roman Amoyan Park Eun-chul 60 kg Islam-bek Albijev Vitali Rəhimov Nurbakyt Tengizbajev Ruslan Tjumenbajev 66 kg Steeve Guenot Kanatbek Begalijev Armen Vardanjan Mih’ail Sjamjonau 74 kg Manutšar Kvirkvelia Chang Yongxiang Javor Janakijev Christophe Guenot 84 kg Andrea Minguzzi Zoltan Fodor Nazmi Avluca* 96 kg Aslanbek Huštov Mirko Englich Asset Mambetov Adam Wheeler 120 kg Mijaín López Hasan Barojev Mindaugas Mizgaitis Juri Patrikejev *Ruotsin Ara Abrahamian ei ottanut vastaan saavuttamaansa pronssimitalia, vaan heitti sen keskelle painimattoa palkintojenjakotilaisuuden aikana. Myöhemmin KOK tuomitsi Abrahamianin menettämään olympiapronssinsa myös virallisesti, syynä epäurheilijamainen käytös. === Vapaapaini === Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 55 kg Henry Cejudo Tomohiro Matsunaga Besik Kuduhov Radoslav Velikov 60 kg Mavlet Batirov Vasyl Fedoryšyn Seyedmorad Mohammadi Kenichi Yumoto 66 kg Ramazan Şahin Andri Stadnik Sushil Kumar Otar Tušišvili 74 kg Buvaisar Saitijev Soslan Tigijev Murad Gaidarov Kiril Terziev 84 kg Revaz Mindorašvili Jusup Abdusalomov Georgi Ketojev Taras Danko 96 kg Širvani Muradov Taimuraz Tigijev Xetaq Qazyumov Giorgi Gogšelidze 120 kg Artur Taimazov Bahtijar Ahmedov David Musuľbes Marid Mutalimov === Naispaini === Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia 48 kg Carol Huynh Chiharu Ichō Mariya Stadnik Iryna Merleni 55 kg Saori Yoshida Xu Li Tonya Verbeek Jackeline Rentería 63 kg Kaori Ichō Aljona Kartašova Jelena Šalygina Randi Miller 72 kg Wang Jiao Stanka Zlateva Kyōko Hamaguchi Agnieszka Wieszczek == Lähteet == * Olympic Games Greco-Roman Seniors 2008-08-12 Beijing (CHN) International Wrestling Database * Olympic Games Freestyle Seniors 2008-08-12 Beijing (CHN) International Wrestling Database * Olympic Games Female wrestling Seniors 2008-08-12 Beijing (CHN) International Wrestling Database * Wrestling at the 2008 Beijing Summer Games Olympics at Sports-Reference.com Luokka:Kesäolympialaiset 2008 2008
Ehrenström

Ehrenström oli suomalainen Ruotsin vallan ja autonomian aikainen aatelissuku. Smålandilainen Nils Strömman (1641–1705) aateloitiin vuonna 1692 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1242. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai järjestysnumeron 93. Suku sammui Suomessa vuonna 1863, kun Johan Albrecht Ehrenströmin poika Alexander Heribert Ehrenström kuoli naimattomana. == Suvun jäseniä == * Johan Albrecht Ehrenström (1762–1847), Helsingin ja Oulun asemakaava-arkkitehti * Marianne Ehrenström, (s. Pollet, 1773–1867), ruotsalainen kirjailija ja kamarineito == Lähteet == Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut

Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut on joka toinen vuosi järjestettävä eurooppalaisten vesipallon maajoukkueiden arvoturnaus. Turnaus järjestettiin miehillä ensi kertaa vuonna 1926 ja naisilla 1985. Vuoteen 1997 saakka kilpailut järjestettiin uinnin EM-kisojen yhteydessä. == Mitalimaat == === Miehet === Vuosi Kisapaikka Kultaa Hopeaa Pronssia 1926 Budapest 1927 Bologna 1931 Pariisi 1934 Magdeburg 1938 Lontoo 1947 Monte Carlo 1950 Wien 1954 Torino 1958 Budapest 1962 Leipzig -- 1966 Utrecht 1970 Barcelona 1974 Wien 1977 Jönköping 1981 Split 1983 Rooma 1985 Sofia 1987 Strasbourg 1989 Bonn 1991 Ateena 1993 Sheffield 1995 Wien 1997 Sevilla 1999 Firenze 2001 Budapest 2003 Kranj 2006 Belgrad 2008 Málaga 2010 Zagreb 2012 Eindhoven 2014 Budapest 2016 Belgrad 2018 Barcelona 2020 Budapest 2022 Split 2024 Zagreb, Dubrovnik === Naiset === Vuosi Kisapaikka Kultaa Hopeaa Pronssia 1985 Oslo 1987 Strasbourg 1989 Bonn 1991 Ateena 1993 Leeds 1995 Wien 1997 Sevilla 1999 Prato 2001 Budapest 2003 Ljubljana 2006 Belgrad 2008 Málaga 2010 Zagreb 2012 Eindhoven 2014 Budapest 2016 Belgrad 2018 Barcelona 2020 Budapest 2022 Split 2024 Eindhoven == Lähteet == * Waterpolo / European Championships Men * Waterpolo / European Championships Women == Aiheesta muualla == Euroopan mestaruuskilpailut Luokka:Euroopan- mestaruuskilpailut
Siirtoistutus

Siirtoistutus on prosessi, jossa eliö siirretään alueelle, jossa sitä ei esiinny ja jossa sen toivotaan muodostavan luonnollisesti lisääntyvän kannan. Siirrettävät eliöt (eläimet, kasvit) voivat olla joko tarhassa kasvatettuja tai muualla luonnosta pyydettyjä tai kerättyjä yksilöitä. Siirretty kanta on uudella alueellaan vieraslaji, jos sitä ei ole esiintynyt alueella aiemmin. Eläinten siirtoistutuksia tehdään * vähentyneen tai sukupuuttoon kuolleen kannan korvaamiseksi samalla (esimerkiksi lumileopardi, metsäpeura) tai sukulaislajilla (euroopanmajava); tällöin kyseessä on palautusistutus * riistakannan tai kalaston monipuolistamiseksi tai lisäämiseksi (fasaani, valkohäntäpeura, piisami)ALIENS – muukalaisia luonnossa Turun biologinen museo (2007) * tuhoeläimeksi luokiteltavan lajin kannan rajoittamiseksi biologisessa torjunnassa Eläinten siirtoistutukset olivat suosittuja 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Nykyisin niitä tehdään vähän, sillä vieraslajit horjuttavat usein kohdealueen ekologista tasapainoa. Tällaiset ongelmat ovat olleet suurimpia Uudessa-Seelannissa sekä Australiassa, jonka luonto on järkkynyt muun muassa kettujen ja kaniinien takia. == Lähteet == * Luokka:Ekologia Luokka:Luonnonsuojelu Luokka:Vieraslajit
Silmälläpidettävä laji

