EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Helvi Nuorgam-Poutasuo

Helvi Nuorgam-Poutasuo, o.s. Nuorgam (15. lokakuuta 1943 Utsjoki – 16. heinäkuuta 2017 UtsjokiInarilainen 9.8.2017, s. 6) oli saamen kielen opettaja, kielenkääntäjä ja luottamushenkilö. Helvi Nuorgamin vanhemmat olivat Niiles Nuorgam (Niillas-Jon Niillas) ja Magga Nuorgam, o.s. Helander (Ápparan-Mággá). Isänpuoleinen suku oli kotoisin Utsjoelta ja Inarista, äidinpuoleinen suku Utsjoelta. Hän kävi keskikoulun Ivalossa ja kirjoitti ylioppilaaksi Mäntsälässä. Vuonna 1967 hän meni naimisiin Kari Poutasuon kanssa. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa. Yle Uutiset Sápmi: Helvi Nuorgam-Poutasuo áŋgirušai giela gáhttemiin ja servodatáššiiguin. Viitattu 10.9.2017 Helvi Nuorgam-Poutasuo oli saamen kielen lehtori Oulun yliopistossa 1970–1972. Hän oli mukana saamenkielisen Sápmelaš-lehden toimituksessa Pekka Sammallahden, Samuli Aikion ja Sulo Aikion kanssa. Sápmelaš-lehden toimituskunta palkittiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla sanomalehtityöstä vuonna 1976.Inarilainen 16.8.2017, s. 20. Jouni Kitti: Helvi Poutasuo – saamelaiskulttuurin pioneeri. Vuosina 1976–1987 ja 1992–1995 hän oli saamelaisparlamentin jäsen (varapuheenjohtajana 1977–1979 ja 1992–1995). Vuosina 1996–1999 hän oli saamelaiskäräjien jäsen. == Lähteet == Luokka:Saamelaiskäräjien jäsenet (Suomi) Luokka:Suomalaiset saamelaispoliitikot Luokka:Suomalaiset kielenkääntäjät Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

Kaiserliche Werft Wilhelmshaven oli saksalainen Wilhelmshavenissa sijainnut laivanrakennusyhtiö, joka perustettiin vuonna 1871 ja lakkautettiin vuonna 1918. Kaiserliche Werft Danzigin ja Kaiserliche Werft Kielin kanssa se oli kolmas ainoastaan Preussin ja myöhemmin Saksan keisarikunnan laivastolle sotalaivojen valmistukseen keskittynyt telakka. Ensimmäisen maailmansodan päättyessä kaikki kolme telakkaa suljettiin, mutta Wilhelmshaven avattiin uudelleen vuonna 1919 aluksi nimellä Reichsmarinewerft ja vuoden 1935 jälkeen nimellä Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven == Historia == Yhtiön edeltäjä perustettiin vuonna 1853 Oldenburgin suurherttuakunnan ja Preussin kuningaskunnan välisellä sopimuksella Jade-joen suistoon. Sopimuksen tavoitteena oli suojata Oldenburgin kauppalaivastoa Preussin laivastolla ja toisaalta laajentaa Preussin vaikutusvaltaa Saksan länsiosiin. Jaden sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen noin 3,10 neliökilometriä Oldenburgin aluetta Jaden suistosta siirtyi Preussin hallintaan. Laivastotukikohta oli Preussin laivastolle aluksi ainoastaan arsenaali, varastoja ja korjaustelakka. Tarvittavat satama, telakka ja työpajat valmistuivat vasta myöhemmin. Preussin voitettua Itävallan vuoden 1866 sodassa perustettiin Pohjois-Saksan liitto ja alue siirtyi Preussilta liiton hallintaan. Preussin kuningas Wilhelm I avasi telakan virallisesti 1869 ja se tunnettiin aluksi kuninkaallisena telakkana, mutta se sai nimen Marinewerft des Norddeutschen Bundes. Saksan keisarikunnaksi julistamisen jälkeen vuonna 1871 telakka sai lopullisen nimensä Kaiserliche Werft Wilhelmshaven. Laivaston laajentamistarpeet pakottivat telakan laajentamiseen. Wilhelm II ja hänen merivoimiensa komentaja amiraali von Tirpitz laajnesivat telakkaa, josta tuli nopeasti suurin ja merkittävin kolmesta keisarillisesta telakasta. Vuonna 1880 telakalla työskenteli 3 000 henkeä ja viimeisenä toimintavuonna 1918 21 000\. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä telakka suljettiin, kunnes se avattiin uudelleen nimellä Reichsmarinewerft Wilhelmshaven ja edelleen vuodesta 1935 alkaen Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven Luokka:Saksan telakat Luokka:Saksan keisarikunnan laivasto
Tara (nimi)

Tara on pääasiassa englanninkielisissä maissa esiintyvä naisen etunimi. Alkuperältään se on englantilaistettu muoto irlantilaisesta gaelinkielisestä paikannimestä Teamhair, joka merkitsee maan kohoumaa. Teamhair eli Tara on Dublinin lähellä sijaitseva pyhä kukkula, jolla Irlannin kuninkaat aikoinaan kruunattiin. Tara-nimen yleistymiseen ovat vaikuttaneet Margaret Mitchellin romaani Tuulen viemää vuodelta 1936 ja sen pohjalta tehty samanniminen elokuva vuodelta 1939. Niissä Tara esiintyy päähenkilön, Scarlett O’Haran omistaman plantaasin nimenä. Nimi Tara esiintyy myös Intiassa, jossa se käsitetään johtuvaksi tähteä tarkoittavasta sanskritin sanasta tara. Tara on myös hindulaisen jumalan nimi. Suomessa nimi Tara on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 707 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Taralla ei ole Suomessa nimipäivää. == Tunnettuja Tara-nimisiä == * Tara Brach (s. 1953), yhdysvaltalainen psykologi, kirjailija ja meditaatio-opettaja * Tara Correa-McMullen (1989–2005), yhdysvaltalainen näyttelijä * Tara Geraghty- Moats (s. 1993), yhdysvaltalainen mäkihyppääjä ja ampumahiihtäjä * Tara Grammy, iranilais-kanadalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija * Tara Lipinski (s. 1982), yhdysvaltalainen taitoluistelija ja olympiavoittaja * Tara McManus, yhdysvaltalainen rumpali ja kosketinsoittaja * Tara Moore (s. 1992), brittiläinen tennispelaaja * Tara Mounsey (s. 1978), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija * Tara Leigh Patrick, Carmen Electra (s. 1972), yhdysvaltalainen malli, näyttelijä, televisioesiintyjä ja laulaja * Tara Reid (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä * Tara Singh Varma (s. 1948), alankomaalainen poliitikko * Tara Strong (s. 1973), kanadalainen ääninäyttelijä * Tara Tuominen (s. 1993), suomalainen kuulantyöntäjä * Tara Westover (s. 1986), yhdysvaltalainen muistelmakirjailija ja esseisti * Tara Whitten (s. 1980), kanadalainen maastohiihtäjä, rata- ja maantiepyöräilijä == Kuvitteellisia Tara-nimisiä == * Tara, buddhalaisuuteen liittyvä hahmo, Avalokiteshvaran naispuolinen aisapari * Tara Webster, päähenkilö draamasarjassa Tanssiakatemia == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etunimet
Pakistanin dominio

