EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kappeli

Kappeli eli sivukirkko on historiallisesti tarkoittanut kahta eri asiaa. Sillä on tarkoitettu sekä kappeliseurakunnan pienehköä kirkkorakennusta että kristillisiä toimituksia varten suunniteltua pientä tilaa. Hautausmaalla olevaa hautaan siunaamisiin käytettävää rakennusta kutsutaan siunauskappeliksi. Suurissa kirkoissa on perinteisesti ollut sivukappeli, tai useita kappeleita, joissa on voitu pitää rukoushetkiä tai muita pyhiä toimituksia. Samankaltaisia pieniä hiljentymis- tai toimituskappeleita on myös nykyaikaisten kirkkorakennusten yhteydessä. Saman tyylin mukaisia kappeleita on rakennettu myös leirikeskuksiin, kauppakeskuksiin sekä matkailukohteisiin. Suurissa sairaaloissa on yleensä patologian osaston yhteydessä kappeli eli muistohuone, jossa arkkuun puettu vainaja voidaan näyttää omaisille. Ortodoksit toimittavat arkkuun pukemisen yleensä tällaisessa tilassa ja pukemisessa avustava pappi toimittaa työn päätyttyä muistopalveluksen. Erillisten kappelirakennusten yleinen sijainti on kylä tai lähiö, kappeliseurakunta tai hautausmaa. Suomessa Hietaniemen krematoriolla Helsingissä on hautajaisten järjestämiseen soveltuva tunnustukseton kappeli. == Kuvia == Tiedosto:Wik 8 police - stare miasto, kaplica gotycka.jpg|1400-luvulta peräisin oleva kappeli Policessa, Puolassa. Tiedosto:Turvey Abbey, chapel interior - geograph.org.uk - 1199808.jpg|Turvey Abbeyn kappelin sisätilaa Englannissa. Tiedosto:Vihtijärvi kappeli.jpg|Vihtijärven kappeli. Tiedosto:MIT_Chapel,_Cambridge,_Massachusetts_-_interior.JPG|MIT:n tunnustukseton kappeli, Eero Saarinen 1956. Tiedosto:Rothko_chapel_interior.jpg|Rothko Chapel Houstonissa. == Katso myös == * Rukoushuone * Sakraalitila * Seurakuntatalo * Tsasouna == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jumalanpalvelukset Luokka:Kristilliset rakennukset Luokka:Tilat
Halland (täsmennyssivu)

Halland voi tarkoittaa: *Hallandin lääniä * Hallandin maakuntaa Ruotsissa *Laivaa nimeltään Halland (myöhemmin niminä Bore II, Seagull, Aura ja Saattaja Aura II) ;Ruotsin merivoimat *Halland-luokka, hävittäjäluokka *HMS Halland (1682), 56-tykkinen linjalaiva *HMS Halland (1749), kaleeri *HMS Halland (J18), Halland-luokan hävittäjä *HMS Halland (Hnd), Gotland-luokan sukellusvene.
Janne Hänninen

Janne Hänninen (s. 16. elokuuta 1975 Outokumpu) on suomalainen pikaluisteluvalmentaja ja entinen pikaluistelija. Hännisen paras arvokisasijoitus on 1 000 metriltä neljäs sija matkakohtaisista MM-kisoista vuodelta 2003, jolloin hän jäi mitalista vain seitsemän sadasosasekunnin päähän. Olympialaisiin Hänninen osallistui kolmesti. Naganossa 1998 hän sijoittui 500 metrillä 18:nneksi ja 1 000 metrillä 21:nneksi. Salt Lake Cityssä 2002 hän sijoittui 1 000 metrillä kymmenenneksi Suomen-ennätyksellä 1.08,45, 1 500 metrillä 13:nneksi Suomen-ennätyksellä 1.46,04 ja 500 metrillä 15:nneksi. Torinossa 2006 hän oli 500 metrillä 15:s ja 1 000 metrillä 25:s. Hännisen 1 000 metrin ennätys 1.08,45 on yhä marraskuussa 2017 Suomen kaikkien aikojen tilastossa kolmannella sijalla. Hänen 500 metrin ennätyksensä 35,00 riittää Suomen tilastossa neljänteen sijaan. Monien muiden pikaluistelijoiden tavoin Hänninen on kilpaillut myös ratapyöräilyssä ja saavuttanut useita Suomen-mestaruuksiakin. Janne Hännisen isä Seppo Hänninen on myös menestynyt pikaluistelija. Hänninen lopetti uransa kevääseen 2006, kun olympiakisat olivat tuottaneet pettymyksen. Heinäkuussa samana vuonna Suomen Luisteluliitto nimitti hänet uudeksi päävalmentajaksi. Hänninen toimi Suomen maajoukkueen päävalmentajana vuoteen 2010 asti. Vuosina 2010–2013 hän toimi Norjan sprinttipikaluistelumaajoukkueen valmentajana. Toukokuussa 2015 Hänninen aloitti Suomen Luisteluliiton urheilutoimenjohtajana. == Henkilökohtaiset ennätykset == * 500 metriä 35,00 (1. joulukuuta 2001 Salt Lake Cityssä) * 1 000 metriä 1.08,45 (16. helmikuuta 2002 Salt Lake Cityssä) * 1 500 metriä 1.46,04 (19. helmikuuta 2002 Salt Lake Cityssä) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hänninen SkateResults.com-sivustolla Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat Luokka:Suomalaiset pikaluisteluvalmentajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michael Williams

Michael Williams (9. heinäkuuta 1935 Liverpool, Englanti – 11. tammikuuta 2001 Hampstead, Lontoo, Englanti) oli brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvassa Teetä Mussolinin kanssa (1999) roolinaan Britannian Italian-konsuli Witham. Williams meni naimisiin näyttelijä Judi Denchin kanssa 1971. Heillä oli yksi tytär. Williams kuoli keuhkosyöpään 65-vuotiaana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Lamego

Lamego on kaupunki Portugalin pohjoisosassa. Sen asukasluku on noin 26 700\. Kaupunki sijaitsee Viseun piirissä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Lamego Luokka:Portugalin kaupungit
Piiloleikki

Piiloleikki eli piilosilla olo tai kuurupiilo on suosittu lasten leikki, jossa tarkoituksena on etsiä lähiympäristöön tai -maastoon piiloutuneita leikkijöitä. == Säännöt == Yksi leikkijöistä valitaan etsijäksi. Leikin ensimmäisen kierroksen valinta tapahtuu yleensä lorun, arvonnan tai lyhyen kilpajuoksun avulla. Etsijäksi valittu jää odottamaan ennalta sovittuun paikkaan samalla, kun muut leikkijät etsivät piilopaikan. Jokaisen on piilouduttava eri paikkaan. Etsijä laskee sovittuun lukuun asti ja sen jälkeen lähtee etsimään muita. Jos joku löytää toisen henkilön, hän sanoo esimerkiksi "Kari nähty!". Se pelaaja, joka löydetään ensimmäisenä, on seuraava etsijä. == Katso myös == * Kirkonrotta * Hippa Luokka:Leikit
Alan Hollinghurst

Alan Hollinghurst (s. 26. toukokuuta 1954) on brittiläinen kirjailija. Hänen kirjansa The Line of Beauty voitti Booker-palkinnon vuonna 2004. BBC teki romaanin pohjalta kolmiosaisen tv-sarjan, jonka on näyttänyt Suomessa Yle TV1 nimellä Luvaton leikki. ==Bibliografia== * Isherwood is at Santa Monica, 1975 * Confidential Chats with Boys, 1982 * The Swimming Pool Library, 1988 * The Folding Star, 1994 * The Spell, 1998 * The Line of Beauty, 2004 * *The Sparsholt Affair, 2017 == Lähteet == Luokka:Englantilaiset kirjailijat Luokka:Booker-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roddy McDowall