Silmälläpidettävä laji on eliölaji, jonka populaatio on taantunut tai huomattavan harvalukuinen. Silmälläpidettäviksi luokitellaan myös huonosti tunnettuja lajeja ja lajeja, joiden elinympäristöt ovat uhattuina tai vähentyneet. Sen uhanalaisuusluokitus Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n punaisessa listassa on NT, Near Threatened. Suomen vuoden 2019 uhanalaisarvioinnissa 8,5 prosenttia arvioiduista eliöistä luokiteltiin silmälläpidettäviksi. Silmälläpidettäviksi luokiteltiin viisi nisäkäslajia, 34 lintulajia ja 10 kalalajia eli 12,6 prosenttia arvioiduista selkärankaisista. Näiden lisäksi silmälläpidettäviin luokiteltiin 8,5 prosenttia arvioiduista selkärangattomista, 12,3 % arvioiduista putkilokasveista, 4,9 % arvioiduista sienistä, 13,6 % arvioiduista sienistä, 6,6 % arvioiduista sammalista ja 14,8 % arvioiduista levistä. Esimerkkejä Suomessa silmälläpidettävistä lajeista ovat kampela, karhu, pohjannoidanlukko, päärynärisakas ja västäräkki. == Katso myös == * Luettelo Suomessa silmälläpidettävistä putkilokasveista == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Sisäinen kuormitus

Sisäinen kuormitus tarkoittaa vesistön pohjalle kertyneitä ravinteita ja niiden vapautumista takaisin veteen. Tätä tapahtuu etenkin hapettomissa oloissa, mikä voi edelleen pahentaa jo alkanutta happikatoa. == Katso myös == * Ulkoinen kuormitus ==Lähteet== Luokka:Ekologia Luokka:Hydrologia
Sosiaalinen kestävyys

Sosiaalinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen neljästä osasta. Sosiaalisen kestävyyden tarkoituksena on taata, että kaikilla ihmisillä on mahdollisuus perustarpeisiin, kuten ruokaan, koulutukseen ja sananvapauteen. Kansainvälinen energiajärjestö Ihan on selvittänyt mahdollisuuksia lisätä kehitysmaissa vielä sähköttä elävien ihmisten mahdollisuutta saada sähköä ilman hiilidioksidipäästöjen suurta kasvua. YK:n hyvinvointi-indeksi Iwi mittaa laajasti kaikkien maailman valtioiden osalta sekä taloudellista varallisuutta että luonnonvarallista pääomaa. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) selvittää humanitaarisen avun tarvetta, kun kriisien, kuten Ukrainan sodan myötä sellaiset seikat kuten markkinointiväylät ja elintarvikeketjut katkeavat tai niiden toiminta häiriintyy. Kehitysmaiden asukkaiden hyvinvointia on pyritty parantamaan kehitysavun, kansainvälisen kaupan ja kansainvälisten investointien keinoin. OECD:n kehitysavun komitea DAC on yksi tärkeimmistä kehitysapua toimittavista tahoista. DAC:in kautta annettavaan kehitysapuun liittyvät sopimukset liittyvät OECD-maiden politiikkaan. Kehitysapu voi olla kahden maan välistä tai siinä voi olla useampia maita mukana. Kestävän kehityksen esteitä ovat sodat, muut konfliktit, luonnonkatastrofit ja epidemiat. Lisäksi maailman maiden erilaista asemaa varallisuuden suhteen lisävät sellaiset maailmankaupan käytännöt, jotka suosivat rikkaita maita. Kehitysavun pääasiallisin muoto on maatalouteen suuntautuva kehitysapu. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Kestävä kehitys
Sukupuuttovelka

Sukupuuttovelka tarkoittaa sitä, että vaikka joidenkin sukupuuttovaarassa olevien lajien elinympäristöjen muuttuminen loppuisikin, lajit katoaisivat. Tämä pätee nykyisessä sukupuuttoaallossa. Vaikka saastuttaminen lopetettaisiin heti, useita lajeja kuolisi vielä vuosikymmenien jälkeenkin saastuttamisesta ja ilmaston lämpenemisestä aiheutuneiden ilmiöiden takia. ==Lähteet== * Luokka:Ekologia Luokka:Sukupuutto
Suojaväri

Suojaväri tarkoittaa joillakin eliöillä esiintyvää maastoutumiseen soveltuvaa väritystä, jolla ne voivat välttää muita huomaamasta niitä. Usein suojaväri on suojakeino saalistajia vastaan. Pedolla suojaväri puolestaan estää saalista havaitsemasta sitä ja helpottaa näin saalistusta. Lumisilla alueilla valkea suojaväri on yleinen, kun taas rehevillä vihreillä alueilla monien lajien suojavärit ovat vihertäviä. Suojaväriin liittyy usein naamioivaa vaikutusta vahvistava kuviointi. Erityisesti hyönteisillä esiintyy erittäin monipuolisia ja kirkkaitakin suojavärejä. Jotkin lajit eivät suojaudu ainoastaan värityksellään, vaan ovat kehittyneet myös muodoltaan muistuttamaan erehdyttävästi esimerkiksi oksanpätkää tai kasvin lehteä. Jotkin kukissa vierailevia hyönteisiä saalistavat hämähäkkilajit voivat vaihtaa väriään kukan mukaan valkoiseksi tai keltaiseksi. Nilviäisistä mustekalat ja matelijoista kameleontit tunnetaan kyvystään vaihtaa väriään ympäristön mukaan. == Katso myös == *Huomioväri *Mimikry *Mimeesi ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == *Väitös: Eläinten värit suojaavat monin tavoin Luokka:Ekologia pl:Kamuflaż pt:Crypsis
Publius Licinius Crassus

Publius Licinius Crassus oli roomalainen nimi. Sitä ovat kantaneet muun muassa: * Publius Licinius Crassus, vuoden 205 eaa. konsuli sekä pontifex maximus ja kensori. * Publius Licinius Crassus, konsuli vuonna 171 eaa. * Publius Licinius Crassus Dives Mucianus, vuoden 132 eaa. konsuli ja pontifex maximus. Kuoli taistelussa. * Publius Licinius Crassus Dives, vuoden 97 eaa. konsuli ja 89 eaa. kensori. Kuoli 87 eaa. * Publius Licinius Crassus, Marcus Licinius Crassuksen vanhin poika. Kuoli Carrhaen taistelussa vuonna 53 eaa.
Suojavyöhyke

pienoiskuva|Pusikkoinen suojavyöhyke pienen virran varrella Iowan osavaltiossa, Yhdysvalloissa Suojavyöhyke tai suojakaista on viljellyn alueen vieressä oleva maakaistale, jolla kasvatetaan monivuotisia kasveja maanviljelyn aiheuttamien ympäristöhaittojen vähentämiseksi. Erityisesti suojavyöhykkeitä sijaitsee vesistöjen suuntaisesti jokien ja järvien varsilla. Suojavyöhyke voi olla kesannolla oleva tai pusikoitumaan päästetty kaistale. Suojavyöhyke vähentää ravinteiden ja pintamaan valumista viljelyalueelta pois. Kun pintamaata valuu jokeen vähemmän, vesi on kirkkaampaa ja pintamaata ei sedimentoidu vesistön pohjaan yhtä paljon. Myöskään mereen tai järveen laskiessa joki ei samenna suurempaa vesistöä samalla lailla. Suojavyöhyke myös pienentää vesistöjen ravinnekuormitusta ja sitä kautta vähentää vesistöjen rehevöitymistä. Rehevöitymisen vähentämisessä suojakaistaleet ovat tärkeässä osassa lannoitteiden käytön vähentämisen ja jätevesien puhdistamisen ohella. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ympäristönsuojelu Luokka:Kasvitalous Luokka:Maatalous
Suojeluohjelma