Pakistan (, ), joka tunnettiin myös nimeltä Pakistanin dominio (), oli itsenäinen dominio Etelä-Aasiassa vuodesta 1947 vuoteen 1956. Valtio perustettiin Intian jaon seurauksena, jolloin uusi valtio nimeltä Pakistan perustettiin. Dominio, joka sisälsi suuren osan nykypäivän Pakistanista ja Bangladeshista, koostui entisen Brittiläisen Intian muslimienemmistöisistä alueista. Vuonna 1956 Pakistan jaettiin hallinnollisesti läntiseen Länsi- Pakistaniin ja Itä-Bengalin provinssiin, joka uudelleennimettiin itäiseksi osaksi nimeltä Itä-Pakistan. Vuonna 1971 Itä-Pakistan irrottautui uniosta, jolloin siitä tuli Bangladesh. == Pakistanin dominion monarkit == Pakistanin monarkki Pakistanin monarkki Pakistanin monarkki Pakistanin monarkki Pakistanin monarkki Järjestys Kuva Nimi Valtakausi Muuta 1\. Yrjö VI 15. elokuuta 1947 – 6. helmikuuta 1952 Intian keisari ennen Intian jakoa 2\. 60px Elisabet II 6. helmikuuta 1952 – 23. maaliskuuta 1956 Yrjö VI:n tytär == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aasian entiset valtiot Luokka:Bangladeshin historia Luokka:Entiset Commonwealth realm -valtiot Luokka:Intian historia Luokka:Pakistanin historia
Elmo (lehti)

Elmo oli suomalainen urheiluaiheinen kuukausilehti. Sen perusti Jukka Rönkä yhdessä usean muun entisen Urheilulehden toimittajan kanssa. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 7. syyskuuta 2017. Lehti ilmestyi aluksi kerran viikossa, mutta toukokuusta 2019 alkaen se ilmestyi 100-sivuisena kerran kuussa. Lehden julkaiseminen päättyi, kun lehden kustantaja Lehtimoguli Oy jätti konkurssihakemuksen 1. kesäkuuta 2021. Yhtiön omistajat ilmoittivat konkurssista huolimatta jatkavansa toimintaa ElmoTV-nimisen verkkosivuston parissa Mitany Media -yhtiön kautta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilulehdet
Lehtimoguli

LehtiMoguli Oy oli suomalainen aikakauslehtikustantamo, joka perustettiin vuonna 2017. Se kustansi urheiluaiheista Elmo-lehteä sekä vuoden 2020 alussa Fokus Medialta ostamaansa senioreille suunnattua Omaa Aikaa. Yritys hakeutui yrityssaneeraukseen lokakuussa 2020. Yritys jätti konkurssihakemuksen 1. kesäkuuta 2021. == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset lehtitalot
Netta Malinen

Netta Malinen (s. 1992https://results.imas- sport.com/kanuduisburg/wettkampf_204/qualification_12_54-56_EN.pdf) on suomalainen ratameloja. Hän edustaa Tampereen Vihuria. Malinen kilpaili ensimmäisen kerran aikuisten MM-kilpailuissa Račicessa elokuussa 2017 sijoittuen kajakkiyksiköiden 1 000 metrillä kahdeksanneksi ja 5 000 metrin yhteislähtökilpailuissa 13:nneksi. Vuoden 2018 EM-kilpailuissa hän oli 1 000 metrillä viides ja 5 000 metrillä 15:s. Vuoden 2018 raskaissa olosuhteissa kilpailluissa MM-kilpailuissa Malinen sijoittui edellisvuoden tapaan 1 000 m kahdeksanneksi, ja 5 000 metrillä hän oli 19:s. Malinen tavoittelee paikkaa Tokion kesäolympialaisiin 2020 myös kaksikoissa Pauliina Polet’n kanssa. Malinen on kilpaillut myös maratonmelonnan MM-kilpailuissa. Naisten Suomen mestaruuksia hänellä on kymmeniä, muun muassa silloin ennätykselliset 12 kappaletta vuodelta 2016. Urheilutoimittajien Liitto valitsi Malisen Suomen vuoden 2018 parhaaksi melojaksi. Malinen aloitti melonnan asuessaan kilometrin päästä Tampereen Vihurin Rauhaniemen melotapaikasta. Muutama vuosi myöhemmin hän siirtyi harjoittelemaan Kaukajärvelle.https://www.aamulehti.fi/urheilu/netta-malinen-ensi-kertaa-mm- kisoihin-200341276/ Malinen on toiminut myös melontavalmentajana. Koulutukseltaan Malinen on saksan ja ruotsin kielen maisteri Tampereen yliopistosta. == Sijoitukset == * MM-kilpailut **2017: 1 000 m kahdeksas, 5 000 m 13:s **2018: 1 000 m kahdeksas, 5 000 m 19:s * EM-kilpailut **2018: 1 000 m viides, 5 000 m 15:s == Lähteet == Luokka:Suomalaiset melojat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ferdinand I (Toscana)

Ferdinand I (; 30. heinäkuuta 1549 – 3. helmikuuta 1609) oli Toscanan suurherttua vuosina 1587–1609. Hän pelasi taitavasti aikansa suurvaltoja vastakkain, ja hänen valtakautenaan Toscanan vaikutusvalta ja vauraus lisääntyivät.Ferdinand I Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 10.9.2017. Ferdinand oli Toscanan ensimmäisen suurherttuan Cosimo de’ Medicin eli Cosimo I:n nuorempi poika, joka nimitettiin vain 14-vuotiaana kardinaaliksi. Hänestä tuli Toscanan hallitsija vanhemman veljensä Frans I:n kuoltua pojattomana vuonna 1587. Ferdinand luopui kardinaalin virasta mennessään vuonna 1589 naimisiin Lothringenin herttua Kaarle III:n tyttären Kristiinan kanssa.Nordisk familjebok (1912), s. 1423 Runeberg.org. Viitattu 11.9.2017. Avioliiton avulla Ferdinand I tiivisti Toscanan suhdetta Ranskan kanssa, mikä toimi vastapainona Espanjan saavuttamalle vaikutusvallalle Italiassa. Ferdinand tuki Henrik Navarralaista Ranskan hugenottisodissa lainaamalla hänelle salaa rahaa sekä lähettämällä vuonna 1591 Toscanan joukot miehittämään Ifin linnaa, mikä esti Espanjaa hyökkäämästä Marseilleen. Henrikin tultua Ranskan kuninkaaksi Ferdinand veti lopulta joukkonsa pois Ifistä vuonna 1598. Kuningas Henrik meni vuonna 1600 naimisiin Ferdinandin veljentyttären Maria de’ Medicin kanssa, mikä vahvisti maiden välistä liittoa. Ferdinand I tuki toisaalta Itävaltaa sodassa Osmanien valtakuntaa vastaan. Toscanan laivasto saavutti useita merivoittoja turkkilaisista vuosina 1605–1609. Poikansa Cosimon Ferdinand naitti vuonna 1608 keisari Rudolf II:n serkulle, arkkiherttuatar Maria Magdalenalle. Cosimo seurasi isäänsä valtaistuimelle tämän kuoltua vuonna 1609. Ferdinand tunnettiin kulttuurin ja taiteiden suosijana. Kardinaaliaikanaan hän rakennutti Roomaan nykyisen Villa Medicin huvilan. Hän toimi myöhemmin muun muassa Giulio Caccinin, Jacopo Corsin ja muiden Camerata-piirin säveltäjien mesenaattina. Ferdinand edisti myös Toscanan alueen taloudellista kehitystä jatkamalla edeltäjiensä aloittamaa soiden kuivattamista, kanavien rakentamista sekä kehittämällä Livornon satamakaupunkia ja tekemällä siitä turvapaikan muista maista karkotetuille juutalaisille ja protestanttisille kauppiaille. Ferdinandin huhuttiin pitkään myrkyttäneen veljensä Fransin ja tämän toisen vaimon Bianca Cappellon, koska he kuolivat erikoisesti samana päivänä. Vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan Fransin todennäköinen kuolinsyy oli kuitenkin malaria, joten Ferdinandin maine on tältä osin puhdistettu.Rossella Lorenzi: Medici family cold case finally solved NBC 15.7.2010. Viitattu 10.9.2017. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Medicit Luokka:Italialaiset kardinaalit Luokka:Toscanan suurherttuat Luokka:Vuonna 1549 syntyneet Luokka:Vuonna 1609 kuolleet
BMW 5-sarja (F10)