Roderick Andrew Anthony Jude McDowall (17. syyskuuta 1928 - 3\. lokakuuta 1998) oli brittiläissyntyinen, yhdysvaltalainen näyttelijä. McDowall oli tunnettu lapsitähti Englannissa ennen kuin hänet evakuoitiin Yhdysvaltoihin toisen maailmansodan alla. 1940-luvulla hän oli Hollywoodin tunnetuimpia lapsitähtiä, tämän aikakauden tunnetuin rooli hänellä oli ensimmäisessä Lassie-elokuvassa Lassie palaa kotiin. Aikuisiässä McDowall tuli tunnetuksi muun muassa Apinoiden planeetta -elokuvien Corneliuksena. Hän myös näytteli murhaajan osaa Columbon televisioelokuvassa Short Fuse (Paukkusikareja). == Filmografiaa == * Ystäväni Flicka (1943) * Lassie palaa kotiin (1944) * Kleopatra (1963) * Apinoiden planeetta (1968) * Paluu Apinoiden planeetalle (1969) (sivurooli) * Pako apinoiden planeetalta (1971) * Apinoiden planeetan valloitus (1972) * Taistelu apinoiden planeetasta (1973) * Rikos auringon alla (1981) * Kauhun yö (1985) Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Primetime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet Luokka:Tony-palkinnon saajat
Møn

Møn, Møen on saari ja entinen kunta eteläisessä Tanskassa Sjællandin alueella. 1. tammikuuta 2007 alkaen Mønin kunta lakkautettiin osana Tanskan kuntauudistusta. Se yhdistettiin Langebækin, Præstøn ja Vordingborgin kuntien kanssa laajemmaksi Vordingborgin kunnaksi. Mønin saaren lisäksi Mønin aiempaan kuntaan kuuluivat Nyordin, Bogøn, Farøn ja Lindholmin saaret. Itäosassa on jyrkkiä mereen laskeutuvia liitukivikallioita, esimerkiksi Møns Klint (7 km pitkä, enimmillään 128 m korkea). Ainoa kaupunki on Stege. Saarelta on 744 metrin mittainen Dronning Alexandrines Bro -silta Ulvsundin yli Sjællandiin. Mønin korkein kohta on 143 metriä korkea Aborrebjerg. ==Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskan entiset kunnat Luokka:Tanskan saaret Luokka:Vordingborgin kunta
Limingan rautatieasema

Limingan rautatieasema (, ) on Suomen rataverkon liikennepaikka Pohjanmaan radalla Pohjois-Pohjanmaalla. Asema sijaitsee Limingan kuntakeskuksessa, noin 24 kilometrin päässä Oulun rautatieasemalta etelään. Vuonna 1884 rakennettu asemarakennus on suojelukohde. Miehitys Limingan rautatieasemalla lopetettiin 27. syyskuuta 1987, jolloin liikennepaikan toiminnot siirtyivät hoidettavaksi kaukokäytöllä Oulusta käsin. Henkilö- ja tavaraliikenne lopetettiin 27. toukokuuta 1990. Nykyisin Limingan liikennepaikka palvelee ainoastaan kohtauspaikkana. Liikennepaikalla ei ole ollenkaan henkilö- eikä tavaraliikennettä. Ratapihalla on pääraiteen itäpuolella kaksi läpiajettavaa sivuraidetta. Näiden lisäksi on neljäs puolipitkä sivuraide, joka palvelee nykyisin lähes yksinomaan ratatyökoneiden säilytyspaikkana. Matkustajaliikenne Limingan liikennepaikalle saattaa alkaa uudelleen, koska Oulun ja Limingan välille suunnitellaan kaksoisraidetta lähiliikennettä varten. Hankkeen pitäisi toteutua vuoden 2020 jälkeen. ==Asemarakennus== Asemarakennus on rakennettu Valtionrautateiden rakennussuunnittelijan Knut Nylanderin laatimien piirustusten mukaan ja se on otettu käyttöön vuonna 1886 osuuden Kokkola–Oulu valmistuessa. Asemaan on rakennettu laajennusosa vuonna 1920. Valtionrautatiet myi asemarakennuksen vuonna 1987. Rakennus muutettiin asuin- ja liiketiloiksi 1988. Entisissä aseman odotus- ja liikenteenhoitotiloissa toimii nykyisin Limingan Asema Pub -niminen baari. Osa rakennuksesta on asuntona. Muutossuunnitelmat laati arkkitehtitoimisto Veli Ojanperä. Uudet omistajat saivat rautatieaseman onnistuneesta käyttötarkoituksen muutoksesta Oulun läänin rakennussuojelupalkinnon vuonna 1990. Asemarakennus vaurioitui tulipalossa aamulla 15. syyskuuta 2007. Rakennuksen ulkopuolelta alkunsa saanut tulipalo levisi myös rakennuksen ratapihan puoleiselle seinälle, ja junaliikenne jouduttiin keskeyttämään noin tunniksi, sillä sähköradan virransyöttö oli katkaistava sammutustyön ajaksi. Sammutustöissä palokunta joutui myös purkamaan rakennuksen rossipohjaa päästäkseen käsiksi palopesäkkeisiin. ==Lähteet== Rautatieasema Luokka:Pohjois-Pohjanmaan rautatieliikennepaikat
14,5×114 mm

14,5×114 mm:n kaliiperi on konekivääreissä ja raskaissa kivääreissä käytettävä kaliiperi. Sitä käytti Neuvostoliitto, nyky-Venäjä ja muut maat. Se alun perin kehitettiin PTRS ja PTRD panssarintorjuntakivääreille, mutta myöhemmin peruskaliiperina KPY -raskailla konekivääreillä, josta myöhemmin kehittyi ZPU-1,2 ja 4 ilmatorjunta-aseiden kaliiperi. ==Ominaisuudet== * Kaliiperi: 14,5 mm * Kokonaispituus: 155,8 mm * Tyypillinen lähtönopeus: 976 m/s * Tyypillinen lähtöenergia: 30 675 J == Aiheesta muualla == *http://www.pkymasehist.fi/pstkivaarit.html Luokka:Patruunat
Koskikeskus (kauppakeskus)

