EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Läheisyysperiaate

Läheisyysperiaate tai subsidiariteettiperiaate on periaate, jonka mukaan julkisen vallan päätökset tulisi tehdä mahdollisimman lähellä ihmisiä ja byrokratiassa käsitellä alhaisimmalla mahdollisella tasolla. Ylemmille tasolle tulisi viedä vain sellaiset päätökset, joita ei alemmilla tasoilla voida tehdä. Subsidiariteettiperiaate on yksinkertaisesti byrokratian vähentämistä, ja sitä pidetään yleisellä tasolla julkisissa virastoissa toivottavana asiana. Subsidiariteettiperiaatteen mukainen uudistus Suomessa olisi esimerkiksi Kelan päätösten tekemistä konttorikohtaisesti. Julkisen valinnan teorian mukaan ihmisten läheisyydestä kauemmas karkaavalla vallalla on tapana byrokratisoitua. Vallan toimiessa kunnallistasolla ihmisillä on vielä mahdollisuus jopa äänestää jaloillaan vaikkapa ikävien kaupunginsääntöjen tapauksessa. Lisäksi läheisyysperiaatetta perustellaan usein hajautetun ja hiljaisen tiedon idealla, jonka mukaan päätös tulee tehdä mahdollisimman lähellä sitä koskevaa ympäristöä, jotta päätöksentekijöillä on mahdollisimman paljon paikallista tietoa ja mahdollisimman hyvät mahdollisuudet tutustua paikallisiin olosuhteisiin. Euroopan unionissa on subsidiariteettiperiaatteen mukaisesti alueiden komitea. EU:n sääntely koskee vain sellaisia yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen liittyviä asioita, joita ei voida säädellä jäsenmaiden tasolla. Subsidiariteettiperiaate on ”persoonan” ja ”solidaarisuuden” ohella yksi katolisen kirkon sosiaalietiikan kolmesta periaatteesta. Nämä kolme periaatetta määritteli paavi Pius XI sosiaaliensyklikassa Quadragesimo anno vuonna 1931. Subsidiaarisuuden periaatteen mukaan valtion tulisi hajauttaa valtaansa pienille paikallisille ja toimialaltaan rajatuille kansalaisjärjestöille. Tämä ”lähipäätösperiaate” oli myös suunnattu totalitaarisia järjestelmiä, erityisesti kommunismia vastaan.Saarinen 1994, s. 202 == Katso myös == *Toissijaisuustestaus *Katutason byrokraatti *Julkisen valinnan teoria *Etatismi *Desentralisaatio *Anarkismi == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Essee Täydellisen valtion idea (Idea of a Perfect Comonwealth), jossa David Hume määrittelee täydellisen hallinnon subsidiariteettiperiaatteen ja paikallisen tiedon hyväksikäytön pohjalta. Econlib.org. Luokka:Yhteiskuntatieteet Luokka:Kristillinen yhteiskuntaopetus
Jarkko Oikarinen

Jarkko ”Wiz” Oikarinen (s. 16. elokuuta 1967 Kuusamo), IRC:ssä WiZ, on ensimmäisen internetin keskusteluverkon, IRC:n (Internet Relay Chat), kehittäjä. Hän loi ensimmäisen palvelimen ja asiakasohjelman (client) elokuussa 1988. Aluksi sen tarkoituksena oli korvata ohjelma nimeltä MUT (MultiUser Talk) OuluBox-nimisellä BBS:llä (Bulletin Board System). Oikarinen sai inspiraation IRC:n luomiseen Bitnet Relay Chatista, jota käytettiin Bitnet-verkossa. Jarkko Oikarinen väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 1999. Hän on tehnyt tutkimuksia pääasiassa tietokonegrafiikasta ja lääketieteellisestä kuvantamisesta. Hän on nykyään Googlen palveluksessa ja osallisena Google Hangouts -palvelun kehittämisessä. Oikarinen on saanut vuonna 2005 Millennium-säätiön erikoistunnustuksen IRC:n kehittämisestä ja vuonna 1997 Dvorak-palkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jarkko Oikarisen kotisivu. Luokka:IRC Luokka:Internetin kehitykseen vaikuttaneet suomalaiset Luokka:Nokian henkilöstö Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Googlen henkilöstö Luokka:Suomalaiset ohjelmoijat
Kielikello