BMW F10 on BMW 5-sarjan kuudennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2010–2017. Se korvasi edeltäneen E60-mallin ja seuraajaksi tuli G30. 5-sarjan Gran Turismon korvasi puolestaan 6-sarjan Gran Turismo. == BMW 5-sarja (F10) 2010–2017 == BMW F10 esiteltiin marraskuussa 2009 neliovisena sedanina. Mallistoon kuuluivat myös farmari (F11) sekä fastback-korinen Gran Turismo (F07). 5-sarjan pohjalevylle perustuvat myös 6-sarja (F13) ja 6-sarjan Gran Coupé. Vuoden 2010 Euro NCAP -kolaritestistä BMW F10 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Vuonna 2013 suurimmat ulkonäölliset uudistukset kohdistuivat etupuskuriin ja takavaloihin. Lisäksi Gran Turismo -mallin takaluukun kansi muotoiltiin uudelleen, jolloin myös tavaratilan koko kasvoi. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin BMW F10. == BMW M5 == Urheilumalli M5 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2011. Siinä on kaksoisturboahdettu 4,4-litrainen V8 teholtaan 552 hevosvoimaa. Voimansiirtona on seitsemänportainen kaksoiskytkinvaihteisto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == 5-sarja (F10) Luokka:E-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot
Shigatsu wa kimi no uso

Shigatsu wa kimi no uso (), tunnetaan myös nimellä Your Lie in April, on Naoshi Arakawan kirjoittama ja kuvittama mangasarja. A-1 Picturesin siihen pohjautuvaa animesarjaa esitettiin lokakuusta 2014 maaliskuuhun 2015 Fuji TV:n noitaminA-ohjelmapaikalla. Sarjasta on tehty myös elokuvamukaelma, joka sai ensi-iltansa Japanissa syyskuussa 2016. == Lähteet == Luokka:Animesarjat Luokka:Mangasarjat Luokka:Komedia-anime ja -manga
Lidman

Lidman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Brita Lidman (1890–1987), ruotsalainen kirjailija * Dick Lidman (s. 1967), ruotsalainen jalkapalloilija * Emil Lidman (s. 1997), suomalainen jalkapalloilija * Hans Lidman (1910–1976), ruotsalainen kirjailija, valokuvaaja ja kalastaja * Håkan Lidman (1915–2000), ruotsalainen pika-aitajuoksija * Olaus Andreæ Lidman (1624–1694), ruotsalainen kirkonmies ja kansanedustaja * Sam Lidman (1923–2012), ruotsalainen kirjailija * Sara Lidman (1923–2004), ruotsalainen kirjailija * Satu Lidman (s. 1973), suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija * Sven Lidman (1882–1960), ruotsalainen runoilija * Tomas Lidman (s. 1948), ruotsalainen historioitsija.
Mika Meitz

Mika Meitz (s. 7. marraskuuta 1978 Lahti) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Helsingin yliopistossa. Aiemmin Meitz on työskennellyt postdoc-tutkijana Oxfordin yliopistossa ja apulaisprofessorina Koçin yliopistossa TurkissaMetizin kotisivu, Koç University Viitattu 10.9.2017 sekä Helsingin yliopistossa.Meitzin CV Viitattu 10.9.2017Meitzin kotisivu, Helsingin yliopisto. Viitattu 10.9.2017https://tuhat.helsinki.fi/portal/en/person/meitz Viitattu 10.9.2017 Meitz on koulutukseltaan ekonometrian tohtori Tukholman kauppakorkeakoulusta (2006) ja matematiikan lisensiaatti Tampereen yliopistosta (2002). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Meitzin tieteelliset julkaisut IDEASissa * Meitzin tutkimukset Google Scholarissa Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bedwynin rautatieasema

Bedwynin rautatieasema on rautatieasema Great Bedwynin kylässä Wiltshiressä. Se sijaitsee Reading–Taunton-radan varrella. Asema avattiin 11. marraskuuta 1862. Sen nimeksi vaihdettiin Bedwyn Halt 2. marraskuuta 1964, mutta alkuperäiseen nimeen palattiin jo 5. toukokuuta 1969. Sitä käytti 116 310 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Wiltshiren rautatieliikennepaikat
Idänsavuruoho

Idänsavuruoho eli savuruoho (Conringia orientalis) on yksivuotinen sinivihreän värinen ristikukkaiskasvi.Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 77.) == Ulkonäkö == Idänsavuruoho kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen tavallisesti haarattomassa varressa kasvaa kierteisesti muutamia ehytlapaisia lehtiä, jotka ovat alaosassa ruodillisia ja varren yläosassa sepiviä. Kukat ovat vaaleankeltaiset. Lidut ovat yleensä noin 10 cm pitkiä, 2 millimetriä paksuja, selvästi nelisärmäisiä ja lähes pystyyn sojottavia. == Levinneisyys == Idänsavuruohon alkuperäistä levinneisyysaluetta ovat Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Eurooppa, Pohjois-Afrikka ja Länsi-Aasia.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. (levinneisyyskartta) Viitattu 10.9.2017. Suomessa idänsavuruohoa on kasvanut melko vähälukuisesti satunnaisena uustulokkaana suuressa osassa maata liikennepaikoilla ja myllyillä. Lajia ei ole havaittu enää useaan vuosikymmeneen, joten se lienee hävinnyt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Idänsavuruoho – Conringia orientalis Luokka:Ristikukkaiskasvit
Robert Gustafsson

Carl Robert Olof Gustafsson (s. 20. joulukuuta 1964) on ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten ruotsalaisen Killinggänget- komediaryhmän jäsenenä. Gustafsson on yksi Ruotsin tunnetuimpia koomikoita, ja häntä on tituleerattu "Ruotsin hauskimmaksi mieheksi". Vuonna 2013 hän näytteli satavuotiasta Allan Karlssonia elokuvassa Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi ja vuoden 2016 jatko-osassa Satayksivuotias, joka jätti laskun maksamatta ja katosi. ==Tyyli== Vaikka Killinggänget on enimmäkseen tunnettu ironiasta ja pop-kulttuurin viittauksista, Gustafsson yleensä käyttää perinteisempiä ja fyysisempiä komedian tyyliä, kuten slapstickiä ja hahmoja, joilla on erittäin liioiteltuja persoonallisuuksia. Hän on tunnettu monipuolisesta äänivalikoimasta ja kyvystään matkia eri murteita. Gustafssonilla on taipumuksena esittää hahmoja, jotka päätyvät lopulta satuttamaan itseään. Joitain Gustafssonin komediarooleja: *Greger: Ilmeisesti homoseksuaali palomies, joka on pukeutunut kilttiin. *Vanhukset: Gustafsson tunnetaan vanhojen ja usein melko seniilien yksilöiden esittämisestä. *Bertil: Onnettomuus-altis omaava puutarhuri, jolla on oma tv-ohjelma Lost in my own garden. Tämä hahmo sai innoituksen 1980-luvun ruotsalaisesta puutarhanäyttelystä, jossa isäntä leikkasi vahingossa peukalonsa veitsellä, mutta jatkoi kuin mitään ei olisi tapahtunut. Lisäksi Gustafsson on taitava imitaattori. Hänen imitoimiaan henkilöitä ovat muun muassa Ingmar Bergman, Sven Wollter, Ernst-Hugo Järegård, Tony Rickardsson, Robert Aschberg, Magnus Härenstam, Göran Persson sekä Carl Bildt. Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsalaiset koomikot Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cosimo II