Koskikeskus on kauppakeskus Tampereen Kyttälässä Hatanpään valtatien varressa Sokos Hotel Ilveksen naapurissa. ==Historia== Koskikeskus avattiin maaliskuussa 1988, jolloin se oli Suomen suurin kauppakeskus. Kauppakeskus ja sen vieressä oleva hotelli Ilves rakennettiin vanhan Verkatehtaan paikalle. Alkuvuosina Polar-rakennusyhtiöiden rakennuttamassa keskuksessa oli sisävesiputouksia ja asiakkaat saattoivat pelata kesäisin tennistä kahdella katolle rakennetulla ulkokentällä. Liikkeitä keskuksessa oli noin sata. Arkkitehtuuriin kuuluivat muun muassa erilaiset kujat kolmannessa kerroksessa. Sittemmin Pyörrekuja ja muut kiertoväylät antoivat tilaa uusille liiketiloille. Vuonna 2003 Citycon Oyj osti Koskikeskuksen Polar-yhtiöiltä. Koskikeskus kunnostettiin osittain vuosina 2005–2006 ja kattavampi remontti alkoi keväällä 2011 ja valmistui marraskuussa 2012. Remontin yhteydessä uusittiin kaikki Cityconin omistamat vähittäiskauppatilat, julkisivut, sisäänkäynnit ja jäähdytysjärjestelmä. Uusi jäähdytysjärjestelmä saa energiansa vieressä virtaavasta Tammerkoskesta. Kaikki liikkeet olivat avoinna remontin ajan. Citycon investoi remonttiin noin 38 miljoonaa euroa. Vuonna 2018 Koskikeskuksen katolle rakennettiin Suomen suurin led-näyttö. Kahdeksankulmaisen "Kruunun" pinta-ala on 144 neliömetriä ja se painaa 2 390 kiloa. Toukokuussa 2019 Koskikeskus kutsui kauppakeskuksessa paljon oleskelevia teini-ikäisiä ideoimaan yhteisiä sääntöjä Nuorten palvelun järjestämään työpajaan. Säännöt ovat kaikkien nähtävillä kauppakeskuksen infokioskeissa. == Koskikeskuksen liikkeet == Koskikeskuksessa on vajaa sata liikettä neljässä maanpäällisessä kerroksessa sekä pohjakerroksissa. Neljännessä kerroksessa on lähinnä terveyspalveluita. Koskikeskuksessa on myös laaja pysäköintihalli. Pohjakerroksessa on Finnkinon elokuvateatteri Cine Atlas. Koskikeskuksessa on runsas ravintolatarjonta. Koskikeskuksessa toimii 89 eri alojen liikettä; * 15 ravintola- ja kahvilaliikettä, esimerkiksi Arnolds ja Taco Bell * 12 kauneus- ja terveysalojen erikoisliikettä, esimerkiksi Body Shop * 7 kodintarvike- ja sisustusliikettä, esimerkiksi Pentik * 31 muoti- ja pukeutumisliikettä, esimerkiksi Kookenkä, Dressmann ja Lindex * 3 päivittäistavaraliikettä, eli Tokmanni, M-Market ja R-kioski * 8 vapaa-ajan- ja urheiluliikettä, esimerkiksi Stadium ja Intersport * 8 muuta erikoisliikettä * Finnkinon toinen Tampereen elokuvateatteri Cine Atlas == Kuvagalleria == Koskikeskus shopping centre1.jpg|Koskikeskuksen Sorinportti eli silloinen Ahtojääntorin sisäänkäynti Tampereella kesällä 2006 ennen peruskorjausta. Koskikeskus-peruskorjattu.jpg|Koskikeskuksen Sorinportin eli Linja-autoaseman puoleinen sisäänkäynti. Kuva keväältä 2013. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kauppakeskuksen kotisivut Luokka:Tampereen kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Kyttälä Luokka:Citycon
Bifurkaatio (kaaosteoria)

Bifurkaatio (myös kahdentuminen) tarkoittaa kaaosteoriassa järjestelmän käyttäytymisen haarautumista äkillisesti kahdeksi, usein erilliseksi, haaraksi. Eräissä systeemeissä responssi voi muuttua kahdeksi vaihtoehdoksi, mikäli systeemin syötettä muutetaan vähän. Kaoottisissa systeemeissä tämä voi tapahtua ennalta-arvaamattomassa funktion pisteessä. Bifurkaatio on Mitchell Feigenbaumin esittelemä käsite, joka liittyy kaaosteoriaan. Bifurkaatio saattaa tapahtua missä tahansa järjestelmässä, jossa on monia toisiinsa vuorovaikuttavia osia. Esimerkki matemaattisesta bifurkaatiosta on iteraatiokaava Ekeland s. 151-157 x_{n+1}=1-a\cdot x_n^2\,, jossa -1. Eri a:n arvo vaikuttaa iteroinnin etenemiseen merkittävästi: * 0 < a < 0,75, esimerkiksi 0,5. Asetetaan x0=0 ja iterointi tuottaa arvoja 1, 0,5; 0,875 jne kunnes saavutetaan arvo 0.73205 * 0,75 < a < 1,25, esimerkiksi arvolla 0,9 iterointi ryhtyy hyppimään arvojen 0,12522 ja 0,98589 välillä * 1,25 < a < 1,368, esimerkiksi arvolla 1,3 iterointi hyppii arvojen 0.99971, -0,01495, 0,88359 ja -0,29925 välillä * 1,368 < a < 1,401, esimerkiksi arvolla 1,38 iterointi hyppii kymmenen arvon eri välillä * 1,401 < a < 2, monilla a:n arvoilla iterointi käyttäytyy kaoottisesti Jos piirretään tulokset siten, että vaaka-akselilla on suure a ja pystyakselilla iteraation lopputuloksena saadut arvot, niin saadaan oheisen kuvan kaltainen käyrä. Bifurkaatio ei ole pelkästään matemaattinen käsite. Esimerkiksi lamppu, joka palaa himmeänä, alkaa vilkkua kirkkaan ja sammuneen tilan välillä, on kokenut bifurkaation. Seuraava bifurkaatio ajaa lampun vilkkumaan neljän eri kirkkauden välillä. Voitaisiin rakentaa elektroninen laite, jossa lampun vilkkuminen riippuu siihen syötettävästä jännitteestä. Jännitteellä 1 lamppu ei vilku, jännitteellä 2 lamppu vilkkuu kahden tilan välillä ja jännitteellä 3 neljän tilan välillä ja jännitteellä 3,5 kahdeksan tilan välillä ja niin edelleen. Jos lampun vilkkumistiloja on ääretön määrä, se on ajautunut kaaokseen. Bifurkaatiosta voidaan laatia kaavio, jossa näkyy lampun kirkkaus ja sisään syötettävä jännite, kun taas kaoottisesta systeemistä tätä ei voida helposti tehdä. ==Katso myös== *Kompleksisuusteoria ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kaaosteoria
Kinahmo