Suojeluohjelma on ohjelma, jonka tarkoitus on elinympäristötyypin suojeleminen. Tällainen suojeluohjelma voi suojella esimerkiksi Itämerta, soita tai vaikkapa vanhoja metsiä. ==Katso myös== *Suojelualue *Suojelusuunnitelma ==Lähteet== * Luokka:Luonnonsuojelu
Jesse Saarinen (jalkapalloilija)

Jesse Saarinen (s. 12. helmikuuta 1989 Turku) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Saarinen debytoi pääsarjatasolla Turun Palloseuran riveissä 23. heinäkuuta 2008 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan. == Aiheesta muualla == * Saarinen Turun Palloseuran sivuilla * Saarinen Veikkausliigan sivuilla Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fosforipentoksidi

Fosforipentoksidi on fosforin ja hapen muodostama kemiallinen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on P2O5. Sitä muodostuu fosforin palaessa, jolloin se yhtyy happeen seuraavasti: P4 \+ 5 O2 → 2 P2O5. Fosforipentoksidi on tavallisissa lämpötiloissa kiinteää valkoista ainetta, joka yleensä esiintyy jauheena. Se sublimoituu 360 °C:n lämpötilassa. Sillä on useita kidemuotoja. Tavallisimmassa kidemuodossa se on dimeerisenä, jolloin sen kemiallinen kaava olisi oikeastaan kirjoitettava muotoon P4O10. Se voi muodostaa myös polymeerejä. Fosforipentoksidi on vahvasti hygroskooppinen aine ja erityisen tehokas kuivausaine. Se reagoi veden kanssa muodostaen fosforihappoa seuraavasti: P2O5 \+ 3 H2O → 2 H3PO4. Fosforipentoksidi on siis fosforihapon anhydridi. Jos vettä on vain niukasti, voi tavallisen fosforihapon eli ortofosforihapon ohella syntyä myös metafosforihappoa HPO3. == Aiheesta muualla == * Luokka:Fosforiyhdisteet Luokka:Oksidit
Eugène Dubois

Marie Eugène François Thomas Dubois (28. tammikuuta 1858 – 16. joulukuuta 1940) oli alankomaalainen antropologi ja geologi, joka etsi jäänteitä nykyisen Indonesian alueelta. Hän tuli tunnetuksi homo erectuksen löytäjänä. Duboisista tehtiin Amsterdamin yliopiston kunniatohtori vuonna 1897, ja kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli professori. Luokka:Antropologit Luokka:Alankomaalaiset professorit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Tipula recondita

Tipula recondita on hiljattain löydetty vaaksiaislaji, joka tunnetaan Suomesta ja Venäjältä. Kaksisiipisiin kuuluva hyönteinen kuvattiin tieteelle uutena lajina vuonna 2012. Sen löysi Suomesta Kittilästä alun perin Turun yliopiston tohtoriopiskelija Jukka Salmela. Löydön vahvistivat muut tutkijat. Hyönteisen siiven pituus on noin 12 mm. Lajin toinen tunnettu esiintymispaikka on Venäjän kaukoidässä lähellä Korean rajaa. == Lähteet == Luokka:Vaaksiaiset
Halokliini

Halokliini on vesistöissä suolaisuuden harppauskerros eli kerros, jossa suolaisuus muuttuu voimakkaasti pystysuunnassa. Koska suolaisuus määrää yhdessä lämpötilan ja paineen kanssa meriveden tiheyden, suolaisuuden erot vaikuttavat veden kerrostuneisuuteen: tiheä suolainen ja kylmä vesi vajoaa harvan makean ja lämpimän veden alle. Jos eri vesikerrosten välillä on voimakas suolaisuusero, muodostuu halokliini. Halokliini on normaalisti termokliinia eli lämpötilan harppauskerrosta voimakkaampi. Suolaisuuseroja voivat merissä aiheuttaa jokivalunta, joka tuo meriin makeaa vettä, sadanta, joka makeuttaa pintakerrosta ja haihdunta, joka tekee siitä suolaisemman. Lisäksi merijään muodostuminen tekee veden pintakerroksesta suolaisemman, sillä jää hylkii suolaa. Vastaavasti jään sulaminen makeuttaa pintakerrosta. Joillain merialueilla, kuten Pohjoisella jäämerellä, pintakerros on alempia vesikerroksia kylmempi. Tämä on mahdollista, koska pintavesi on syvää vettä makeampaa: halokliini pitää vesipatsaan stabiilina. Pohjoisella jäämerellä halokliini on tärkeä merijään muodostumisen kannalta, sillä se eristää alemmat, lämpimämmät vesikerrokset pintavedestä. Myös Itämeressä on voimakas, pysyvä halokliini 50–80 metrin syvyydessä. Mereen tulee Tanskan salmien kautta suolaista valtamerivettä, joka painuu Itämeren makeamman murtoveden alapuolelle. Suuri jokivalunta taas makeuttaa meren pintakerrosta. Halokliini estää meren pohjakerrosten sekoittumisen pintaveden kanssa. Jos suolapulsseja valtamerestä ei tule, syvänteisiin voi muodostua happikato. ==Lähteet== Luokka:Meritiede
Félicia Ballanger

Félicia Ballanger (s. 12. kesäkuuta 1971 La Roche-sur-Yon) on ranskalainen ratapyöräilijä, olympiavoittaja. Ballanger on saavuttanut 1 kilometrin sprintistä olympiakultaa Atlantasta 1996 ja Sydneystä 2000. Sydneyn kisoista hän saavutti kultamitalin myös 500 metrin aika-ajossa. Lisäksi hän on voittanut viisi kertaa peräkkäin sprintin ja 500 metrin aika-ajon maailmanmestaruuden (1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999). ==Lähteet== *Databaseolympics.com Luokka:Ranskalaiset ratapyöräilijät Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Finnish Hot Rod Association

thumb|FHRA:n huoltoautoja Kamasa Drag Race Week -kiihdytyskilpailussa Alastaron moottoriradalla kesäkuussa 2012. Etummaisessa ajoneuvossa on lentokoneen suihkumoottori, jolla kuivataan kiihdytyssuoran radanpintaa. Finnish Hot Rod Association ry (lyh.FHRA) on vuonna 1972 perustettu suomalainen harrasteajoneuvojärjestö ja kiihdytysajon virallinen lajijärjestö Suomessa. FHRA on tunnettu etenkin hot rod- ja amerikanautoyhdistysten kattojärjestönä. == Tapahtumat ja toiminta == FHRA:n tunnetuin tapahtuma on vuodesta 1978 alkaen järjestetty American Car Show, joka pidetään vuosittain Helsingin Messukeskuksessa. 1990-luvulta alkaen tapahtuman ajankohdaksi on vakiintunut pääsiäisviikonloppu. Aiemmin nelipäiväinen tapahtuma muuttui kolmepäiväiseksi vuonna 2017. Pääsiäisen suurnäyttelyn ohella yhdistys on järjestänyt aiemmin kokoontumisajoja Alahärmässä ja nykyisin järjestää harrasteajoneuvotapaamisia kesäaikaan Malmin lentökentällä Helsingissä. Lisäksi FHRA järjestä perinteisesti jokamiehen kiihdytystapahtumia. Vuonna 2004 autorekisterikeskus hyväksyi FHRA:n viralliseksi museoajoneuvotarkastuksen tekijäksi ja lausunnonantajaksi. FHRA on myös liikenneministeriön virallinen lausunnonantaja liittyen uusiin lakiesityksiin jotka koskevat harrasteajoneuvojen rakentelu- ja verouudistuksia. == Historiaa == FHRA piti Suomen ensimmäiset kiihdytyskilpailut Keimolan moottoriradalla 1975 == Lähteet == * FHRA ry:n sivut === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset autourheilujärjestöt
Clock (yhtye)