Cosimo II (; 12. toukokuuta 1590 – 28. helmikuuta 1621) oli Toscanan suurherttua vuosina 1609–1620.Cosimo II Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 10.9.2017. Cosimon vanhemmat olivat suurherttua Ferdinand I ja tämän puoliso, Lothringenin Kristiina. Cosimo tuli hallitsijaksi vain 18-vuotiaana isänsä kuoltua vuonna 1609, ja hän tukeutui siksi äitiinsä sekä neuvonantajaansa Belisario Vintaan. Cosimo pyrki isänsä tavoin tasapainottelemaan Ranskan ja Espanjan välillä ja onnistui myös lähentämään näitä maita toisiinsa. Cosimo jatkoi isänsä aloittamaa merisotaa Osmanien valtakuntaa ja Barbareskivaltioita vastaan.Nordisk familjebok (1912), s. 1423 Runeberg.org. Viitattu 11.9.2017. Hänen valtakaudellaan Toscanan laivasto oli Välimerellä ylivoimainen turkkilaisiin nähden ja liitto druusien emiiri Fakhr-al-Dinin kanssa takasi toscanalaisille etulyöntiaseman kaupankäynnissä Levantin alueella. Cosimo toisaalta lakkautti Medicin hallitsijasuvun oman pankki- ja liiketoiminnan, joka oli jatkunut neljäsataa vuotta. Cosimo II kuoli vain 30-vuotiaana, jolloin häntä seurasi hänen poikansa Ferdinand II. Cosimo II toimi tiedemies Galileo Galilein suojelijana ja nimitti Galilein vuonna 1610 hovimatemaatikokseen ja -filosofikseen. Galilei nimesi löytämänsä Jupiterin kuut ”Medicien tähdiksi” (Sidera Medicea). Hänen puolisonsa vuodesta 1608 oli Itävallan arkkiherttuatar Maria Magdalena (1589–1631), joka oli Itävallan arkkiherttua Kaarle II:n (1540–1590) ja Baijerin prinsessa Maria Annan (1551–1608) yhdeksäs tytär. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Toscanan suurherttuat Luokka:Medicit Luokka:Vuonna 1590 syntyneet Luokka:Vuonna 1621 kuolleet
Sulkakrassi

Sulkakrassi eli karvavariksenkrassi (Lepidium didymum, syn. Coronopus didymus) on yksivuotinen pahanhajuinen karvainen ristikukkaiskasvi. Sen alkuperäisaluetta ei tiedetä varmasti (mahdollisesti Etelä-Amerikka). Se kasvaa kuitenkin Euroopassa laajalti rikkakasvina. Sulkakrassi on kasvutavaltaan samanlainen kuin toinen variksenkrasseihin aiemmin kuulunut laji ryhmykrassi eli kaljuvariksenkrassi (Lepidium coronopus, aiemmin Coronopus squamatus). Sulkakrassi on monivartinen, varret ovat rentoja, haarovia ja karvaisia. Lehdet ovat liuskaisia ja edelleen parihalkoisia. Kukissa on aivan mitättömän pienet, valkoiset tai kellertävät terälehdet. Lidut ovat munuaismaisen muotoisia, 2–3 millimetrin kokoisia, kaksiosaisia, kurttupintaisia. == Lähteet == * Suomen Lajitietokeskus: Sulkakrassi (Lepidium didymum) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * ITIS: Lepidium didymum * United States Department of Agriculture (USDA): Coronopus didymus Luokka:Krassit
Mehrin kieli

Mehrin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan osissa Jemeniä ja Omania. Kielellä on nykyisin arviolta 100 000 puhujaa. ==Levinneisyys== Mehrin kieltä puhutaan Itä-Jemenin Mahran kuvernoraatissa ja Omanin puolella maiden rajaa Dhofarin kuvernoraatissa. Mehrin kielen puhujia on noin 100 000, ja heistä yli puolet asuu Jemenissä. Puhujien määrästä ei ole väestönlaskentoja, vaan lukumäärä perustuu tutkijoiden arvioihin. Kielen puhujat kuuluvat pääosin al- Mahran heimoon, ja sitä puhuu myös osa al-Kathiri-heimon jäsenistä. Kielen puhujat ovat puolipaimentolaisia, jotka kasvattavat kameleita, nautakarjaa ja vuohia. Ennen vuotta 1990 monet kielen puhujat työskentelivät kauppiaina Kuwaitissa. Sittemmin heitä on muuttanut Saudi-Arabiaan. Myös Tansaniassa asuu mehriä puhuvia siirtolaisia, jotka vierailevat säännöllisesti kotiseuduillaan Arabian niemimaalla. ==Kielimuodot== Mehrin kieli voidaan jakaa kahteen murreryhmään. Läntisiä murteita puhutaan Jemenissä ja niitä kutsutaan myös Jemenin mehriksi tai eteläiseksi mehriksi. Toista murreryhmää kutsutaan Omanin mehriksi tai Dhofarin mehriksi. Murreryhmien raja ei kuitenkaan vastaa täysin Omanin ja Jemenin valtioiden rajaa. Jemenin mehri voidaan jakaa edelleen itä- ja länsimurteisiin. Omanin mehrin murrejako on epäselvä, mutta sillä ei ilmeisesti ole merkittäviä murre-eroja. Samojen murreryhmien sisällä on myös eroja beduiinien ja kylissä tai kaupungeissa asuvien välillä. ==Luokitus== Mehri on seemiläinen kieliin lukeutuviin nykyeteläarabialaisiin kieliin, joista mehri on puhujamäärältään suurin. Kielten luokittelu tämän ryhmän sisällä on epäselvä, koska kielten kielioppia ei ole tutkittu kattavasti. Muista nykyeteläarabialaisista kielistä harsusi ja bathari ovat kuitenkin selvästi läheistä sukua mehrille. Näiden kielten puhujat myös ymmärtävät toisiaan, jonka perusteella harsusi ja bathari voidaan myös luokitella mehrin murteiksi. ==Lähteet== Luokka:Seemiläiset kielet Luokka:Jemenin kielet Luokka:Omanin kielet
Vehnätankio

Vehnätankio (Camelina microcarpa) on yksivuotinen ruistankion lähisukuinen ristikukkaiskasvi. Sen alalajeja ovat hietavehnätankio (C. microcarpa subsp. microcarpa) ja venäjänvehnätankio (C. microcarpa subsp. pilosa). Vehnätankio esiintyy suurimmassa osassa Eurooppaa, alkuperäisenä Etelä-Ruotsiin asti.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. (levinneisyyskartta) Viitattu 10.9.2017. Suomeen kasvi on tullut alun perin Itä-Euroopasta. Suomessa se on melko harvinainen uustulokas Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle ja kasvaa tai on kasvanut myllyillä ja liikennepaikoilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vehnätankio (Camelina microcarpa) * LuontoPortti: Vehnätankio (Camelina microcarpa) * ITIS: Camelina microcarpa * United States Department of Agriculture (USDA): Camelina microcarpa * Flora of China: Camelina microcarpa Luokka:Tankiot
Pasi Nuija