Kinahmo on kylä Polvijärvellä Pohjois-Karjalassa. Kylä sijaitsee Höytiäisen niemessä noin 15 kilometriä Polvijärven kirkonkylästä itään. Maisemaltaan avara Kinahmo syntyi nykymuodossaan, kun järvenlaskun myötä Höytiäisen vesiä purkautui Saimaan vesistöön vuonna 1859. Samalla paljastui laajat alueet viljelykelpoista tasamaata. Vakituisia asukkaita on 300–400; kesäasukkaat kaksinkertaistavat väkimäärän. ==Historia== Alkujaan Kontiolahden kuntaan kuulunut asutus sijaitsi Höytiäisen saarella (Kinahmosaari 1799). Asiakirjoissa asutus oli mainittu nimellä Kinama By (1645), Kinamo by (1646), Kinnamo By (1647), Kijnama (1651). Kylän maisema muuttui ratkaisevasti, kun Höytiäisen vedet karkasivat vuonna 1859 Paskonpohjan kautta Pyhäselkään. Kinahmosaaresta kasvoi niemi Höytiäisen länsirantaan. Viljelykelpoista tasaista maata paljastui runsaasti, useamman kylän tarpeisiin. Kinahmossa onkin kaksi maarekisterikylää; vanhat maat ovat Kinahmoa ja kaikki vesijättömaat Kaijanlahtea. Höytiäisen niemeä ympäröivät vedet, ja niinpä Kinahmossa on runsaasti rantoja, kylän yleinen uimaranta ja Polvijärven evankelisluterilaisen seurakunnan leirikeskus. Vapaa-ajan asuntoja on sijoitettu Koronniemen hiekkaisille rannoille. Kesäasuntoja on myös Martikkalanniemessä, Piipunniemessä ja Murtojängässä, Sorpanniemellä, Jängänniemessä ja Ruopansaaressa, Pitkässäluodossa, Kirkkoniemessä sekä saarissa ja muillakin rannoilla. ==Matkailu ja elinkeinot== Maatalouden rinnalle on viime vuosikymmenien aikana syntynyt muuta elinkeino- ja pienyritystoimintaa, muun muassa auto- ja konekorjaamoista ateria- ja metsäpalveluihin. Matkailijalle Kinahmo tarjoaa maaseutumaisemia, peltoaukeita, metsiä, soita, harjuja ja hiekkakankaita sekä puhtaita vesistöjä. Puhtaassa luonnossa on runsaat sieni-, marja- ja metsästysalueet. Kinahmossa toimi koulu vuodesta 1904 lähtien. Uudempi punatiilinen, yksikerroksinen koulurakennus Lavalammentiellä oli rakennettu vuonna 1965. Polvijärven kunnanvaltuuston päätöksellä Kinahmon koulu suljettin syksyllä 2015. Edellisenä lukuvuonna koulua kävi 17 oppilasta. ==Kesäteatteri== Kinahmossa toimii perinteikäs kesäteatteri. Vuonna 1976 perustettu harrastajateatteri toimii Kinahmon vanhan koulun, nykyisen Kinahmon kulttuuritalon pihapiirissä. Teatterin ohjaajana toimii Päivi Voutilainen, ja ennen häntä monivuotiset ohjaajat Pasi Hirvonen ja Martti Lappalainen. == Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Unto Martikainen: Kansanopetus Kinahmossa 1904-2014. Kinahmon koulun 110-vuotishistoriikki. Polvijärven kunta 2014. ISBN 978-951-96403-2-7 ==Aiheesta muualla== *Kinahmon kyläsivut *Lasse Laitinen (28.1.2014) Kinahmon Pyllistys elvytti erikoisen urheilulajin – jääpesäpallo! (yle.fi) *Honkapirtin kotisivut *Kinahmon kulttuuritalo *Kinahmon teatterin kotisivut Luokka: Polvijärven kylät
Turun suuralueet

Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen eli palvelualueeseen, jotka puolestaan on jaettu 87 kaupunginosaan. Suuraluejako ei aina seuraa kaupunginosien rajoja. Seuraavassa on lueteltu Turun tilastollisessa jaotuksessa vuoden 2004 loppuun asti käytössä olleet suuralueet sekä uudet suuralueet, jotka otettiin käyttöön vuoden 2005 alusta lähtien. ==Vanhat suuralueet== #Keskusta #Hirvensalo-Kakskerta #Uittamo-Skanssi #Itäharju- Varissuo #Koroinen #Tampereentie #Kuninkoja #Naantalintie #Maaria-Paattinen ==Uudet suuralueet== #Keskusta #Hirvensalo-Kakskerta #Skanssi-Uittamo #Varissuo-Lauste #Nummi-Halinen #Runosmäki-Raunistula #Länsikeskus #Pansio- Jyrkkälä #Maaria-Paattinen ==Lähteet==
Hao

Hao on atolli Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Tuamotun saariryhmässä. Atollin muodon takia ranskalainen tutkimusmatkailija Louis Antoine de Bougainville nimitti sitä "harppusaareksi". Hao sijaitsee noin 920 kilometriä Tahitilta itään. Atollin tärkein kylä on Otepa. Atollilla oli 1 027 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa, ja sen pinta-ala on 47 neliökilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan Polynesian saaret
Adele (täsmennyssivu)

Adele voi viitata seuraaviin asioihin: * adele, läntisessä Afrikassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli * adele, topologinen rakenne * Adele, naisen etunimi * Adele, englantilainen soul- ja jazzlaulaja * Ádele, kylä Kreetan saarella Kreikassa * 812 Adele, asteroidi.
Katastrofiteoria

Katastrofiteoria on äkillisiä muutoksia käsittelevä matemaattinen teoria. Jokin järjestelmä voi vaihtaa äkkiä tilaansa, usein katastrofaalisesti. Esimerkiksi, kun maankuoren laatat hankaavat toisiaan hyvin voimakkaasti, jännitys voi vapautua maanjäristyksenä. Katastrofiteoria kuvaa järjestelmiä matemaattisesti ja etsii raja-arvoja, joilla katastrofi tapahtuu. Esimerkiksi tietty lumen paksuus x saa lumen vyörymään. Katastrofiteoria on systeemiteorian bifurkaatio­teorian haara ja geometrian singulariteettiteorian erikoistapaus. Luokka:Systeemiteoria Luokka:Tieteelliset teoriat Luokka:Differentiaaligeometria
Keskusta (Turku)

Turun Keskusta () sijaitsee Aurajoen suulla. Se käsittää kaupungin liikekeskustan ja joitakin keskeisiä asuinalueita. Tässä artikkelissa Keskustalla tarkoitetaan tilastollisen aluejaotuksen mukaista suuraluetta 1. Keskusta on Turun suurin suuralue: sen väkiluku on 54 490 (31.12.2016). 7,0 % suuralueen väestöstä on alle 15-vuotiaita ja 21,0 % on vähintään 65-vuotiaita. 86,6 % asukkaista puhuu äidinkielenään suomea, 8,9 % ruotsia ja 4,4 % muita kieliä. ==Kaupunginosat== Keskustan suuralueeseen kuuluvat kokonaan ruutukaava-alueen yhdeksän kaupunginosaa. Lisäksi siihen kuuluu osittain joitakin muita kaupunginosia. Osa kaupunginosista on jaettu keskustan ja jonkin muun suuralueen kesken. Suuralueen nykyiset rajat ovat vuodelta 2005. * I kaupunginosa * II kaupunginosa * III kaupunginosa * IV kaupunginosa - Martti (Martins) * V kaupunginosa - Itäranta (Öststranden) * VI kaupunginosa * VII kaupunginosa * VIII kaupunginosa - Port Arthur * IX kaupunginosa - Länsiranta (Väststranden) * Iso-Heikkilä (Storheikkilä) * KorppolaismäkiKorppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. (Korppolaisbacken) * Kupittaa (Kuppis) * Kurjenmäki (Tranbacken) * Mäntymäki (Tallbacka) * NummiNummen kaupunginosasta Vatselan alue kuuluu Keskustaan ja loput Nummi- Haliseen. (Nummisbacken) * PihlajaniemiPihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon.(Rönnudden) * Ruissalo (Runsala) * Satama (Åbo hamn) * VähäheikkiläVähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. (Lillheikkilä) == Katso myös == *Turun kaupunginosat *Turun suuralueet == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Turun suuralueet
I kaupunginosa (Turku)