Clock oli brittiläinen vuosina 1993–1999 toiminut yhtye, joka teki elektronista musiikkia. Yhtyeen debyyttisingle oli "Holding On", joka julkaistiin lokakuussa 1993. Muita yhtyeen tekemiä kappaleita ovat muun muassa "The Rhythm", "Everybody" ja "Axel F". ==Diskografia== ===Singlet=== Nimi Julkaisuaika Sijoitus Britannian singlelistalla Viikot "Holding On" 30. lokakuuta 1993 66 1 "The Rhythm" 21. toukokuuta 1994 28 2 "Keep The Fires Burning" 10. syyskuuta 1994 36 3 "Axel F" / "Keep Pushin" 4. maaliskuuta 1995 7 9 "Whoomph! (There It Is)" 1. heinäkuuta 1995 4 9 "Everybody" 26. elokuuta 1995 6 5 "In The House" 18. marraskuuta 1995 23 3 "Holding On 4 U" 24. helmikuuta 1996 27 2 "Oh What A Night" 7. syyskuuta 1996 13 10 "It's Over" 22. maaliskuuta 1997 10 5 "U Sexy Thing" 18. lokakuuta 1997 11 9 "That's The Way (I Like It)" 17. tammikuuta 1998 11 4 "Rock Your Body" 11. heinäkuuta 1998 30 3 "Blame It on the Boogie" 28. marraskuuta 1998 16 4 "Sunshine Day" 31. heinäkuuta 1999 58 1 "Time Goes By" julkaistu Japanissa - - ===Albumit=== Albumi Julkaisupäivä Britannian albumilista It's Time 16. syyskuuta 1995 27 About Time 2 28. maaliskuuta 1996 56 Boogie Sound Julkaistu Japanissa - Hits Around The Clock - Best Of Julkaistu Japanissa - Luokka:Brittiläiset eurodanceartistit ja -yhtyeet Luokka:Brittiläiset elektronisen musiikin yhtyeet
Jyväskylän Kenttäurheilijat

Jyväskylän Kenttäurheilijat r.y. (JKU) on vuonna 1938 perustettu jyväskyläläinen yleisurheiluseura. Se kuuluu sekä Suomen suurimpien (yli 1000 lisenssiurheilijaa) että maan parhaimpien yleisurheiluseurojen joukkoon (Kalevan maljan voitto 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2022 sekä SUL:n Seuraliigan (seuraluokittelun) voitto vuosina 2014–2015 ja 2017–2022). Seuran puheenjohtajana toimii Pasi Valoranta. ==Suomen mestarit== Suomen mestaruuden Kalevan kisoissa, maratonilla tai moniotteluissa ovat voittaneet seuraavat Jyväskylän Kenttäurheilijoita edustaneet urheilijat: * Kalevi Huttunen (100 m 1946, 1948) * Toivo Hyytiäinen (keihäs 1950, 1951, 1953, 1954) * Reijo Höykinpuro (5 000 m 1960, 1962, 10 000 m 1962) * Markus Kahma (10-ottelu 1964) * Kalevi Ihaksi (maraton 1966, 1967) * Erik Gustafsson (100 m 1967) * Matti Tuura (1 500 m 1968) * Pentti Rummakko (maraton 1968, 1969, 1971) * Reino Paukkonen (maraton 1972, 1973) * Ritva Valkeinen (100 m aidat 1984) * Harri Kivelä (100 m 1995, 1997, 200 m 1998) * Johanna Manninen (100 m 2007) * Petteri Monni (400 m aidat 2010, 2011, 2013, 2016) * Osku Torro (korkeus 2010, 2012) * Sami Itani (10-ottelu 2011, 2012) * Hanna-Maari Latvala (100 m: 2012, 2013, 2014, 2015, 2017; 200 m: 2012, 2013, 2014, 2015, 2017, 2019) * Miika Takala (maraton 2013) * Emmi Mäkinen (pituushyppy 2014) * Elmo Lakka (110 m aidat 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022) * Jaakko Nieminen (maraton 2015, 2017, 2018, 2019, 2020) * Nooralotta Neziri (100 m aidat 2018) * Viljami Kaasalainen (100 m 2020; 400 m 2022) * Anniina Kortetmaa (100 m 2022; 200 m 2020, 2022) * Eemil Helander (estejuoksu 2021, 5 000 m 2021) Lähde == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Jyväskylän Kenttäurheilijoiden verkkosivu *Jyväskylän Kenttäurheilijoiden Facebook-sivu *Jyväskylän Kenttäurheilijoiden Twitter-sivu Luokka:Suomalaiset yleisurheiluseurat Luokka:Jyväskyläläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1938 perustetut urheiluseurat
Suotyyppi

Suotyyppi on samankaltaisten kasvupaikkatekijöiden ja samankaltaisen suokasvillisuuden luonnehtima suokuvio (eli maastokuvio suolla), jossa kasvaa ekologisilta vaatimuksiltaan samankaltaisia suokasveja.Seppä, Heikki: Soiden maa. Teoksessa: Pääsuotyypit ovat räme, neva, korpi, letto, luhta ja lähteikkö. Suoyhdistymä on suo, joka koostuu vähintään kahdesta metsätyyppiopin mukaisesta suotyypistä. Suomen suoyhdistymät on tyypitelty kolmeksi suoyhdistymätyypiksi, jotka ovat aapasuo, keidassuo ja palsasuo. == Katso myös == * Metsätyyppioppi * Erotuslaji eli opaskasvi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Seppä, Heikki: Soiden maa. Teoksessa: *Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä (PKKY): MetsäVerkko, Suotyypit Luokka:Suot
S/S Halla XVII

S/S Halla XVII (HALLA 17) on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1908 Kotkan rauta Oy:n telakalla Kotkassa. Alus rakennettiin alun perin höyryhinaajaksi Halla osakeyhtiön käyttöön. Halla XVII purjehti aluksi Kotkan vesillä ja myöhemmin Saimaalla. Nykyisin alus on yksityisomistuksessa Saimaalla. Se kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja Suomen Höyrypursiseuran alusrekisteriin. == Historia == Kotkassa Halla XVII hinasi muun muassa sahatavaraa proomuissa Hallan saarelta redillä odottaville laivoille. Suomen sisällissodan viimeisinä päivinä toukokuussa 1918 aluksella evakuoitiin Kotkan punaisia Kronstadtin kautta Pietariin. Sen mukana pakenivat Venäjälle muun muassa Hannes Järvimäki ja Otto Kalvitsa. Kotkan sahan uuden lastauslaiturin ja 7 metrin väylän valmistumisen myötä Halla XVII siirtyi pysyvästi Saimaalle linjahinaajaksi. "Seitsemäntoista" hinasi nippulauttoja Joensuusta Ristiinan kaakkoispuolelle Orraintaipaleeseen, josta tuolloin jo Kymin Osakeyhtiöksi muuttunut omistaja siirsi puutavaraa Saimaalta Kymijoen vesistön puolelle. 1960-luvun puolivälissä alukseen tehtiin merkittäviä korjaustöitä, mutta vuosikymmenen loppupuolella se jäi virkaveljiensä tavoin seisomaan. Vuonna 1971 alus siirtyi yksityisomistukseen. == Tekniset tiedot == * Rakennuspaikka: Kotkan Rauta Oy, Kotka * Rakennusvuosi: 1908 * Rakennusaine: Teräs * Pituus: 21,90 m * Leveys: 4,83 m * Syväys: 2,10 m * Koneen tyyppi: Compound-höyrykone * Koneen teho: 192 ihv * Nopeus: 12 solmua * Kattila: 83 m² * Polttoaine: Puu ==Lähteet== * Riimala, Erkki: Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. ISBN 951-991 40-4-8 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Höyrypursiseura * Saimaan höyrymatkat * Suomen kauppalaivatietokanta laivakortti 4525 * Halla XVII blogi Luokka:Höyrylaivat Luokka:Hinaajat
Syrjäyttävän kilpailun periaate