Pasi Nuija (s. 13. huhtikuuta 1970 Mikkeli) on suomalainen jalkapalloilija.Veikkausliiga – Hall of Fame Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja. Nuija edusti koko peliuransa ajan synnyinkaupunkinsa Mikkelin seuroja. Nuija pelasi Veikkausliigassa ja sen edeltäjässä Mestaruussarjassa yhteensä 29 ottelua, joissa hän ei tehnyt maaleja. Kaikki pääsarjaottelunsa Nuija pelasi MP:ssä. Hän pelasi pääsarjatasolla yhden ottelun kaudella 1989, kaksi ottelua kaudella 1991, viisi ottelua kaudella 1992 ja 21 ottelua kaudella 1996. Kaudella 1991 Nuija oli saavuttamassa SM- hopeaa. Ykkösessä Nuija pelasi MP:ssä vuosina 1997–1998 ja 2004–2005 sekä FC Mikkelissä vuosina 1999–2001 yhteensä 126 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Lisäksi Nuija edusti Kakkosessa MiKiä vuosina 1994–1995, MiPaa vuosina 1999 ja 2000 sekä MP:tä vuosina 2002–2003. III divisioonassa Nuija edusti MiKiä kaudella 1990. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuoksupielus

Tuoksupielus eli valkopielus (Lobularia maritima) on yksi- tai monivuotinen ristikukkaiskasvi, jota viljellään koristekasvina, yleensä yksivuotisena kesäkukkana. Se kasvaa alkuperäisenä Etelä-Euroopassa Välimeren alueen länsiosassa ja ehkä Kanariansaarilla.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. (levinneisyyskartta) Viitattu 10.9.2017. Tuoksupielus on matala, enintään 20 senttimetriä korkeaksi kasvava tyveltä haarova ruohokasvi. Tuoksuvat, pienehköt, mutta runsaslukuiset kukat muodostavat tiheitä pyöreitä kukintoja. Kukkien terälehdet ovat valkoisia tai violetteja. Litu on päärynän muotoinen. Laji muistuttaa koristekasvina viljeltyjä yksivuotisia saippoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Tuoksupielus (Lobularia maritima) *Puutarha.net: Tuoksupielus (Lobularia maritima) *ITIS: Lobularia maritima *United States Department of Agriculture (USDA): Lobularia maritima *Flora of China: Lobularia maritima *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Lobularia maritima (sweet alyssum) Luokka:Ristikukkaiskasvit
Hietakilpiruoho

Hietakilpiruoho (Alyssum alyssoides) on yksivuotinen ristikukkaiskasvi. Se on matalakasvuinen 5–25 senttimetriä korkeaksi kasvava harmaan tähtikarvainen ruoho. Sillä on pienet kellertävät kukat, joista kasvaa litteän pyöreitä, karvaisia, lyhytperäisiä lituja. Hietakilpiruoho kasvaa hietikoilla ja monenlaisilla muilla kuivilla kasvupaikoilla. Sitä esiintyy lähes koko Euroopassa.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro- Mediterranean plant diversity. (levinneisyyskartta) Viitattu 10.9.2017. Suomessa kasvi on harvinainen satunnainen uustulokas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Hietakilpiruoho (Alyssum alyssoides) *ITIS: Alyssum alyssoides *United States Department of Agriculture (USDA): Alyssum alyssoides *Flora of China: Alyssum alyssoides Luokka:Ristikukkaiskasvit
Cosimo III

Cosimo III (; 14. elokuuta 1642 – 31. lokakuuta 1723) oli Toscanan suurherttua vuosina 1670–1723. Hänen pitkällä valtakaudellaan Toscanan valta heikkeni entisestään.Cosimo III Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 10.9.2017. Cosimon isä oli suurherttua Ferdinand II, joka kuoli vuonna 1670. Cosimo III osoittautui hyvin heikoksi hallitsijaksi.Nordisk familjebok (1912), s. 1424 Runeberg.org. Viitattu 11.9.2017. Hän joutui tekemään paljon myönnytyksiä pitääkseen Toscanan puolueettomana Ranskan kuningas Ludvig XIV:n aloittamissa sodissa. Toscanan laivasto tuki Venetsian menestyksekkäitä merisotatoimia suuressa Turkin sodassa 1680-luvulla, mutta Toscana ei juuri hyötynyt saavutetuista voitoista. Kohdattuaan valtiomiehenä ja yksityiselämässään pääasiassa vastoinkäymisiä Cosimo uppoutui yhä enemmän uskonnolliseen hurskauteen ja lahjoitti paljon varoja katoliselle kirkolle. Cosimo III:n puoliso oli vuodesta 1661 Ranskan prinsessa Marguerite-Louise d’Orléans, jonka paheellista elämää hän ei sietänyt. Cosimo yritti pitkään saada avioliiton mitätöityä, kunnes Marguerite-Louise hylkäsi hänet vuonna 1675 ja muutti takaisin Ranskaan. Vanhoilla päivillään Cosimo III alkoi pelätä Medicin dynastian sammumista, sillä hänen ainoa veljensä Francesco Maria de' Medici ja vanhin poikansa Ferdinand kuolivat molemmat lapsettomina vuosina 1711 ja 1713 ja toinen poika Gian Gastone eli lapsettomana erossa aviopuolisostaan. Cosimo yritti nimetä kruununperilliseksi tyttärensä Anna Maria Luisan, jonka avioliitto Pfalzin vaaliruhtinas Johan Vilhelmin kanssa oli tosin myös lapseton, ja ehdotti jopa Firenzen tasavallan uudelleenperustamista. Euroopan suurvallat kuitenkin sekaantuivat asiaan, koska ne halusivat kaikki saada Toscanan omaan valtapiiriinsä. Vuonna 1720 Espanja ja kvadrupelallianssin valtiot (Iso-Britannia, Ranska, Hollanti ja Itävalta) sopivat keskenään, että Medicin suvun mieslinjan sammuessa Toscanan hallitsijaksi nostettaisiin Espanjan prinssi Don Carlos. Cosimo III:n kuoltua vuonna 1723 valta siirtyi hänen pojalleen Gian Gastonelle, joka jäi viimeiseksi Medici-sukuiseksi suurherttuaksi. Kvadrupelallianssin suunnitelmasta poiketen valta siirtyi sen jälkeen Habsburg-Lothringenin suvulle.Risto Kari: Historian ABC: Kaikkien aikojen valtiot 5, s. 414. Tammi, Helsinki 2001. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Toscanan suurherttuat Luokka:Medicit Luokka:Vuonna 1642 syntyneet Luokka:Vuonna 1723 kuolleet
Hietalituruoho