I kaupunginosa on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista itäisin. Kaupunginosa sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Helsinginkadun (valtatie 1) välissä rajoittuen etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosa muodostuu pienalueista 10210 Yliopisto I ja 10211 Sirkkala I. Kaupunginosassa sijaitsevat Turun molemmat yliopistot: suomenkielinen Turun yliopisto ja ruotsinkielinen Åbo Akademi. Myös Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS), Akatemiatalossa toimiva Turun hovioikeus, Turun tuomiokirkko ja entinen Sirkkalan kasarmi sekä Turun kasarmi ovat I kaupunginosassa. Kaupunginosassa sijaitseva Kerttulinmäki ulottuu 27 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu: sen väkiluku on 7 902 (2016). Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita on 4,7 % ja yli 65-vuotiaita 16,5 %. Äidinkielenään suomea puhuu 82,8 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 12,5 % ja muita kieliä 4,7 %. Suurimmillaan kaupunginosan väestö oli 1960-luvulla. Perustamisen yhteydessä ruutukaava-alueen roomalaisin numeroin merkityille kaupunginosille annettiin ruotsinkieliset nimet, jotka eivät kuitenkaan päätyneet yleiseen käyttöön. Teoriassa nimet ovat edelleen voimassa, ja I kaupunginosan nimi kirjoitettuna on Kyrko Stadsdelen. Suomen Kotiseutuliitto valitsi I kaupunginosan Vuoden kaupunginosaksi vuonna 2021. ==Entisiä tehtaita== 1900-luvulla I kaupunginosassa Kerttulin alueella ja viereisellä Kupittaalla oli paljon teollisuutta, muun muassa Turun Uusi Panimo, Vilénin tehdas, Suomen Vehnämylly, Vuota- ja nahkakomppania, Auran kenkätehdas, Auran Kultaseppä, Tunturin polkupyörätehdas, Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja sen einestehdas sekä monia tekstiilialan tehtaita kuten Silo, Röngän vaatetehdas ja Turun Liivi. Rautatien takana Itäharjulla oli Kupittaan Savi, Yliopistonmäen ja Aurajoen välissä Asan radio- ja tv-tehdas. Yhtenä viimeisistä teollisuuslaitoksista alueella pysyi entisen LSO:n eli sittemmin HKScanin makkaratehdas, joka purettiin kerrostalojen tieltä 2010-luvulla. Kuva:Turun hovioikeus.jpg|Turun hovioikeus Kuva:Arcanum, Calonia, Educarium, Publicum.jpg|Turun yliopiston Arcanum, Calonia, Educarium ja Publicum Kuva:Åbo Akademi main building.jpg|Åbo Akademin päärakennus == Katso myös == Turun vanhankaupungin kehittämissuunnitelma ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
II kaupunginosa (Turku)

II kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Kaskenkadun välissä. Kaakossa se rajautuu Kunnallissairaalantiehen. Kaupunginosa muodostaa osan Turun historiallista keskustaa, ja siellä sijaitsee monia historiallisia ja kulttuurinähtävyyksiä, kuten Luostarinmäen käsityöläismuseo, Aboa Vetus & Ars Nova -museot sekä Vanha Suurtori. Myös Vartiovuorenmäen puistoalue on II kaupunginosassa. Kaupunginosan väkiluku oli 3 157 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 7,4 %, 15–64-vuotiaita 69,8 % ja yli 64-vuotiaita 22,8 %. Äidinkielenään suomea puhui 80,1 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 16,1 % ja muita kieliä 3,9 %. II kaupunginosassa on enemmän suomenruotsalaisia kuin missään muussa Turun kaupunginosassa, ja siellä sijaitsee myös kaupungin ainoa ruotsinkielinen lukio: Katedralskolan i Åbo. II kaupunginosalle annettiin ruutukaava-aluetta perustettaessa nimeksi Vårdberget. Roomalaisin numeroin merkityistä kaupunginosista ei kuitenkaan virallisesti käytetä kirjoitettuja nimiä, vaikka nimiä ei koskaan ole kumottu. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
III kaupunginosa (Turku)

III kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella. Kaupunginosa rajautuu idässä Kaskenkatuun, lännessä Martinkatuun, Betanianpolkuun ja Betaniankatuun sekä etelässä Kupittaankatuun ja Kunnallissairaalantiehen. Kaupunginosa on jaettu kahteen pienalueeseen, jotka ovat Samppalinna ja Urheilupuisto. Kaupunginosasta suurimman osan vie urheilupuisto, jossa sijaitsee muun muassa Paavo Nurmi -stadion. Myös Turun kaupunginteatteri, Wäinö Aaltosen museo, Valtion virastotalo, Heideken ja Biologinen museo sijaitsevat III kaupunginosassa. Puistoja lukuun ottamatta kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu. Sen väkiluku oli 3 324 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 5,7 %, 15–64-vuotiaita 71,8 % ja yli 64-vuotiaita 22,6 %. Äidinkielenään suomea puhui 84,1 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 11,8 % ja muita kieliä 4,1 %. Turun ruutukaava-alueiden perustamisen yhteydessä III kaupunginosalle annettiin nimeksi Klöster Stadsdelen. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
V kaupunginosa (Turku)

V kaupunginosa (myös Itäranta, ) on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Aurajoen "itäisellä rannalla" eli eteläpuolella. Naapurikaupunginosia ovat IV kaupunginosa (Martti) koillisessa, Vähäheikkilä kaakossa ja Korppolaismäki etelässä. Kaupunginosa on rakennettu pääasiassa vanhalle telakka-alueelle, ja uudet kadut on nimetty merellisen teeman mukaan. Muun muassa Vilkkilänmäelle rakennettujen kerrostalojen jokinäköalahuoneistot ovat Turun kalleimpia asuntoja, mutta toisaalta Laivurinrannan (tunnetaan myös nimellä Kaasukellonmäki) aluetta on moitittu liian ahtaasti rakennetuksi. Vanhaa rakennuskantaa edustaa Manillan vanha keltainen teollisuusrakennus, joka nykyisin toimii kulttuurin keskuksena. Aurajoen ylittävä jokilautta Föri kulkee Itärannan ja VIII kaupunginosan välillä. Kaupunginosan väkiluku oli 4 201 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 11,9 %, 15–64-vuotiaita 71,3 % ja yli 64-vuotiaita 15,0 %. Äidinkielenään suomea puhui 87,8 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 5,3 %, ja muita kieliä 6,8 %. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Amaya

Amaya on World Wide Web Consortiumin ja INRIA:n kehittämä avoimen lähdekoodin muokkausohjelma ja verkkoselain. Amaya on Vincent Quintin ja Irène Vattonin 1980-luvulla kehittämän Grif WYSIWYG SGML -muokkausohjelman suora jälkeläinen. Amaya suunniteltiin alun perin HTML- ja CSS-muokkausohjelmaksi, ja myöhemmin siihen liitettiin myös XML:n hallintaan liittyviä ominaisuuksia. Amaya tukee avoimen lisenssin kuvaformaatteja kuten PNG ja SVG, myös WebDev -formaatin tuki oli kehitteillä version 8.0 julkaisun jälkeen. Amayaa on käytetty yleisimmin uusien WWW-tekniikoiden testaamiseen. Amayan CSS-tuen kehitys on keskeneräinen. Amaya on saatavilla seuraaville käyttöjärjestelmille: Unix, Linux, Windows ja Mac OS. Selaimen viimeisin versio on 11.4.4., joka julkaistiin 18. Tammikuuta 2012. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Amayan virallinen sivusto. Luokka:Selaimet Luokka:Vapaat ohjelmistot
VI kaupunginosa (Turku)

VI kaupunginosa on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista pohjoisin. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Aurakadusta itään. Kaupunginosaa rajaavat Ajurinkatu, Aurakatu, Aurajoki ja rantarata. VI kaupunginosa on jaettu kolmeen pienalueeseen, jotka ovat Kauppatori, Tuurepori ja Verkatehdas. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VII kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsevat muun muassa Kauppatori, Turun linja-autoasema ja Turun pääkirjasto. Valtatie 1 alkaa VI kaupunginosasta. Kaupunginosan väkiluku oli 7 083 vuoden 2016 lopussa. Väestöstä alle 15-vuotiaita oli 4,7 %, 15–64-vuotiaita 72,5 % ja yli 65-vuotiaita 22,8 %. Äidinkielenään suomea puhui 85,3 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 9,6 % ja muita kieliä 5,1 %. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
VII kaupunginosa (Turku)