Syrjäyttävä kilpailu on kilpailua, jossa kahdella lajilla on sama ekologinen lokero. Ne eivät siten voi elää samassa ympäristössä, sillä niiden välille muodostuu kilpailua, joka syrjäyttää lopulta toisen lajin. Syrjäyttävän kilpailun periaatteen mukaan tämä toisen lajin häviäminen alueelta tapahtuu väistämättä jossain vaiheessa. ==Lähteet== Luokka:Ekologiset vuorovaikutussuhteet it:Competizione interspecifica#La mutua esclusione
Åfjord

Åfjord on kunta Trøndelagin läänissä Norjassa. Åfjord perustettiin vuonna 1838, jolloin Norjassa otettiin käyttöön kunnallishallinto. Jøssundin kunta erotettiin Åfjordista 1896 ja Stoksundin kunta yhdistettiin siihen 1964. Vuoden 2024 alussa kunnassa oli 4 339 asukasta. Åfjordin hallinnollinen keskus on samanniminen taajama, joka tunnetaan myös nimellä Årnes. Suhteessa väkilukuun Åfjordissa on paljon vapaa-ajan asuntoja, joiden määrä on ollut viime vuosina kasvussa. == Kuvia == Åfjord kirke 2013.jpg|Åfjordin kirkko Roan kirke fra RA.jpg|Roanin kirkko Stokkoybrua.JPG|Stokkøyn silta == Tunnettuja henkilöitä == * Johan Strand Johansen (1903–1970), poliitikko * Einar Hole Moxnes (1921–2006), poliitikko == Lähteet == *
Linda Hardy

Linda Hardy (s. 11. lokakuuta 1973) on ranskalainen missi, näyttelijä ja juontaja. Hän voitti Miss France -kilpailun vuonna 1992. Hän on sittemmin esiintynyt televisiossa juontajana ja sarjoissa, mutta on ollut myös useissa elokuvissa, kuten vuoden 2004 tieteiselokuvassa Immortal. == Valikoitu filmografia == * Des amours, désamour, Julie (2017) * Mon poussin, Jeanne, (2017) * La Vie à une, Karine, (2008) * Tu peux garder un secret?, Nina, (2007) * Le Fantôme du lac, Jeanne, (2006) * Immortal, Jill, (Immortel (ad vitam), 2004) * Le Souffleur, Clara, (2003) * Recto / verso, Anne, (1999) Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ranskalaiset näyttelijät Luokka:Missit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Säästöpuu

Säästöpuu tai jättöpuu on puu, joka jätetään hakkuussa pystyyn turvaamaan metsän biodiversiteettiä eli monimuotoisuutta. Säästöpuut ovat tavallisesti eri ikäisiä ja eri lajeihin kuuluvia, ja näin ne antavat ravintoa useille uhanalaisille hyönteisille ja sienille. Avohakkuussa säästöpuita jätetään keskimäärin 12 kappaletta hehtaarille (2006) ==Lähteet== Luokka:Ekologia Luokka:Metsätalous
Vestby

Vestby on kunta Akershusin läänissä Norjassa. Se perustettiin vuonna 1838. Hølenin kunta yhdistettiin siihen vuonna 1943 ja Sonin kunta vuonna 1964. Vuoden 2023 alussa Vestbyssä oli 19 089 asukasta. Kuntakeskus Vestbyn lisäksi kunnassa on kaksi taajamaa, Hølen ja Bjerkeskaug. Lisäksi Mossin taajama ulottuu Vestbyn puolelle. Vestby sijaitsee lähellä Osloa, ja sen väestö on kasvussa. ==Media== Paikallislehti Vestby Avis ilmestyy torstaisin. == Kuvia == Vestby kirke i Akershus.JPG|Vestbyn kirkko Vestby stasjon TRS 070403 002.jpg|Vestbyn asema Østfoldin radan varrella. Vestby rådhus 20.04.2024.jpg|Kunnantalo == Tunnettuja henkilöitä == * Johan Herman Wessel (1742–1785), kirjailija * Jon Sundby (1880–1972), poliitikko == Lähteet == *
Taloudellinen kestävyys

Taloudellinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen osa-alueista. Se tarkoittaa uusiutumattomien luonnonvarojen kohtuullista käyttöä ja jätteiden synnyn minimointia. Taloudellinen kestävyys voidaan saavuttaa tehokkaan kierrätyksen ja uusiutuvien luonnonvarojen käytön avulla. Kierrätyskeskuksissa eritellään käyttökelpoiset käytetyt tavarat, joita voidaan vielä myydä ja käyttökelvottomat tavarat, jotka menevät kierrätettäviksi. Kierrätystoiminnan toimivuutta varten on kehitetty logistiikkatekniikkaa. Nykyisin pyritään hiilineutraaliin energiankäyttöön samalla kun fossiilisten polttoaineiden käyttöä pyritään vähentämään. Tähän pyritään muun muassa kehittämällä sähköautoja ja aurinkoenergian käyttöä. Myös vesivoima on sähkönlähde, jossa käytetään uusiutuvia luonnonvaroja. Tieteilijät ovat laskeneet eri toimintojen hiilijalanjälkeä erilaisten ilmastoyksiköiden avulla ja näin on pystytty selvittämään hiilipäästöjen vähentämisen mahdollisuuksia. On myös kehitetty tapoja lisätä luonnollisten hiilinielujen, kuten metsien puolesta kestävää kehitystä. Hiilijalanjälki on jonkin tuotteen, palvelun tai toiminnan ilmastokuorma eli sen määrittäminen ilmaisee, kuinka paljon kyseinen asia tuottaa kasvihuonekaasuja. Hiilikädenjälki taas ilmaisee, kuinka paljon jokin asia vähentää kasvihuonekaasuja. Hiilinielu on yleensä metsä tai muu biomassasta muodostuva kokonaisuus, joka vähentää ilman hiilidioksidipäästöjä kasvien yhteyttämisen myötä. Maailmanlaajuisesti metsäkato, jota maan lisääntynyt käyttö maatalouteen ja rakentamiseen on lisännyt, lisää ihmisen toiminnan hiilikuormitusta. Joskus on suunniteltu keinotekoisten hiilinielujen tekemistä, jolloin on ajateltu hiilidioksidin sitomista joihinkin paikkoihin maan alle tai meriin. ==Lähteet== Luokka:Kestävä kehitys
Kommunikatiivinen rationalismi