Hietalituruoho eli hietapitkäpalko (Arabidopsis arenosa, aiemmin Cardaminopsis arenosa) on yksi-, kaksi- tai harvoin monivuotinen ristikukkaiskasvilaji. Lajin suomenkielinen nimi on muuttunut nykyiseksi 2010-luvun lopussa, kun laji on siirretty hietapitkäpaloista lituruohoihin sukujen yhdistämisen seurauksena. Hietalituruoho kasvaa alun perin Keski- ja Itä-Euroopassa.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. (levinneisyyskartta) Viitattu 10.9.2017. == Ulkonäkö == Kasvi muistuttaa lähilajeistaan erityisesti samaan sukuun kuuluvaa ruotsinlituruohoa (ruotsinpitkäpalkoa). Hietalituruoholla kukat ovat hieman suuremmat kuin ruotsinlituruoholla ja ruusukelehdet liuskaisemmat. Hietalituruoho kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty, haarova, alaosasta karvainen, monesti sinipunainen. Kasvi on usein monivartinen. Ruusukelehdet ovat parijakoisia tai -osaisia ja niissä on iso päätöliuska. Ruusukelehdet ovat karvaisia. Varsilehdet ovat isohampaisia, ylimmät voivat olla lähes hampaattomia. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä kappaletta. Terälehdet (5–8 millimetriä) ovat leveitä, valkoisia tai punertavia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmänä on monisiemeninen litu. Lidut (2–4 cm) ovat hieman käyriä, 4–5 kertaa lituperän pituisia.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hietalituruoho (Arabidopsis arenosa) == Hietalituruoho Suomessa == Suomessa hietalituruoho kasvaa uustulokkaana, joka on yleisempi maan pohjoisosassa, niukempi maan eteläosassa. Sen kasvupaikkoja ovat etenkin liikennealueet, kuten rautatiet, satamat ja tienvarret. Sitä esiintyy runsaimmin Oulu–Tornio–Rovaniemi -välillä. Laji levisi Pohjois-Suomeen erityisesti saksalaisena sotatulokkaana toisen maailmansodan aikana. Hietalituruoho on nimetty Oulun kaupungin nimikkokasviksi.Oulun kaupunki: Tietoa Oulusta, Oulun nimikkokasvi. == Lähteet == Luokka:Ristikukkaiskasvit
Jäykkäpitkäpalko

Jäykkäpitkäpalko (Arabis hirsuta) on ruohovartinen ristikukkaiskasvilaji, joka on yleensä lyhytikäinen monivuotinen kasvi. Jäykkäpitkäpalko muistuttaa lähisukuista pölkkyruohoa. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on jäykkä, haaraton, kankeakarvainen, toisinaan lähes kalju. Lehdet ovat siirottavasti karvaisia. Aluslehdet ovat kapean vastapuikeita, tylppähampaisia ja muodostavat ruusukkeen. Varsilehdet (10–20) ovat ruodittomia, herttatyvisiä, pitkulaisia, tylppiä, sahalaitaisia, miltei sepiviä. Kukkien verho- ja terälehtiä on 4. Terälehdet ovat noin 4 millimetriä, kapeita, valkoisia. Lidut ovat tavallisesti 2,5–4 cm pitkiä ja 1,2–1,5 leveitä, lähes pystyjä, suoria, keskisuoni selvä. Lituperä on noin 5 mm pitkä, pysty.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Jäykkäpitkäpalko (Arabis hirsuta) Suomessa jäykkäpitkäpalkoa esiintyy maan lounaisosassa, pääosin Ahvenanmaalla ja lounaissaaristossa, missä se on myös yleinen. Jäykkäpitkäpalko on kalkinsuosija, joka kasvaa kedoilla, kivikkorinteillä, katajamäillä ja kallioilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Jäykkäpitkäpalko (Arabis hirsuta) * LuontoPortti: Jäykkäpitkäpalko (Arabis hirsuta) * Pohjolan kasvien pauloissa: Arabis hirsuta - jäykkäpitkäpalko * ITIS: Arabis hirsuta * United States Department of Agriculture (USDA): Arabis hirsuta * Flora of China: Arabis hirsuta * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Arabis hirsuta Luokka:Pitkäpalot
Harviala (Janakkala)

Harviala on Janakkalassa sijaitseva kylä. Kylän alueelle perustettu Harvialan kartano on muodostettu useasta eri tilasta ja on eräs Janakkalan suurkartanoista. ==Harviala-nimen etymologiasta== Harviala, josta käytetään paikallisessa murteessa myös nimitystä Harvijala, esiintyy ensimmäisen kerran muodossa Harwiala vuonna 1425. Asiakirjoissa esiintyvät myös kirjoitusasut Harvela, Harvila ja Harvala. Lisäksi ovat olleet käytössä esimerkiksi muoto Morthen Hareasist (1464) sekä muodot Harfuila (1477) ja Harffwela (1490). Nimen pohjana on ehkä sana Harvia(inen), esimerkiksi Oleff Harffwia (1455) Lempäälässä, Mor(ten) Haruia 1571 Lahdenpohjan neljänneksessä Satakunnassa. Tämän Harvialan nimen puitteissa voidaan koota eräänlainen nimipesue, johon kuuluvat: Harvia, Harviala, Harviainen, Harvio, Harva, Harvi[la], Harvo, Harvola, Harvonen sekä esimerkiksi Vanajassa Harvoilanmäki, Harwoila 1766 (Mäskälässä). Tämä nimipesue on Suomen nimistössä melko yleinen. ==Historia== Perimätiedon mukaan kylän paikalle syntyi kartano Ruotsin vallan aikana. Kartanon ensimmäinen omistaja olisi ollut Birger-jaarlin poika Pentti (1254–1291), myöhempi Suomen herttua ja Linköpingin piispa. Harviala oli Vanajan pitäjän suurin yhtenäinen rälssiomistus. Kartano periytyy siis jo keskiajalta, jolloin se oli mm. Kurki-suvun omistuksessa. Näin se kilpailee Laukon kartanon kanssa Kurki-suvun synnyinsijana. Harvialan lääni (vertaa Jokioisten lääni), kuten tilakokonaisuutta yleisesti kutsuttiin, jaettiin neljään osaan 1400-luvun lopulla. Lepaan sukuinen valtaneuvos Björn Klasson omisti vuonna 1527 neljäsosan Harvialasta, Äikäälän ja maita myös Janakkalan Kiialasta. Björn oli yksi Klas Hanssonin perillisistä. Näitä maitansa hän laajensi ostamalla sisarusten osuuksia Harvialasta. Vuonna 1530 hän osti lisäksi Yläneen ja Höitilän talot. Tämän suureksi muodostuneen Harvialan läänin lisäksi hän omista alueita myös muualla Hämeessä, Uudellamaalla sekä Varsinais-Suomessa. Vuonna 1555 Björnin maaomaisuus oli Hämeen mahtavin ja koko Suomen viidenneksi suurin. Luokka:Janakkalan kylät Luokka:Vanajan kylät
Batroun