VII kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella, ja sitä rajaavat Aurakatu, Ratapihankatu ja Puistokatu. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VI kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsee muun muassa Turun kaupungintalo. VII kaupunginosa on jaettu kuuteen pienalueeseen, jotka ovat Kristiinankatu et., Kristiinankatu pohj., Puolalanmäki, Rauhankatu, Ursininkatu et. ja Ursininkatu pohj. Vuoden 2016 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 9 852\. Kaupunginosan väestöstä 5,5 % oli alle 15-vuotiaita, 72,0 % oli 15–64-vuotiaita ja 22,5 % oli yli 64-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhui 87,1 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 8,5 % ja muita kieliä 4,4 %. == Kaupunginosassa sijaitsee == * Hansakortteli (ostoskeskus) * Kansaneläkelaitoksen toimisto * Koulutoimintakeskus * Matkailutoimisto * Rakennusvalvontavirasto * Sosiaalikeskus * Turun kauppahalli * Turun kaupunginkanslian talo * Turun kaupungintalo * Turun VPK (Turun VPK:n talo) * Varsinais-Suomen aluepelastuslaitos (Turun keskuspaloasema) * Ympäristö- ja kaavoitusvirasto ;Kirkot * Betel-kirkko * Turun katolinen kirkko ;Koulut * Mikaelin koulu (koulukadun yksikkö) * Puolalanmäen lukio * Snellmanin koulu (lakkautettu) * Turun klassillinen lukio == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Crazy Cavan & the Rhythm Rockers

Crazy Cavan and the Rhythm Rockers on eteläwalesilainen rockabilly-yhtye. Yhtye esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1980. Se sai ensimmäisen ja ainoan kultalevynsä Suomesta albumista Still Crazy. Yhtyeen tunnetuimpia esittämiä kappaleita on "Rockabilly Rules OK". Yhtyeen laulaja ja keulakuva "Crazy" Cavan Grogan kuoli 15.2.2020. __NOTOC__ ==Diskografia== ===LP:thttp://www.crazycavan.com/lps.html=== * Crazy Rhythm (Charly) (1975) * Rockability (Charly) (1976) * Our Own Way of Rockin (Charly) (1977) * Live at the Rainbow (Charly) (1978) * Red Hot 'N' Rockabilly (Charly) (1979) * Still Crazy (Crazy Rhythm, uudelleenjulkaisu vuonna 1981 nimellä Mr. Cool, julkaisijana Charly) (1979) * Cool and crazy Rock-a-billy (1981) * Teddy Jive (Charly) (1981) * Hey Teenager! (Big Beat) (1982) * Live at Pickett's Lock (Charly, uudelleenjulkaisu CD:nä vuonna 2003, julkaisijana Teddy Boy Power) (1983) * Rollin' Through The Night (Big Beat/Virgin, uudelleenjulkaisu CD:nä vuonna 1999, julkaisijana Crazy Rhythm) (1984) * Rough Tough 'N' Ready (Crazy Rhythm, myös CD:nä) (1989) * Crazy Times (Instant, myös CD:nä) (1990) * It's Wild, It's Weird, It's Crazy (Crazy Rhythm, myös CD:nä) (1996) ===CD:thttp://www.crazycavan.com/cdsdiscog.html=== * Rhythm Rockin' Blues (Linda Gail Lewisin kanssa) (Crazy Rhythm) (2001) * C'Mon Let's F***in' Rock (Crazy Rhythm) (2008) * Who's Gonna Rock Ya? (With Unreleased Tracks) (Crazy Rhythm) (2010) * Rollin' 'n' Rockin' (Crazy Rhythm Records) (Elokuu 2012) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yhtyeen kotisivut. * Crazy Cavan Fan Club. * Rockabilly Hall of Fame: Crazy Cavan and the Rhythm Rockers. * Crazy Cavan and the Rhythm Rockersin diskografia. Luokka:Brittiläiset rockabilly-yhtyeet Luokka:Walesilaiset yhtyeet
Maankuori

Maankuori on Maan ylin, kiinteä kivikerros. Maankuori muodostaa Maan kokonaistilavuudesta alle prosentin ja massasta 0,4 prosenttia. Kuori sisältää kohtalaisen kevyitä materiaaleja, kuten piistä, alumiinista, kalsiumista, hapesta ja raudasta muodostuneita yhdisteitä. Maankuori jakautuu merelliseen kuoreen ja manterelliseen kuoreen. Merellinen kuori on paksuudeltaan 6–7 kilometriä, ja se on tiheämpää kuin manterellinen kuori. Merellisen kuoren ylin kerros koostuu merenpohjan sedimenteistä. Keskikerros koostuu basaltista. Alin kerros on huonosti tunnettu, mutta sen otaksutaan koostuvan gabrosta tai sen metamorfista muunnoksista, metabasiiteista. Manterellisen kuoren paksuus vaihtelee. Mannerrinteiden kohdalla se on 20 kilometriä paksu, mannerten alavilla seuduilla 25–35 kilometriä, ja nuorten poimuvuoristojen kohdalla jopa 70 kilometriä. Se koostuu erilaisista magmakivilajeista, metamorfisista kivilajeista ja sedimenteistä. Manterellisen kuoren ylin kerros on täysin jäykkä ja paikoin paksujen sedimenttipatjojen peittämä. Keskikuori on plastinen ja poimuttumiskykyinen. Alakuori koostuu tiheästä aineesta. Koostumuksensa perusteella maankuori jaetaan ylempään sialkuoreen, joka on saanut nimensä siinä runsaasti esiintyvästä piistä ("si") ja alumiinista ("al"), sekä alempaan, tiheämpään simakehään, joka on saanut nimensä piistä ja magnesiumista ("ma"). Maankuori koostuu paristakymmenestä mannerlaatasta, jotka kelluvat Maan vaippaa raskaamman kiviaineksen päällä. Laatat liikkuvat alituisesti toistensa suhteen, aiheuttaen maanjäristyksiä ja tulivuoritoimintaa, lähinnä laattojen reunoilla, jossa ne törmäävät tai työntyvät toisensa alle. Toisaalta uutta laattamateriaalia eli merenpohjaa muodostuu valtamerten keskellä, kuten Islannissa, jossa kiviainesta työntyy esiin Maan vaipasta. Laattaliikkeen energianlähde on radioaktiivinen hajoaminen. Maankuorella on taipumus isostaattiseen tasapainoon, eli jos esimerkiksi jäätikkö painaa maankuorta, jäätikön hävittyä maankuori palautuu takaisin. Tämä aiheuttaa esimerkiksi Itämeren altaan keskiosisissa, keskisessä Fennoskandiassa Pohjanlahden kummankin puolen viimeisen jäätiköitymisen jälkeen alkanutta ja edelleen jatkuvaa maankohoamista. Isostaattinen tasapaino tarkoittaa myös sitä, että korkeiden vuorten kohdalla mannerlaatta on hyvin paksu, sillä mannerlaatat kelluvat alla olevassa vaipassa kuin jäävuoret vedessä: korkein ulottuu syvimmälle pinnan alle. ==Lähteet== Luokka:Maan rakenne Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
IX kaupunginosa (Turku)