Kielikello: Kielenhuollon tiedotuslehti on Kotimaisten kielten keskuksen kielitoimiston julkaisu, jossa käsitellään kieleen liittyviä ilmiöitä. Lehteä on julkaistu vuodesta 1968 alkaen. Sen alkuperäinen alaotsikko oli ”Suomen Akatemian kielitoimiston tiedotuslehti”. Lehden ensimmäinen päätoimittaja Matti Sadeniemi kuvasi Kielikellon tavoitteita lehden ensimmäisessä numerossa seuraavasti: Painetun Kielikellon rinnalle avattiin vuonna 2001 sähköinen Verkko-Kielikello. Verkkoversio oli aluksi maksullinen, mutta huhtikuussa 2014 lehden arkisto avattiin vapaasti käytettäväksi internetissä aina edeltävän julkaisuvuoden viimeiseen numeroon saakka. Painetun lehden julkaiseminen päättyi numeroon 4/2017. Vuodesta 2018 lähtien lehti on ilmestynyt ainoastaan verkossa. Se on luettavissa ilmaiseksi. == Katso myös == * Språkbruk ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kielikello Luokka:Suomalaiset aikakauslehdet Luokka:Suomalaiset verkkolehdet Luokka:Suomen kieli Luokka:Kielenhuolto Luokka:Kotimaisten kielten keskus
Historisismi (relativismi)

Historisismi on Saksasta lähtöisin olevan historiantutkimuksen filosofinen suuntaus, jonka mukaan kutakin aikakautta tulisi tutkia nimenomaan sen omien arvojen, ideoiden ja kontekstin mukaan, eikä yleispätevistä laeista lähtien. Samantapaisessa merkityksessä "historisismi" (tai "uusi historisismi") esiintyy myös postmodernissa kirjallisuudentutkimuksessa ja filosofiassa suuntauksena joka korostaa ettei ole olemassa ikuisia objektiivisia totuuksia, vaan ainoastaan historiallisia ajatuksia, teorioita ja uskomuksia. ==Lähteet== * * Luokka:Historianfilosofia
Fermioni

Fermionit ovat hiukkasia, joiden spin on puoliluku. Tavallinen aine koostuu fermioneista. Ryhmä on nimetty Enrico Fermin mukaan. Fermionit noudattavat Fermin-Diracin statistiikan mukaista käyttäytymistä. Tämä tarkoittaa sitä, että kaksi samanlaista fermionia ei voi olla täsmälleen samassa kvanttitilassa (ns. Paulin kieltosääntö). Mikäli systeemin energiatilat ovat kvantittuneet, joutuvat fermionit miehittämään energiatiloja alhaalta lähtien. Tämä aiheuttaa sisäisen paineen, jonka takia aine ei luhistu kokoon. Tästä johtuvat aineen ominaisuudet kuten tilavuus ja kovuus. Kaikki alkeishiukkaset ovat joko fermioneja tai bosoneja. Bosoneja, kuten fotoneja, Paulin kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla useita samassa kvanttitilassa, minkä vuoksi niihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa. ==Fermionien luokittelu== Fermioneihin kuuluvat * leptonit, esimerkkeinä elektroni ja neutriino * kvarkit, esimerkkeinä ylös-kvarkki, alas-kvarkki, antiylös-kvarkki ja antialas-kvarkki * baryonit, esimerkkeinä protoni ja neutroni * pentakvarkit * heptakvarkit Näistä leptonit ja kvarkit ovat hiukkasfysiikan standardimallin mukaan alkeishiukkasia, kun taas baryonit koostuvat kolmesta kvarkista ollen yhdistelmähiukkasia. Fermioneista jotka ovat alkeishiukkasia voidaan käyttää nimitystä alkeisfermioni (engl. elementary fermion) erotuksena yhdistelmäfermioneista. Alkeisfermioneja ovat siis leptonit ja kvarkit, kun taas baryonit, pentakvarkit ja heptakvarkit ovat yhdistelmäfermioneja. On huomattava että kvarkeista jotka ovat fermioneja (eli hiukkasen spin on puoliluku) voi muodostua kolmen kvarkin ryhmien eli baryonien lisäksi myös yhdestä kvarkista ja yhdestä antikvarkista koostuvia mesoneja, mutta mesonit eivät kuulu fermioneihin vaan bosoneihin (eli hiukkasiin joiden spin on kokonaisluku). Matemaattisesti voidaan todeta että fermioneista muodostuvat hiukkaset ovat bosoneita jos yhdistelmähiukkanen koostuu parillisesta määrästä fermioneja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bosoni