Batroun on arviolta 20 000:n asukkaan pikkukaupunki Libanonin rannikolla. ==Maantiede== Batrounin kaupunki sijaitsee noin 56 kilometriä Libanonin pääkaupunki Beirutista pohjoiseen Beirutin ja Tripolin välisen tien varrella. Kaupunki on rakennettu kolmionmuotoiselle tasangolle, jonka läpi virtaa Nahr el-Jawz-joki. Lännessä kaupunki rajautuu Välimereen, sekä etelässä ja idässä Libanoninvuoriin. ==Historia== Historioitsija Josephuksen mukaan Batrounin perusti Tyroksen kuningas Ithobaal, mutta sen historia ulottuu todellisuudessa paljon pidemmälle. Kaupunki mainitaan Amarna-kirjeissä Byblosin alusmaana. Sittemmin se tuli tunnetuksi merirosvojen tukikohtana, jotka kukisti seleukidihallitsija Antiokhos III Suuri. Rooman valtakunnan aikana kaupunkiin rakennettiin suuri amfiteatteri ja se tuli tunnetuksi viinitarhoistaan. 16. heinäkuuta 551 kaupunki tuhoutui monien muiden rannikon kaupunkien tapoin maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa hyökyaallossa. Ristiretkien aikaan Batroun oli pieni hiippakunta, joka kuului Tripolin kreivikuntaan. Alue kuului pitkään läänityksenä provencelaiselle d'Agout-suvulle, mutta temppeliherrat tuhosivat sen heidän päädyttyään riitoihin frankkien kanssa. Mamelukkisulttaani al-Mansur Qalawun valloitti Batrounin vuonna 1289 ja se liitettiin hallinnollisesti Tripolin alaisuuteen. Kaupunki menetti vähitellen merkitystään ja eurooppalaiset matkailijat alueella 1600- ja 1700-luvuilla kuvailivat sitä lähes kokonaan hylätyksi rauniokaupungiksi. 1800-luvulla kaupunki elpyi merisienten kalastuksella ja silkkiteollisuudella. Merisienten kalastus työllistää nykyisin vain muutamia veneitä. Sen sijaan investointeja on tehty turismiin. Kaupungin historiallinen keskusta on ollut Libanonin aielistalla Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 2019. ==Väestö== Batrounissa on arviolta noin 20 000 asukasta. Kaupungin asukkaiden valtaosa on maroniitteja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Libanonin kaupungit
Sant Mat

Sant Mat on henkinen tie, joka rakentuu sisäisen äänen ja valon meditaatiolle, henkisen opettajan antamalle initiaatiolle ja ohjaukselle sekä eettiselle elämäntavalle. Mestarin tehtävä on antaa oppilaalle tietoinen sisäinen kokemus Jumalan voimasta, joka ilmenee sisäisenä valona ja äänenä. Tämä sielun ja Jumalan välisen sisäisen yhteyden luominen tapahtuu initiaatiossa ja se muodostaa meditaatioharjoitusten perustan. Eettiseen elämäntapaan kuuluu kasvisruokavalio, päihdyttävien aineiden välttäminen, sekä sitoutuminen vain yhdenlaiseen meditaatioharjoitukseen. Myös pyyteettömän palvelun toteuttaminen on oleellinen osa Sant Matin periaatteita. Sant Mat -perimyslinjan henkisiä opettajia on Intiassa useita. Suomessa Sant Mat -meditaatiota on esitelty muutamia kertoja ja Helsingissä toimii yksi meditaatioryhmä, joka koostuu Sant Baljit Singh -nimisen mestarin oppilaista. Gospel Flight ry., http://www.uskonnot.fi/yhteisot/view?orgId=103, 22.8.2006. Luokka:Hindulaisuuden suuntaukset Luokka:Mystiikka Luokka:Hindulainen meditaatio
Islannin hallitsija

Islannin hallitsija (; ) oli Islannin perustuslaillisen monarkian valtionpäämies vuosina 1918–1944. Islannin ja Tanskan välinen persoonaunioni perustui vuoden 1918 säädettyyn lakiin jonka mukaan Tanskan hallitsija oli samanaikaisesti myös Islannin hallitsija. Islannin parlamentti pyysi Tanskaa edustamaan Islantia ulkopoliittisesti täysivaltaisesti Reykjavikistä. Saksan miehitettyä Tanskan vuonna 1940 Islantia hallitsi sijaishallitsija. Islannin monarkia päättyi 17. kesäkuuta 1944 kun Islannissa järjestettiin perustuslaillinen kansanäänestys jonka tuloksena Islannin tasavalta perustettiin. Samalla otettiin käyttöön uusi Islannin perustuslaki. ==Historia== Islannin monarkia perustettiin vuonna 1918 tehdyllä unionin säädöksellä, joka muutti entisen Tanskan merentakaisen aluee hallinnan riippumattomaksi valtiolliseksi perustuslailliseksi monarkiksi. Islanti sai uuden perustuslain vuonna 1944 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen, joka kumosi monarkian. Vaikka monet tanskalaiset olivat loukkaantuneita siitä, että Islanti ryhtyi tällaiseen toimeen monarkian kumoamiselle, ja Tanska oli vielä tuolloin Saksan miehittämä maa, kuningas Kristian X lähetti islantilaisille onnittelut uudesta valtiomuodosta. ==Viitteet== Luokka:Islannin politiikka Luokka:Hallitsijat
Sarasvati (joki)

Sarasvati tai Saraswati on eräs Rigveda-eepoksessa mainittu joki. Sarasvatijoeksi on usein väitetty jo pitkälle kuivunutta Chaggar-Hakra-jokea. Mutta erään tutkijan mukaan Sarasvatijoki saattoi olla Afganistanissa sijaitseva Helmandjoki. kolmas vaihtoehto on, että Sarasvati olisi kuvitteellinen joki. == Lähteet == Luokka:Aasian joet Luokka:Intian historia Luokka:Aasialainen mytologia Luokka:Kuvitteelliset luonnonmuodostumat
Chiapasin maanjäristys 2017

Vuoden 2017 Chiapasin maanjäristys tapahtui syyskuun 7. päivä kello 23:49 paikallista aikaa Meksikon Tyynenmeren rannikolla. Järistyksen voimakkuus oli 8,1 momenttimagnitudia ja sen keskus sijaitsi 69,7 kilometrin syvyydessä Tehuantepecinlahden vesillä noin 80 kilometrin päässä rannikosta Meksikon Chiapasin osavaltion edustalla. Maanjäristys aiheutti suuria tuhoja erityisesti Oaxacan osavaltiossa. Järistyksessä on kuollut ainakin 91 ihmistä. == Alueen tektoninen tausta == Meksikon eteläisen Tyynenmeren rannikon Tehuantepecinlahti sijaitsee kahden litosfäärilaatan rajalla. Alueella mereinen Kookossaaren laatta työntyy suuremman mantereisen Pohjois-Amerikan laatan alle, mikä aiheuttaa laattojen rajalle toistuvia maanjäristyksiä. Alityöntövyöhyke on osa suurempaa Tyynenmeren tulirengasta. == Maanjäristys == Maanjäristys iski torstaina 7. syyskuuta hieman ennen puoltayötä kello 23:49:21 paikallista Meksikon keskistä aikaa. Sen järistyskeskus oli merellä Tehuantepecinlahdella 69,7 kilometrin syvyydessä 87 kilometriä lounaaseen Pijijiapanin kaupungista Chiapasin osavaltiossa. Meksikon kansallinen seismologian laitos (SSN) mittasi maanjäristyksen voimakkuudeksi 8,2 momenttimagnitudiasteikolla, kun taas maanjäristyksiä kaikkialla maailmassa tutkiva Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskus (USGS) mittasi sen voimakkuudeksi 8,1. == Vaikutukset == Maanjäristys aiheutti huomattavaa aineellista vahinkoa ja ainakin 91 ihmisen kuoleman. Valtaosa kuolleista oli Oaxacan osavaltiossa, jossa maanjäristyksessä menehtyi ainakin 71 ihmistä. Suuri osa kuolleista kuului sapoteekkien alkuperäiskansaan. Chiapasissa kuoli ainakin 16 ihmistä ja Tabascon osavaltiossa neljä. Maanjäristys tuhosi tai vaurioitti vakavasti kymmeniä tuhansia taloja ja jätti satoja tuhansia ihmisiä kodittomiksi. 2017 Chiapas earthquake map - SSN.svg|maanjäristyksen ja sen jälkijäristysten keskukset kartalla Aftermath of the 2017 Chiapas earthquake.jpg|maanjäristyksen tuhoja Oaxacassa Enrique Peña Nieto y Alejandro Murat Hinojosa visitan una zona afectada por el sismo del 7 de septiembre1.jpg|Presidentti Enrique Peña Nieto (vasemmalla) ja Oaxacan kuvernööri Alejandro Murat Hinojosa (keskellä) vierailivat maanjäristysalueella 8. syyskuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 2017 maanjäristykset Luokka:Luonnonmullistukset Meksikossa
Utu (jumala)

