Velabrum

Velabrum oli laakso ja kaupunginosa antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Capitolium- ja Palatium-kukkuloiden välissä ja yhdisti toisiinsa Forumin ja Forum boariumin. == Maantiede == Velabrum oli matalalla sijaitseva alue Palatiumin luoteisrinteiden ja Capitoliumin välissä. Nimi on todennäköisesti muinaista perua ja alun perin se saattoi viitata koko alueeseen näiden kahden kukkulan, Forumin laakson ja Tiberin välillä. Historiallisella ajalla sen merkitys oli rajatumpi, niin että se rajoittui pohjoisessa Forumiin, idässä Palatiumin rinteeseen ja Vicus Tuscukseen, ja lännessä Vicus jugariuksen halkomaan alueeseen. Etelässä sen ja Forum boariumin välinen raja kulki nykyisen San Giorgio in Velabro -kirkon kohdalla. Tämän rajan merkkinä on Arcus argentariorum -kaari.CIL VI 1035; vertaa Varro: De lingua Latina 5.43, 6.24; Livius: Rooman synty 27.37.15; Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Romulus 5. Laakso yhdisti Forumin alueen Forum boariumiin ja edelleen jokisatamaan Portus Tiberinukseen ja myös Circus maximuksen alueeseen. Sen läpi kulkeneet keskeiset kulkuväylät olivat jo mainitut Vicus jugarius, joka kulki Capitoliumin juurella, ja Vicus Tuscus, joka kulki Palatiumin juurella. pienoiskuva|vasen|Horrea Agrippianan rauniot. == Historia == Perinteen mukaan Velabrumin alue oli alun perin hyvin soinen kenttä ja siellä oli tarpeeksi vettä pienten veneiden käyttöön,Varro: De lingua Latina 5.44; Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Romulus 5; Ovidius: Fasti 6.405; Propertius: Elegiat 4.9.5. kunnes se kuivattiin rakentamalla Cloaca maxima ja siihen liittyvä viemärijärjestelmä. Alue oli kuitenkin aina altis tulville Tiberin pinnan noustessa hyvin korkealle. 100-luvun eaa. alkuun tultaessa Velabrum tunnettiin kuhisevana kauppapaikkana. Sen läpi Vicus Tuscusta pitkin kulkivat kulkueet, jotka menivät Forumilta Circus maximukselle tai Aventinukselle. Velabrum-nimen merkitys ja etymologia ovat epäselviä. Varro johti nimen sanasta vehendo (< veho, ”kulkea”, ”purjehtia”) eli lautoilla kulkemisesta.Varro: De lingua Latina 5.44, 5.156 Plutarkhos taas viittaa siihen, että nimen alkuperä olisi kulkueissa kannetuissa purjeissa (vela).Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Romulus 5. Kumpikaan näistä, sen enempää kuin nykytutkijoiden selitysyritykset, eivät ole olleet tyydyttäviä. Velabrum oli tärkeä teollisen ja kaupallisen toiminnan keskus, erityisesti elintarvikkeiden, öljyn ja viinin kaupalle.Plautus: Captivi 489; Horatius: Satiirit 2.3.229; Martialis: Epigrammit 11.52.10, 13.32; CIL VI 467, 9184, 9259, 9993, 33933. Se oli ”kaupungin maineikkain paikka” (locus celeberrimus urbis),Macrobius: Saturnalia 1.10.15. sillä kaikki liikenne Forumilta Pons subliciukselle kulki sitä reunustavien katujen, Vicus Tuscuksen ja Vicus jugariuksen, kautta.Vrt. Livius: Rooman synty 27.37.15; Suetonius: Rooman keisarien elämäkertoja, Julius Caesar 37, koskien pompa-reittiä. Kahdessa runollisessa katkelmassa Velabrum mainitaan monikossa (Velabra),Ovidius: Fasti 6.405; Propertius: Elegiat 4.9.5. ja Varro tekee eron Velabrum majuksen ja Velabrum minuksen välillä,Varro: De lingua Latina 5.5.156: ”ab his palus fuit in minore Velabro, – – ut illud maius de quo supra dictum est” (”heidän alueellaan oli suo pienemmässä Velabrumissa, – – kuten myös se suurempi, josta on mainittu aiemmin”). mutta tämän eron tarkkaa luonnetta ei voida määrittää. Keskiajalla Velabrumin nimi muuntui muotoon Velum aureum (tai avreum). == Rakennukset ja löydökset == Arcus argentariorum Arcus argentariorum eli Rahanvaihtajien kaari, joka tunnetaan myös Septimius Severuksen kaarena, oli mahdollisesti portti, jonka kautta Vicus jugarius tuli Velabrumista Forum boariumille. Sen rakennuttivat vuonna 204 karjakauppiaat ja heidän rahanvaihtajansa. Kaari oli omistettu keisari Septimius Severuksen perheelle, mutta omistuskirjoituksesta osa nimistä on myöhemmin poistettu. 600-luvulta lähtien kaari on ollut osana San Giorgio in Velabro -kirkon kylkeä. Kaaren korkeus on 6,15 metriä. Se on marmoria lukuun ottamatta jalustaa, joka on travertiinia. Ulkopuolen kuvituksessa on esitetty muun muassa Herakles sekä karjaan ja uhritoimituksiin liittyvää toimintaa ja sotilaita. Paremmin säilyneessä sisäosassa on kuvattuna Septimius Severuksen perhettä. Januksen kaari pienoiskuva|pysty=0.93|Januksen kaari. Januksen kaari ((Arcus) Janus Quadrifrons, Arcus Constantini) sijaitsee heti Arcus argentariorumin vieressä. Se ei ilmeisesti ollut triumfikaari, vaan sekin mahdollisesti Velabrumin ja Forum boariumin välinen portti. Portti rakennettiin 300-luvulla joko Konstantinus Suuren tai Constantius II:n kunniaksi. Se on Rooman ainoa neljän julkisivun kaari, ja siinä on ristiholvaus. Sen korkeus on 16 metriä ja leveys 12 metriä. Kaaressa on pylväillä reunustettuja syvennyksiä, joissa oli mahdollisesti veistoksia. Koristelussa esiintyvät myös muun muassa Minervan (pohjoissivulla) ja Roman (itäsivulla) kuvat. Keskiajalla kaari toimi osana linnoitteita. Sen yläosasta on poistettu epähuomiossa antiikin aikaisia rakenteita. Muut rakennukset Velabrumissa oli vain vähän pyhäkköjä. Niihin lukeutuvat Acca Larentian hauta alttareineenCicero: Ad Brutum 1.15.8. sekä Aius Locutiuksen, Angeronan ja Volupian pyhäköt tai alttarit. Velabrumissa sijaitsi mahdollisesti myös Luculluksen rakennuttama Felicitaksen pyhäkkö. Siellä (tai Forum boariumissa) sijaitsi oletettavasti myös Doliola, joka oli pyhä paikka, johon oli haudattu jotakin arvoituksellista. Velabrumissa oli paljon liike- ja varastotiloja. Toisaalta se oli tiheästi asuttua aluetta. Horrea Agrippiana oli kaksikerroksinen horreum eli kauppiasrakennus ja makasiini (”kauppakartano”) Vicus Tuscuksen varrella. Se rakennettiin ensimmäisellä vuosisadalla eaa., ja oletettavasti sen rakennutti Agrippa. Horreumin läheltä on löydetty myöhäisen tasavallan tai Augustuksen ajalle ajoittuva domus, jota on arveltu Germanicuksen taloksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Rooman kaupunginosat