Kommunikatiivinen rationalismi on teoria tai joukko teorioita, joka pyrkii selittämään inhimillistä järjellisyyttä onnistuneen kommunikaation tuloksena. Teoriat yhdistetään Karl-Otto Apeliin ja Jürgen Habermasiin, heidän kehittämäänsä universaalipragmatiikkaan sekä johdannaisteorioihin diskurssietiikasta ja järjellisestä jälleenrakennuksesta. Näiden teorioiden mukaan järjellisyyden mahdollisuus on sisäänrakennettuna kommunikaatiossa. Tämän väitteen mukaisesti Habermas on muodostanut käsityksen kommunikatiivisesta järjellisyydestä, joka johtuu tästä epäsuorasta potentiaalista ja muotoutuu selkeäksi tiedoksi. Tavoitteena on muuntaa epäsuora taitotieto suoraksi tietotaidoksi. Ilmiöt, joita pyritään selventämään, ovat intuitiiviseti hallittuja sääntöjä ymmärryksen saavuttamiseksi ja keskustelun käymiseksi. Lopputulos on monimuotoinen konsepti perusteista, jotka Habermasin mukaan pätevät suurimpaan osaan 1900 -luvun merkittävistä filosofisista suuntauksista, samalla välttäen postmodernismille luonteenomaisen suhteellisuuden ja jotka tuottavat normeja kriittiselle arvioinnille. (Habermas, 1992) == Lähteet == * * == Aiheesta muualla == * Information, Éthique Rationnelle et Intelligence Collective Luokka:Yhteiskuntafilosofia
Teollisuusmelanismi

Teollisuusmelanismi tarkoittaa prosessia, jossa lajien tummat värimuodot yleistyvät ilman epäpuhtauksien takia. Samoin tavoin vaaleat värimuodot yleistyvät, jos ilma puhdistuu. Vaaleat yksilöt erottuvat tummasta taustasta ja eivät sen takia selviä eivätkä pysty lisääntymään. Vähitellen populaatio muuttuu tummemmaksi tai vaaleammaksi riippuen onko ilma saasteisempi vai puhtaampi. Teollisuusmelanistisia lajeja tavataan paljon tehtaiden ja kaupunkien keskustojen läheisyydessä. Teollisuusmelanismi johtuu luonnonvalinnasta ja on todiste evoluutiosta ja luonnonvalinnan voimasta. Suomessa teollisuusmelanismia on tavattu noin 50 eri lajilla. Esim. koivumittarilla ja korsiyökkösillä. == Katso myös == *Koivumittari *Rengasmerikäärme (Emydocephalus) *Luonnonvalinta *Melanismi ==Lähteet== Luokka:Evoluutio
Melanismi

Melanismi on eliön fenotyyppi, jossa yksilön pigmentti on joko kokonaan tai lähes kokonaan musta. Melanismi aiheutuu melaniiniväriaineesta, kun sen puute puolestaan aiheuttaa albinismia. Melanismi syntyy yleensä mutaation takia, mutta se voi aiheutua myös muista tekijöistä. Tällainen tekijä voi olla esimerkiksi altistuminen epänormaalille lämpötilalle raskauden aikana, mikä voi saada aikaan hetkellisen muutoksen geenien transkriptiossa tai translaatiossa. Ihmisen toimetkin voivat saada aikaan melanismia, jota kutsutaan teollisuusmelanismiksi. Luokka:Eläinten väritykset
Ruskovalmuska

Ruskovalmuska (Tricholoma albobrunneum) on kastanjanruskea myrkyllinen sienilaji. Sienellä on valkoiset heltat ja niissä punaisiaä täpliä. Sienen jalka on punaruskea. Sieni kasvaa mäntykankailla, hiekkamailla ja teiden varsilla koko Suomessa. Sitä ei pidä sekoittaa syötäviin valmuskalajeihin. == Lähteet == Luokka:Valmuskat Luokka:Myrkkysienet
Hukkapeitto

Hukkapeitoksi kutsutaan markkinointikielessä sitä osaa mainoksen nähneistä tai kuulleista ihmisistä, jotka eivät kuulu mainostajien tavoittelemaan kohderyhmään. ==Aiheesta muualla== * Mediaopas.comin sanasto Luokka:Markkinointi
Suomuvyöseitikki

Suomuvyöseitikki (Cortinarius pholideus, aikaisemmin "suomuvöinen seitikki") on tummanruskea, lakistaan pienisuomuinen seitikkilaji. Lakki on leveydeltään 2–9 senttimetriä. Heltat ovat melko tiheät, aluksi vaaleanruskeat ja muuttuvat sienen iän myötä kanelinruskeiksi ja saavat violetin sävyjä. Malto on kellanvalkeaa tai harmaanruskeaa. Jalka on 5–12 senttimetriä pitkä, tasapaksu tai nuijamainen ja suomuinen. Väriltään se on aluksi violetti ja myöhemmin vaalea. Jalassa olevista seittivöistä ylin on usein niin paksu, että sitä voidaan pitää renkaana. Suomuvyöseitikki ei ole ruokasieneksi. Se on yleinen koko Suomessa, ja se kasvaa soiden laidoilla, kangasmetsissä ja lehdoissa usein koivun seuralaisena. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Suomuvyöseitikki (Cortinarius pholideus) * MycoBank.org: Cortinarius pholideus * BioLib.cz: Cortinarius pholideus Luokka:Seitikit
Helokkaseitikki

Helokkaseitikki (Cortinarius humicola) on kellertävä, pyökin seurassa viihtyvä seitikkilaji. Sen lakki on selvän kartiomainen. Heltat ovat aluksi vaaleat, ja muuttuvat sienen vanhetessa ruskeiksi. Sienen jalka on kellertävä ja ruskeasuomuinen. Laji ei ole ruokasieni. Helokkaseitikki on keskieurooppalainen laji, eikä sitä ole löydetty Suomesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Valokuva (nuoria sieniä) * Valokuva (vanha sieni) Luokka:Seitikit
Koivuseitikki

Koivuseitikki (Cortinarius anomalus) on harmaanruskea tai violetinsävyinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi violetit ja muuttuvat sienen vanhetessa ruosteenruskeiksi. Jalka on latvasta violetti, alempaa vaalea, ja siinä on rengas. Sieni kasvaa havumetsissä yleisenä koko Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kainuun Luontokuvat: Koivuseitikki, Variable Webcap, Cortinarius anomalus Luokka:Seitikit
Maila (täsmennyssivu)

Maila voi tarkoittaa seuraavia: *maila, peliväline esimerkiksi tenniksessä, jääkiekossa, pesäpallossa ja salibandyssä *Maila, naisen etunimi *Seinäjoen Maila-Jussit, urheiluseura *Kankaanpään Maila, pesäpalloseura *Joensuun Maila, pesäpalloseura
Violettiseitikki