Utu on sumerien auringon jumala sekä oikeuden jumala. Hän on kuun jumala Nannan ja ilman jumalattaren Ninlilin poika. Hänen veljensä on Iškur ja sisarensa Inanna. Utu esitetään usein päässään sarvikypärä ja kädessään sahalaitainen ase, jolla hänen uskottiin leikkaavan vuorten reunat auringon noustessa, mikä symboloi sarastusta.Jordan 1992, s. 320 Hänet on kuvattu myös kantamassa nuijaa ja seisomassa toinen jalka vuoren päällä.Jordan 2004, s. 331 Utun palvonnan keskus oli Sippar. Akkadissa Utu tunnettiin sittemmin nimellä Shamash. == Lähteet == * Jordan, Michael: Encyclopedia of Gods. Kyle Cathie Limited, 1992. ISBN 1 85626 038 0. * Jordan, Michael: Dictionary of Gods and Goddesses. Facts On File Inc, 2004. ISBN 0-8160-5923-3 === Viitteet === Luokka:Auringon jumalat Luokka:Mesopotamialaiset jumalat Luokka:Oikeuden jumalat
Repaglinidi

Repaglinidi (C27H36N2O4) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä tyypin 2 diabeteksen hoitoon. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa repaglinidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on kiraalista, ja lääkeaineena tehokas isomeeri on S-enantiomeeri. Repaglinidin S-enantiomeerin kiertokyky metanoliliuoksessa on +6,97. Repaglinidin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu haiman β-solujen pintaan ja siten aktivoi insuliinin eritystä. Tämän seurauksena verensokeritaso laskee. Repaglinidiä voidaan käyttää joko yksistään tai yhdistelmälääkkeenä metformiinin kanssa tyypin 2 diabeteksen hoidossa. Sen teho on verrattavissa glibenklamidiin.Hilmar Bischoff: Oral Antidiabetic Drugs, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 11.9.2017. Repaglinidin vaikutus alkaa nopeasti ja on suhteellisen lyhytkestoinen. ==Haittavaikutukset== Merkittävin repaglinidin haittavaikutus on hypoglykemia eli veren sokeritason laskeminen liian alhaiseksi. Muita mahdollisia haittavaikutuksia ovat ripuli, ummetus, vatsakivut, huonovointisuus sekä allergiset oireet, kuten ihottuma ja kutina. ==Lähteet== Luokka:Diabeteslääkkeet Luokka:Kaliumkanavan salpaajat Luokka:Piperidiinit Luokka:Asetamidit
Muurahaispolku

Muurahaispolku on Aito Mäkisen ja Virke Lehtisen ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1970. Kahden nuoren Lappiin asti yltävässä odysseiassa päärooleja näyttelevät Tiina Harpf ja Simeon Rabinowitsch. Elokuva on esitetty tasan kerran televisiossa vuonna 1974 ja sitä ei ole julkaistu missäkään formaatissa fyysisenä kopiona. ==Juoni== Nuori autovaras Jari pysäköi autonsa sivutielle ja nukahtaa. Hän herää ja tapaa lähistöllä asuvan tytön, Marjan. He viettävät päivän yhdessä, ja seuraavanakin aamuna Jari hakee Marjan ajelulle. Tyttö ihmettelee, kun Jari näyttää pelästyvän poliisiautoa. Leirintäalueella juoppo taiteilijapariskunta kutsuu nuoret seuraansa, ja mies alkaa lähennellä Marjaa. Nuoret jatkavat yhdessä matkaa ja ajavat Ruotsin puolelle Haaparannalle asti. Paluumatkalla poliisi pysäyttää heidän autonsa, joka osoittautuu varastetuksi. He pakenevat, jättävät auton ja jatkavat matkaa peukalokyydillä. Norjan Tromssassa Jari ei löydä ystäväänsä, joka on luvannut hänelle työpaikan kalastusalukselta. Suomen puolella Jari ja Marja murtautuvat tyhjään huvilaan piileskelemään. He tapaavat erakoituneen kullankaivajan (Matti Keinänen), joka loukkaantuu pian kaivoksen sortumassa. Jari ja Marja lähtevät viemään miestä hoitoon, mutta tämä kuolee heidän käsiinsä. Rajavartioston lentokoneesta huomataan nuorten tekemä nuotio, ja pian he joutuvat antautumaan viranomaisille., sisältöseloste. == Näyttelijät == ==Tuotanto== Muurahaispolku oli Filmiryhmän toiseksi ja viimeiseksi jäänyt tuotanto; ensimmäinen oli Vain neljä kertaa (1968). Elokuva kuvattiin Eastmancolor-värifilmille lähes kokonaan ilman keinovaloa, sisäkohtaukset mukaan lukien. ==Vastaanotto== Aikalaisarvioissa Muurahaispolkua pidettiin parempana kuin Filmiryhmän aiempaa tuotosta Vain neljä kertaa (1968). Nuorten amatöörien roolisuorituksia pidettiin tuoreina, elokuvan kuvausta kehuttiin ja kiitettiin ettei nuorisoelokuvassa ollut sorruttu ajan muoti-ilmiöön, alastonkohtauksiin. Useimmat kriitikot pitivät kerrontaa kuitenkin ohuena, pinnallisena, hitaana ja tylsänäkin., lehdistöarvio. Elokuvan yleisömenestys jäi vuoden keskitason alapuolelle, mutta Mainos-TV:n televisioesityksessä 1974 Muurahaispolku sai 1,4 miljoonaa katsojaa., esitystiedot. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1970 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset nuortenelokuvat Luokka:Aito Mäkisen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Suomalaiset road moviet
Shelley Hennig

Shelley Catherine Hennig (s. 2. tammikuuta 1987 Destrehan, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, joka tunnetaan esimerkiksi televisiosarjasta Teen Wolf (2014–2017) sekä elokuvista Unfriended (2014) ja Ouija (2014). Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Oannes

Oannes on mesopotamialainen jumala, puoliksi ihminen, puoliksi kala. Nimi Oannes on jumalan kreikankielinen nimi, mahdollisesti se on rappeutunut muoto akkadinkielisestä sanasta ummânu, "mestari". Oannes mainitaan babylonialaisen papin Berossoksen kirjoituksissa. Oannes kuvataan kulttuuriheerokseksi, joka opetti ihmiskunnalle käsityön, rakennustaidon, tieteet ja tekniikan.Lurker 1987, s. 141 Berossoksen kuvauksen mukaan Oanneksella oli ihmisen pää kalan pään alla ja ihmisen jalat kalan pyrstön alla. Hän nousi päivisin rantaan Persianlahdella ja opasti ihmiskuntaa kirjoittamisessa, taiteissa ja tieteissä. Oannes saattoi olla käsityötaidon ja viisauden jumalan Ean lähettiläs. == Katso myös == *Apkallu == Lähteet == * Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9 === Viitteet === Luokka:Mesopotamialaisen mytologian sankarit