IX eli Länsiranta () on Turun yhdeksäs kaupunginosa. Se on suurinumeroisin kaupungin keskusta-alueen roomalaisin numeroin merkityistä kaupunginosista. Nimensä mukaisesti Länsiranta sijaitsee Aurajoen länsi- eli pohjoispuolella. Länsirannan väkiluku oli 1 588 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä 7,8 % oli alle 15-vuotiaita, 72,9 % 15–64-vuotiaita ja 19,3 % yli 64-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhui 90,8 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 5,9 % ja muita kieliä 3,3 %. Naapurikaupunginosia ovat Kakolan ja Port Arthurin käsittävä VIII, Turun satama sekä Iso-Heikkilä. Aurajoen vastarannalla on Itäranta. Länsirannassa on monia kulttuuripalveluita, kuten Turun konservatorio ja Forum Marinum. Aurajoen länsirantaan ovat kiinnittyneet muun muassa purjelaivat Suomen Joutsen ja Sigyn. Kaupunginosan alueella sijaitsevat myös Turun ammattikorkeakoulun Linnankadun taidekampus sekä Topeliuksen koulu. Kaupunginosaan on rakennettu uusi Linnanfältiksi nimetty asuinalue, joka koostuu lähinnä moderneista puukerrostataloista. Historiallisissa asiakirjoissa IX kaupunginosan kirjoitetuksi nimeksi on annettu Slottsmalmen eli Linnanmalmi, mutta tämä nimi on vähäisessä käytössä. Alueelta löytyy nykyisin kuitenkin Linnanmalmi-niminen aukio. pienoiskuva | oikea | alt=Kerrostalo Aurajoen rannalla | Läntistä Rantakatua pienoiskuva | oikea | alt=Aukio, jonka rannassa vanha purjelaiva | Varvintori pienoiskuva | oikea | alt=Purjelaiva | Suomen Joutsen == Linnanfältti == Linnanfältti on IX kaupunginosaan 2010-luvun lopulla rakennettava puukerrostaloista muodostuva asuinalue Amiraalistonkadun molemmin puolin. Se on yksi pilottikohteista Suomen hallituksen hyväksymässä puurakentamisen edistämisohjelmassa 2004–2010. Aiemmin teollisuus- ja varikkoalueena toiminut alue rajautuu idässä Turku Energian voimalaitokseen ja lännessä 1870-luvulla rakennettuun Turun matkustajasatamaan kulkevaan rautatiehen. Linnanfältin pohjoisrajana on Malminkatu, etelärajana Linnankatu. Linnankadun varren ja muut alueen vanhat puutalot säilytetään ja kunnostetaan, ja niiden väliin rakennetaan matalia 2–4-kerroksisia puukerrostaloja. Talojen ja pihakansien alle rakennetaan maanalaisia pysäköintihalleja. Uusia puutaloja tullaan rakentamaan radan ja Fleminginkadun väliselle tontille, Fleminginkadun ja vanhojen raitiovaunuhallien väliin, Turun maakuntamuseon käytössä olevan vanhan harja- ja sivellintehtaan naapuritontille sekä Kalastajankadun ja Mittarinkadun väliseen kortteliin. Vanhat tehdasrakennukset sekä raitiovaunuhallit säilytetään vanhojen puutalojen ohella. Linnanfältin rakentaminen alkoi lokakuussa 2016, ja alueen arvioitiin valmistuvan 3–5 vuodessa. Alueella ensimmäisenä toimivia rakennusyhtiöitä olivat NCC, KS-Kodit, Lakea, Bonava, YH Kodit ja Lehto Group. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Vuoden 1772 hallitusmuoto

Vuoden 1772 hallitusmuoto oli Ruotsin valtion yksinvaltainen hallitusmuoto, jonka Ruotsin kuningas Kustaa III päätti esitellä ja säädyt yksimielisesti huutoäänestyksellä hyväksyivät 21. elokuuta 1772.Mäntylä s. 313. Hallitusmuoto siirsi valtaa säädyiltä kuninkaalle ja päätti siten yli puoli vuosisataa kestäneen parlamentaarisen aikakauden. Hallitusmuodon voimaansaattamista on pidetty verettömänä vallankaappauksena. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja sinetöi kuninkaan yksinvaltiuden.Mäntylä s. 327–328. Hallitusmuoto oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1809 asti, jolloin Ruotsin kuninkaaksi valittiin ranskalainen Jean-Baptiste Bernadotte. Sen sijaan Suomessa vuoden 1772 hallitusmuoto oli voimassa vuoteen 1919 asti, jolloin itsenäiselle Suomelle saatiin oma hallitusmuoto. Vuoden 1772 hallitusmuoto sekä yhdistys- ja vakuuskirja olivat voimassa koko Suomen suuriruhtinaskunnan olemassaolon ajan, koska ne tukivat Venäjän keisarin yksinvaltaista hallintotapaa. == Lähteet == * Mäntylä, Ilkka: Kustavilainen aika. Teoksessa Suomen historian pikkujättiläinen. WSOY, 1987. ISBN 951-0-14253-0 * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin poliittinen historia Luokka:Ruotsin perustuslait Luokka:1772
Seppo Jokinen

Seppo Sakari Jokinen (s. 13. huhtikuuta 1949 Tampere) on suomalainen rikoskirjailija. == Ura == Jokinen kävi keskikoulun Tampereen klassillisessa lyseossa ja lähti armeijan jälkeen 1970 Australiaan lähes neljäksi vuodeksi. Hän työskenteli 30 vuoden ajan Tampereen kaupungin tietotekniikkakeskuksessa, kunnes jäi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2006. Jokinen tunnetaan tamperelaista, alkujaan Hervannassa, nyttemmin Rautatienkadulla asuvaa komisario Sakari Koskista käsittelevistä rikosromaaneistaan. Jokinen on julkaissut vuodesta 1996 lähtien kirjan vuosittain. Vuosina 1996–2010 Jokisen kirjat kustansi Karisto. Vuonna 2010 Jokinen vaihtoi kustantamoa osuuskuntamuotoiseen suomalaisten dekkarikirjailijoiden omistamaan Crime Time -kustantamoon. Jokinen on Crime Timen perustajajäsen. Crime Time pyrkii julkaisemaan Jokisen kirjoja myös englanniksi. Ensimmäisenä julkaistiin Hukan enkelit (Wolves and Angels, Ice Cold Crime, 2012) Yhdysvalloissa. Vuonna 2023 ruotsalainen Storytel Group osti koko 28-osaisen Koskinen-kirjasarjan oikeudet ja Storytelin omistama Storyside-kustantamo alkoi kääntää sarjaa ensimmäisestä osasta alkaen ruotsiksi ja tanskaksi. Jokisen suomenkielisiä kirjoja kustantaa vastedes Kultosaari Oy, joka perustettiin vain Jokista varten. == Palkinnot == * Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1996, 1999, 2006 ja 2014 * Vuoden johtolanka -palkinto 2002 * Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinto 2003 == Jäsenyydet == * Pirkkalaiskirjailijat ry 1996 * Suomen Kirjailijaliitto ry 1999 * Suomen Näytelmäkirjailijaliitto ry 2003 == Muuta == Jokisen dekkarisarjan pohjalta on tehty televisiosarja Koskinen (2021). Seppo Jokinen kirjoitti yhdessä näytelmäkirjailija-ohjaaja Panu Raipian kanssa Tampereen Komediateatterissa kesäkuussa 2022 ensi-iltansa saaneen näytelmän Komisario Koskinen ja pahanpuhujat. Tarina oli uusi eikä perustunut aikaisempiin Jokisen kirjoihin. == Tuotanto == * * * * * * (Wolves and Angels, Ice Cold Crime, 2012) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdistys- ja vakuuskirja