Violettiseitikki (Cortinarius violaceus) on nimensä mukaisesti tummanvioletti seitikkilaji. Sienen heltat ovat aluksi violetit, ja muuttuvat myöhemmin ruosteenruskeiksi. Se on melko harvinainen, mutta joskus sitä löytyy enemmänkin. Sitä on käytetty värjäykseen. == Ulkonäkö ja koko == Violettiseitikki on erittäin violetti ja sen perusteella helppo tunnistaa. Sen lakki on noin 5-12 cm leveä, kupera tai kuperanlaakea, pinnassa on hienoja suomuja. Heltat ovat harvassa, ja nuorena syvän violetit, vanhemmiten muuttuvat ruskeaksi. Jalka on 6-12 c pitkä, 1-2 cm paksu, nuijamainen, violetin- tai harmaansininen. Malto violettia ja tuoksuu männyltä. == Levinneisyys ja kasvupaikka == Sieni kasvaa havu- ja sekametsissä harvakseltaan koko Suomessa. Oulusta pohjoisempana sitä ei juurikaan tavata. Violettiseitikki on haavan, koivun ja kuusen mykorritsa eli juurisieni. == Käyttö == Sientä on käytetty lankojen värjäämiseen siniharmaaksi ja violetiksi.http://www.coloria.net/varjays/sienet.htm Ruokasieneksi seitikki ei kuitenkaan kelpaa. == Kuvia == === Sieni yleisesti === Tiedosto:2008-08-22 Cortinarius violaceus (L.) Gray 18241 crop.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus G6.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus 01.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus 02.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus lt.jpg Tiedosto:Dunkelviolette Schleierling Cortinarius violaceus pic2.jpg Tiedosto:Dunkelviolette Schleierling Cortinarius violaceus pic1.jpg Tiedosto:Cortinarius-violaceus.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus in situ.jpg Tiedosto:Cortinarius.violaceus2.-.lindsey.jpg Tiedosto:Cortinarius.violaceus.-.lindsey.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus 041022w.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus 040926w.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus JPG1.jpg === Violettiseitikin helttoja === Tiedosto:Violettiseitikki.jpg Tiedosto:Cortinarius.violaceus.000.jpg Tiedosto:Cortinarius.violaceus.gills.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus gills.jpg Tiedosto:Cortinarius violaceus cap in cross section.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Coloria.net: Värjäys: Cortinarius Seitikit * Cortinarius violaceus, violettiseitikki @ Natural Fungi in Finland Luokka:Seitikit
Yrjö Sallgén

Yrjö Sallgén (28. elokuuta 1892 Kokemäki – 24. marraskuuta 1962) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen äitinsä oli Josefiina Sallgén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Elli Aina Laineen kanssa, Hänen vaimonsa kuoli vuonna 1936.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975 ==Opinnot== Sallgén kävi viisi luokkaa Porin klassillista lyseota ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1912 - 1915. ==Jääkärikausi== Tämä Kokemäkeläinen konttoristi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 31. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 1. komppaniaan 1. lokakuuta 1917. ==Suomen sisällissota== Sallgén saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan talousaliupseeriksi ylennettynä komppanianvääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa. Hän haavoittui lievästi Tampereen valtauksessa. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Sallgén toimi sisällissodan jälkeen edelleen 1. komppanian vääpelinä 2. Jääkärirykmentissä, mikä nimettiin myöhemmin oli Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 14. huhtikuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin, jossa määrättiin rykmentin esikunnan vääpeliksi ja 1. tammikuuta 1920 majoitusmestariksi sekä 1. huhtikuuta 1922 alkaen 3. pataljoonan adjutantiksi. Armeijasta hän erosi 27. marraskuuta 1922 ja siirtyi eri liikkeiden kauppamatkustajaksi. ==Talvi- ja jatkosota== Talvisotaan Sallgén osallistui 70. Kuormastokomppanian talousupseerina ja Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin 233. Ilmasuojelukomppanian päälliköksi Kalantiin, missä tehtävässä oli vuoteen 1942 saakka, jolloin siirtyi Kalannin verotarkastajaksi. Hänet on haudattu Kalantiin. Hän sai Vakka-Suomen Reserviupseerikerhon kunniajäsenyyden vuonna 1960. ==Lähteet== * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Viive Sterpu

Viive Sterpu (ent. Sirkel) 10. joulukuuta 1953 Tallinna, Viro - 5. joulukuuta 2012 Tallinna, Viro) oli Tallinnassa asuva virolainen taiteilija. Viive Sterpu piirsi enimmäkseen pastelleilla hiekkapaperille. Hän kokeili myös grafiikkaa ja lasitöitä. Viive etsi aiheensa arjen tavallisista asioista ja hänen töissään on naisellista hellyyttä sekä kaupunkilaisnaisen yksinäisyyttä. Hän rakasti eläimiä ja luontoa kuvaten niitä mielellään tauluissaan. Taulujen värit ovat selkeitä ja ne ovat harmonisessa tasapainossa keskenään. Viive Sterpu signeeraasi taulunsa nimellä '"Viive"' mutta ennen avioliittoa hän käytti signeerauksissa nimeä "Sirkel". ==Näyttelyitä== Viive Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Virossa, Suomessa ja Italiassa. ==Puccinin Sankarittaret== Giacomo Puccinin musiikin innoittamana Viive Sterpu loi 12 taulua käsittävän sarjan Puccinin Sankarittaret. Tämän 14 sankaritarta (Anna, Tigrana, Manon, Mimi/Musetta, Tosca, Cio-Cio-San, Minnie, Magda, Giorgetta, Sisar Angeliga, Lauretta, Liú/Turandot) esittävän taulusarjan hän lahjoitti huhtikuussa 2007 Villa Museo Giacomo Puccinille (Torre del Lago Puccini Italia). Lahjoituksen otti vastaan Giacomo Puccinin pojantytär Signora Simonetta Puccini. ==Muuta== Viive Sterpu myös piirtänyt Kaleva Travelin Puccini-aiheisten postimerkkien aiheet. Postimerkkejä oli yhteensä 12. Sterpun töitä on myyty eri puolelle maailmaa. Taiteilijasta ja hänen miehestään tehtiin vuonna 2004 dokumentti “Viive ja Eugen Sterpu” ETV (Eesti Televisioon) sarjassa “Subjektiiv”. ==Jäsenyydet== Sterpu oli Eesti Kunstnike Liit (Viron taiteilijaliiton) jäsen. ==Perhesuhteet== Viive Sterpu oli naimisissa taiteilija Eugen Sterpun kanssa. ==Aiheesta muualla== * Viiven oma www sivu (eestiksi) Luokka:Virolaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Eugen Sterpu

Eugen Sterpu (kutsumanimeltään Gicu, s. 10. kesäkuuta 1963 Dămăşcani, Moldavian SNT, Neuvostoliitto) on virolainen taidemaalari, joka asuu ja työskentelee Tallinnassa. ==Opiskelu== Eugen Sterpu opiskeli vuosina 1975–1981 Moldavian Taidekorkeakoulussa ja vuosina 1981–1989 Eesti Riiklik Kunstiinstituutissa ( vuodesta 1989 Eesti Kunstiakadeemia ) erikoistuen kuvanveistoon. Vuosina 1994–1995 hän opetti Moldovan Taidekorkeakoulussa. ==Näyttelyitä== Eugen Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Moldovassa, Romaniassa, Tanskassa, Virossa, Suomessa, Ruotsissa sekä Venäjällä. Yhteisnäyttely Viive Sterpun kanssa huhtikuussa 2012 Turussa Galleria Reginassa. ==Tekniikka== Sterpu on keksinyt erikoisen ja omatakeisen tavan työstää pastelleilla. Hän piirtää hiekkapaperille ja käyttää siinä lakkaa. Tuloksena on voimakkat ja selvät värit. Kuvaan käytetään sopivaa paspartuta, jonka avulla värien kontrasti ja kirkkaus saadaan hienovaraisesti esille. Kuvanveistäjäkoulutus on syventänyt hänen käsitystään arkkitehtuurista ja sitä hän mielellään kuvaa töissään. Sterpun oman tekniikan avulla hänen käsistään syntyvä työ on kolmiuloitteista. Hänen taiteensa kokijat muodostavat oman käsityksensä Sterpun taisteesta, joidenkin mielestä hän on surrealisti ja joidenkin taas postmodernisti. Taiteilija itse ei halua olla sidottuna mihinkään ismiin. ==Jäsenyydet== Eugen Sterpu on Eesti Kunstnike Liit (Viron taiteilijaliiton) jäsen. ==Perhesuhteet== Eugen Sterpu oli naimisissa taiteilija Viive Sterpun kanssa. ==Aiheesta muualla== * Eugen Sterpun taidetta Luokka:Virolaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
William James Connell