Bosoniksi sanotaan alkeishiukkasia ja niiden yhdistelmiä, joiden spin on kokonaisluku. Bosonit on nimetty Satyendra Bosen mukaan. Useita bosoneja käsittävä systeemi noudattaa Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Yleisesti ottaen hiukkaset voidaan jakaa kahteen luokkaan spinin mukaan: Mikäli spin on puoliluku (useimmiten +1/2, –1/2, +3/2 tai –3/2), kutsutaan hiukkasta fermioniksi ja spinin ollessa kokonaisluku (0, 1, 2), on kyseessä bosoni. ==Bosoni vai fermioni?== Hiukkasten erottelu bosoneihin ja fermioneihin perustuu kvanttimekaniikkaan. Fermioneja koskee Paulin kieltosääntö, jonka mukaan kahta tai useampaa saman lajin fermionia ei voi olla samassa kvanttilukujen määrittämässä kvanttimekaanisessa tilassa. Bosoneja tämä kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla samassa kvanttitilassa kuinka monta tahansa. Ero bosonien ja fermionien välillä perustuu viime kädessä niiden aaltofunktion käyttäytymiseen kahden hiukkasen vaihdossa. Kahden identtisen fermionin aaltofunktio on antisymmetrinen, bosonien tapauksessa symmetrinen. Tällöin kahden samassa tilassa olevan samanlaisen fermionin yhdistetty aaltofunktio häviää identtisesti, joten tällainen kokonaistila ei ole mahdollinen. Erona bosonien ja fermionien välillä on myös se, että fermionien eri ryhmille kuten baryoneille ja leptoneille on voimassa lukumäärän säilymislaki. Tällaista säilymislakia ei ole bosoneille, vaan niitä voi eri vuorovaikutustapahtumissa syntyä ja hävitä. ==Bosonit== Bosonit jakaantuvat kahteen ryhmään: perusvuorovaikutusta välittäviin alkeishiukkasiin ja yhdistelmähiukkasiin. ===Alkeishiukkasbosonit === Mittabosonit ovat alkeishiukkasia eikä niillä siis ole omaa sisäistä rakennetta, ja ne toimivat fermioneiden välillä perusvuorovaikutusten välittäjinä. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaisesti mittabosoneita ovat * gluoni, joka välittää vahvaa vuorovaikutusta * W- ja Z-bosonit, jotka välittävät heikkoa vuorovaikutusta * fotoni, joka välittää sähkömagneettista vuorovaikutusta Myös gravitaatiovuorovaikutuksen hypoteettinen välittäjähiukkanen, gravitoni, on teorian mukaan bosoni, samoin kuin standardimallin ennustama Higgsin hiukkanen on bosoni. Standardimallin muut hiukkaset ovat fermioneja. ===Yhdistelmäbosonit === Yhdistelmähiukkaset koostuvat pienemmistä hiukkasista ja eivät täten ole alkeishiukkasia. Yhdistelmähiukkaset kuuluvat joko bosoneihin tai fermioneihin. Fermionien (esimerkiksi kvarkkien) spin on puoliluku. Yhdistäessä parillinen määrä spin-½-hiukkasia saadaan yhdistelmähiukkanen, jonka spin on kokonaisluku. Tällainen yhdistelmähiukkanen on siis bosoni, vaikka se koostuukin fermioneista. Esimerkkejä yhdistelmähiukkasbosoneista: * mesoni, joka koostuu kahdesta kvarkista (esimerkiksi pioni ja kaoni). * hiili-12-ydin, joka sisältää 12 fermionia: 6 protonia ja 6 neutronia * helium-4-ydin, joka sisältää 4 fermionia: 2 protonia, 2 neutronia == Katso myös== * Bosen-Einsteinin kondensaatti * Fermioni * Mittabosoni * Suprajohde ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hiukkasseikkailu – Bosonit, Fermionit * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pidgin (pikaviestin)