Yhdistys- ja vakuuskirja () vuodelta 1789 oli perustuslain tasoinen säädös, joka muutti vuoden 1772 hallitusmuotoa ja siten laajensi Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n valtaoikeuksia.WSOY Iso tietosanakirja 10, s. 357, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Yhdistys- ja vakuuskirja poisti valtiopäiviltä aloiteoikeuden ja oikeuden päättää hyökkäyssodasta. Valtiopäivät säilyttivät kuitenkin oikeuden päättää veroista. Toinen merkittävä muutos oli valtaneuvoston lakkauttaminen. Koska osa valtaneuvostosta oli aiemmin toiminut korkeimpana oikeutena, täytyi sen lakkauttamisen jälkeen perustaa uusi erillinen korkein oikeus. Näin tuomiovalta erotettiin toimeenpanovallasta Montesquieun vallan kolmijako -opin mukaisesti. Yhdistys- ja vakuuskirja myös kavensi aateliston yksinoikeutta moniin virkoihin. Muun muassa tästä syystä aatelisto ei hyväksynyt sitä ennen vuoden 1800 valtiopäiviä. Koska vuoden 1772 hallitusmuodon mukaan säätyprivilegioita sai muuttaa vain kaikkien säätyjen suostumuksella, oli yhdistys- ja vakuuskirja tässä suhteessa perustaltaan laiton 1800 valtiopäiviin asti. Toisin kuin aateliset, talonpojat olivat hyvin tyytyväisiä yhdistys- ja vakuuskirjaan, sillä siihen sisältyi monia talonpojan asemaa parantavia uudistuksia. Esimerkiksi verorästit eivät enää voineet johtaa perintötilan muuttamiseen kruununtilaksi. Talonpojat saivat myös oikeuden ostaa verovapaita rälssitiloja, joita siihen saakka olivat saaneet omistaa vain aateliset sekä vuodesta 1723 lähtien myös porvarit. Ruotsissa yhdistys- ja vakuuskirja oli voimassa vuoteen 1809. Suomessa se säilyi voimassa 110 vuotta pidempään, aina vuoden 1919 hallitusmuodon voimaantuloon saakka.Suomen Hallitusmuoto 17.7.1919/94, 95 §. Venäjän vallan aikana yhdistys- ja vakuuskirja oli äärimmäisen hallitsijavaltaisuutensa vuoksi usein Suomen valtiollisen ja yhteiskuntaelämän kehityksen suurena esteenä. Otavan iso tietosanakirja, osa 10, palsta 336. Helsinki: Otava, 1965. Samaan aikaan yhdistys- ja vakuutuskirjan kanssa oli vahvistettu myös erilliset vakuutukset porvaris- ja talonpoikaissäädyille, ja ne olivat Suomessa eräiltä osin voimassa vuoteen 1995 saakka.Laki säätyjen erioikeuksien lakkauttamisesta 17.7.1995/971. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin poliittinen historia Luokka:Ruotsin perustuslait Luokka:1789
Kurjenmäki

Kurjenmäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Kurjenmäen naapurikaupunginosia ovat II ja III kaupunginosat sekä Kupittaa, Mäntymäki, Luolavuori ja Vasaramäki. Kurjenmäen väkiluku on 786 (2007) ja vuotuinen väestönmuutos −2,5 %. Asukkaista 7,07 % on alle 15-vuotiaita, ja 20,47 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 92,64 % asukkaista, ruotsia 3,39 % ja muita kieliä 3,98 %. Turun kaupunginsairaala, Tyks kirurginen sairaala sekä Kaskenlinnan sairaala sijaitsevat Kurjenmäessä. Naapurikaupunginosien mukaisista nimistään huolimatta alueella ovat myös Kupittaan siirtolapuutarha, K-Citymarket Kupittaa sekä Mäntymäen terveyskeskus. TYS:n opiskelija-asunnoista Kurjenmäellä sijaitsee rivitalokohde Kiertotähti. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan ==Lähteet== Luokka:Turun kaupunginosat
Avet Terterjan

Avet (Alfred) Terterjan (; 29. heinäkuuta 1929 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto – 11. joulukuuta 1994 Jekaterinburg, Venäjä) oli armenialainen säveltäjä. Alfred Terterjan syntyi Azerbaidžanissa vuonna 1929 ja muutti Armeniaan vuonna 1951. Vuosina 1952–1957 hän opiskeli sävellystä Jerevanissa Eduard Mirsojanin johdolla. Hän käytti taiteilijanimeä Avet Terterjan. Terterjan kuoli Jekaterinburgissa vuonna 1994. Terterjanin teoksiin kuuluu yhdeksän sinfoniaa (viimeinen keskeneräinen), sellosonaatti sekä ooppera Das Erdbeben ja elokuvamusiikkia. Terterjanin musiikissa on vaikutteita muun muassa kansanmusiikista. Esimerkiksi hänen kolmannessa sinfoniassaan (1975) käytetään zurna- ja duduk-soittimia. ==Aiheesta muualla== *Terterjan-sivusto Luokka:Armenialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Mäntymäki

Mäntymäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Mäntymäki rajautuu Vähäheikkiläntiehen, Luolavuorentiehen, Kupittaankatuun ja Askaistentiehen. Naapurikaupunginosia ovat muun muassa Kurjenmäki, Vähäheikkilä ja III kaupunginosa. Mäntymäen väkiluku on 1 514 (2007). Asukkaista 10,28 % on alle 15-vuotiaita ja 21,76 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,33 % asukkaista, ruotsia 6,85 % ja muita kieliä 2,82 %. Alueella sijaitsee Puropellon koulu (yläluokat) sekä mormonien toimintakeskus MAP-kirkko. Sen sijaan Mäntymäen sairaalaksi kutsuttu Turun kaupunginsairaala ja Mäntymäen terveysasema sijaitsevat Luolavuorentien itäpuolella Kurjenmäen kaupunginosassaSairaala-alueen kartta , Turun kaupunki. Viitattu 27.9.2017.. ==”Tähtitalot”== Vuosina 1950–1953 Mäntymäen Toivolankadun varrelle rakennettiin yhdeksän miltei samanlaista viisikerroksista pistetaloa, jotka ovat pohjaltaan kolmisakaraisen tähden mallisia. Turun kaupungin talorakennustoimistossa työskennelleen arkkitehdin Viljo Laitsalmen piirtämät ”tähtitalot” saivat innoituksensa Ruotsissa suosituista tähdenmallisista tornitaloista, etenkin Tukholman Gröndalin kaupunginosan taloista. Viljo Laitsalmen käsialaa ovat myös Harakkakallion Käpytien varteen 1950-luvun loppupuolella rakennetut viisi tornitaloa. ==Kunnallissairaalantien varsi== Kunnallissairaalantien varteen rakennettiin 1940-luvun loppupuolella kaksi- ja kolmekerroksisia harjakattoisia vuokrakerrostaloja, osittain hätäasuntotuotantona asuntopulan nopeaksi avuksi. Nykyajan vaatimuksista jälkeen jääneet ja remonteista huolimatta ankeiksi koetut TVT Asunnot Oy:n talot päätettiin toukokuussa 2017 vähitellen purkaa. Seuraavan 15 vuoden aikana rakennetaan tilalle uusia vuokrataloja, jolloin Kunnallissairaalantie 36–52:n alueen väkimäärä kasvaa kolmesta sadasta lähelle tuhatta henkeä. ==Huvituksenpuisto ja Harakkakallio== Mäntymäen alueella on kaksi metsäistä kalliokukkulaa, Huvituksenpuisto ja Harakkakallio, joiden keskiosat ovat saaneet jäädä tiestön ja asutuksen keskelle rakentamattomina. Vaikeakulkuisen maaston takia niiden virkistyskäyttökin on vähäistä. == Katso myös == * Turun kaupunginosat * Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuvia Toivolankadulta *Kuvia Mäntymäenaukion vaiheilta *Kuvia Purokadulta Luokka:Turun kaupunginosat