William James Connell (6. heinäkuuta 1846 Cowansville, Kanada – 16. elokuuta 1924 Atlantic City, New Jersey) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi ja vietti varhaisimmat vuotensa Kanadassa, josta hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1857. Connell istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Nebraskan ensimmäisestä vaalipiiristä vuosina 1889–1891. Hän pyrki jatkokaudelle, mutta ei tullut valituksi. Politiikan ulkopuolella Connell työskenteli lakimiehenä. Hän kuoli 78-vuotiaana New Jerseyssä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elämäkertatietoja Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
S/S Ansio

S/S Ansio on vuonna 1889 Tampereen pellava- ja rautateollisuus Oy:n telakalla Tampereella valmistettu alus, joka alun perin oli salonkilaivan tyyppinen matkustajalaiva Ruija. Tamperelaiselle E. Feiringille valmistuneen aluksen etuosa oli avonainen, ja perässä sijaitsi matala katettu salonki matkustajille sekä miehistölle. Jo valmistumisvuonnaan alus myytiin Nils Idmanille, joka nimesi sen Carolukseksi. Pari vuotta myöhemmin vuonna 1891 alus myytiin E. Lehtiselle ja 1904 Juho Mäntyselle. Vuonna 1907 Jussi Virtanen osti aluksen ja nimesi sen Salmiksi. Aluksen matkustaja-aluskausi päättyi, kun sen omistajaksi tuli Ruoveden Saha-, Mylly- ja Sähköosakeyhtiö, joka nimesi aluksen Kotvioksi ja muutatti sen Dundbergin konepajalla proomuhinaajaksi. Yhtiön nimi muuttui Kotvio-osakeyhtiöksi vuonna 1922.kanavansuuntelakka.fi Reino ja Tauno Saarinen ostivat Kotvion vuonna 1944 ja siirsivät sen Päijänteelle. Alus sai tällöin nykyisen nimensä Ansio ja se palveli Saaristen perheyhtiössä. Vuonna 1975 alus poistui ammattiliikenteestä, kun lahtelainen Pertti Hammar osti aluksen. Se myytiin edelleen 1980 Pekka Kuroselle ja Heikki Riipiselle, jotka myivät aluksen nykyisille omistajilleen Vesa ja Johanna Tuomiselle Lappeenrantaan vuonna 1994. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin, ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä. ==Lähteet== * Riimala, Erkki: Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. ISBN 951-991 40-4-8 === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Suomen Höyrypursiseura Luokka:Höyrylaivat Luokka:Hinaajat
Luettelo teattereista

Tämä on luettelo teattereista. ==Suomi == * Espoon Kaupunginteatteri, Espoo * Helsingin kaupunginteatteri, Helsinki * KOM-teatteri, Helsinki * Komediateatteri Arena, Helsinki * Lilla Teatern, Helsinki * Q-teatteri, Helsinki * Ryhmäteatteri, Helsinki * Suomen Kansallisteatteri, Helsinki * Svenska Teatern, Helsinki * Teatteri Jurkka, Helsinki * Ylioppilasteatteri, Helsinki * Joensuun kaupunginteatteri, Joensuu * Jyväskylän kaupunginteatteri, Jyväskylä * Kajaanin kaupunginteatteri, Kajaani * Kouvolan Teatteri, Kouvola * Kuopion kaupunginteatteri, Kuopio * Lahden kaupunginteatteri, Lahti * Lappeenrannan kaupunginteatteri, Lappeenranta * Linnateatteri, Turku * Mikkelin teatteri, Mikkeli * Oulun kaupunginteatteri, Oulu * Porin Teatteri, Pori * Riihimäen Teatteri, Riihimäki * Tampereen Teatteri, Tampere * Tampereen Työväen Teatteri, Tampere * Turun kaupunginteatteri, Turku * Turun ruotsalainen teatteri, Turku * Vaasan kaupunginteatteri, Vaasa * Kulttuuritehdas Korjaamo, Helsinki ==Ruotsi == * Kungliga Dramatiska Teatern, Tukholma * Svenska teatern, Tukholma * Tukholman kaupunginteatteri, Tukholma * Drottningholms Slottsteater, Lovön, Ekerö * Göteborgin kaupunginteatteri, Göteborg * Helsingborgin kaupunginteatteri, Helsingborg == Italia == * Teatro Bibiena, Mantova * Teatro Carcano, Milano ==Ranska == * Comédie-Française, Pariisi * Théâtre des Champs-Élysées, Pariisi == Yhdistynyt kuningaskunta == * National Theatre, Lontoo, Englanti * Royal Shakespeare Company, Stratford- upon-Avon, Englanti * Teatterit
Neil Fanning

Neil Fanning (s. 12. huhtikuuta 1967) on australialainen näyttelijä, joka muistetaan kenties parhaiten Scooby-Doon ääniroolista elokuvissa Scooby-Doo ja salaperäinen saari, sekä Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla. == Aiheesta muualla == * Variety * TV.com * Nytimes.com Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elina Linna

Kaarina Elina Linna (s. 8. helmikuuta 1947) on ruotsinsuomalainen vasemmistopuolueen poliitikko. Hän aloitti valtiopäivillä vuonna 2002 ja pääsi toiselle kaudelleen 2006. Hän ei ollut enää ehdolla valtiopäivävaaleissa 2010. Linna valittiin Södermanlandin läänistä. == Lähteet == * Linna Ruotsin valtiopäivien sivuilla * Luokka:Ruotsin Vasemmistopuolueen poliitikot Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Himangan Pallo

Himangan Pallo eli HiPa on vuonna 2002 perustettu Kalajoen Himangalla toimiva salibandyn erikoisseura. Jäseniä seurassa on noin 300. == Aiheesta muualla == * Seuran kotisivut * Naisten kotisivut * HiPan facebook-sivut Luokka:Suomalaiset salibandyseurat Luokka:Kalajokelaiset urheiluseurat Luokka:Himanka Luokka:Vuonna 2002 perustetut urheiluseurat
Valinta

Valinta voi viitata ainakin seuraaviin: * Valinta, Nicholas Sparksin romaani Biologiassa valinta tarkoittaa hyödyllisten ominaisuuksien runsastumista. Erilaisia valintoja biologiassa: * Luonnonvalinta * Ryhmävalinta * Seksuaalivalinta * Sukulaisvalinta ==Katso myös== * Vaali