Pidgin (entinen Gaim) on avoimeen lähdekoodiin perustuva pikaviestintäohjelma, joka tukee lähes kaikkia yleisesti käytettyjä pikaviestinprotokollia ja -palveluita sekä IRCiä. Pidgin toimii muun muassa Windowsilla, Linuxilla ja macOS:llä. Vuonna 2007 sillä arvioitiin olevan yli kolme miljoonaa käyttäjää. == Arkkitehtuuri == Pidgin rakentuu libpurple-kirjaston päälle ja käyttää GTK+-käyttöliittymäkirjastoa. Pidginiä varten kehitetty libpurple (entinen libgaim) on pikaviestinohjelmien ytimeksi tarkoitettu kirjasto, joka muun muassa hoitaa yhteydenpidon eri pikaviestinverkkoihin sekä hallinnoi käyttäjätilejä ja asetuksia. Siihen perustuvien ohjelmien, kuten Pidginin tehtäväksi jää toteuttaa käyttöliittymä ja vuorovaikutus käyttäjän kanssa. Muita libpurplea käyttäviä ohjelmia ovat ainakin tekstitilassa toimiva Finch sekä OS X:lle tarkoitettu Adium. == Ominaisuuksia == * Tukee useita käyttöjärjestelmiä, mukaan lukien Windows, Linux, BSD ja jotkin muut Unix- johdannaiset. * Tukee laajaa kirjoa erilaisia protokollia. * Ohjelmalla voi olla kirjautuneena moneen verkkoon samaan aikaan. * Buddy Pounce: automaattiset toiminnot, kun tuttava vaihtaa tilaansa * Useiden tuttavien ryhmitteleminen yhdeksi ”kontaktiksi” * Keskustelujen tallentaminen lokiin * Välilehdet keskusteluikkunassa * Tiedostosiirrot ja poissaoloviestit useilla protokollilla * Oikoluku * Lisäosat/laajennukset * Käyttäjätilit ja niiden salasanat tallennetaan kryptaamattomana tekstitiedostoon === Tuetut protokollat === * .NET Messenger Service (Windows Live Messenger / MSN) * Gadu-Gadu * IRC * Novell GroupWise * OpenNap * OSCAR (AIM, ICQ, .Mac) * SILC * Skype (Skype for Pidgin -lisäosalla) * XMPP (Google Talk, Facebook) * Yahoo! Messenger * Zephyr * Lotus Sametime * SIP == Nimeämiskiista == Alun perin Pidgin tunnettiin nimellä GTK+ AOL Instant Messenger, mutta AOL:n painostuksesta nimeksi vaihdettiin Gaim. Myöhemmin AOL rekisteröi tavaramerkin AIM ja alkoi painostaa Gaimin kehittäjiä. Lopulta 6. huhtikuuta 2007 Gaimin kehitystiimi julkaisi pitkän välienselvittelyn tuloksen, ja Gaim nimettiin uudelleen toistamiseen, tällä kertaa Pidginiksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pidginin virallinen sivusto * Pidgin Project Info Sourceforge.netissä Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Pikaviestintäohjelmat Luokka:Vapaat ohjelmistot
Siemenkasvit

Siemenkasvit eli spermatofyytit (Spermatophyta), toisinaan myös fanerogaamit (Phanerogamae) ovat putkilokasveja (Tracheophyta), jotka nimensä mukaisesti lisääntyvät siemenistä. Siemenkasvi koostuu tyypillisesti varresta, lehdistä sekä yhdestä tai usemmasta kukasta. Siemen kehittyy kukan emiössä olevasta siemenaiheesta. Siemen sisältää alkion ja yleensä varastoravintoa, ja sitä ympäröi siemenkuori. Siemenkasvien kukkalehdet eivät muistuta kasvulehtiä, esimerkiksi männyn käpy. Värikkäitä kehälehtiä on kuitenkin vain osalla koppisiemenisistä. Muut kasvit kuin siemenkasvit ovat yhteiseltä nimeltään itiökasveja. == Luokittelu == Siemenkasvit jaetaan viiteen alakaareen: * Cycadophytina – käpypalmut * Ginkgophytina – neidonhiuspuut * Gnetophytina * Magnoliophytina – koppisiemeniset * Pinophytina – havupuut Aikaisemmassa luokittelussa Cycadophyta, Gingkophyta, Gnetophyta ja Pinophyta sijoitettiin kaikki paljassiemenisiin (Gymnospermae), mutta tarkempi tutkimus on osoittanut, että ne eivät muodosta monofyleettistä ryhmää, sillä niiden yhteinen kantamuoto on myös paljassiemenisiin kuulumattomien kasviryhmien kantamuoto. == Katso myös == * Luettelo siemenkasviheimoista * Luettelo suurimmista kasvisuvuista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kopete

Kopete on KDE-työpöytäympäristön pikaviestintäohjelma, joka tukee useita protokollia. Tuettuja protokollia ovat AIM-, Gadu-Gadu-, ICQ-, IRC-, XMPP (entinen Jabber)-, MSN- ja Yahoo-protokollat. Näiden lisäksi Kopete tukee myös viestien lähettämistä Windows-lähiverkoissa (WinPopup) sekä tekstiviestien lähettämistä Internetin kautta. ==Ominaisuudet== * Keskustelujen ryhmittäminen yhden ikkunan välilehdille tai omiksi erillisiksi ikkunoiksi * Monien eri tilien käyttö kerralla protokollasta riippumatta * Omien lempinimien asettaminen yhteystiedoille * Samaa henkilöä tarkoittavien eri protokollien yhteystietojen ryhmittäminen yhden yhteystiedon alle * Mukautettavat huomautusäänet eri yhteystiedoille * Yhteistoiminta KAddressBookin ja KMailin kanssa * Keskustelujen tallennusmahdollisuus * Ikkunoiden ulkonäkö muokattavissa teemoilla * Omien hymiöiden käyttö * Tuki web-kameralle MSN ja Yahoo! keskusteluissa * Oikeinkirjoituksen tarkastus ==Liitännäiset== Liitännäisenä Kopeteen on saatavilla muun muassa seuraavat toiminnot: * Automaattinen korvaus (esimerkiksi u → you) * Historia (näyttää halutun määrän edellistä keskustelua uutta aloitettaessa) * Kirjanmerkit (lisää saapuvien viestien sisältämät linkit automaattisesti kirjanmerkeiksi) * KopeTeX (tuki LaTeXilla kirjoitettujen yhtälöiden lähettämiseen) * Korostus (viestin korostus jos se sisältää tiettyjä sanoja) * Kääntäjä (vieraskielisten viestien kääntäminen joko Babel Fish- tai Google-käännöspalvelussa) * Netmeeting (tuki vanhalle NetMeeting-video tai -äänikeskustelulle) * Nyt Soi (parhaillaan soivan kappaleen nimen näyttö) * Salaus (viestien salaus PGP-avaimella) * Tekstitehoste (viestien väritys, numeroiksi muuntaminen (esimerkiksi "num3r01k51") tai satunnainen korostus (esimerkiksi "kORoStUs") * Tilastot (kerää tilastoja käytöstä) * Uusi nimi (aseta omia nimiä esimerkiksi IRC:n komennoille) * WWW-paikallaolo (näytä yhteystietojen tila www-sivulla) * Yhteystiedot (omien muistiinpanojen lisäys yhteystietoihin) Liitännäisiä voi ottaa käyttöön menemällä pääikkunasta Asetukset > Aseta liitännäisiä... == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kopeten verkkosivut Luokka:IRC- asiakasohjelmat Luokka:KDE
Tcl (ohjelmointikieli)

Tcl () on John Ousterhoutin kehittämä tulkattava ohjelmointikieli. Sen nimi voidaan lausua englanniksi ”tickle”. Tcl:ää pidetään helposti opittavana, mutta silti tehokkaana työvälineenä oikeissa käsissä. Tcl:ää käytetään yleensä nopeiden prototyyppien luomiseen, ohjelmien komentosarjakielenä, graafisissa käyttöliittymissä ja testauksessa. Tcl on vuoden nuorempi kuin Perl. == Historia == Kieli syntyi John Ousterhoutin työkaluista mikropiirien suunnitteluun Berkeleyn yliopistossa 1980-luvun alussa. Ousterhout ja hänen oppilaansa tekivät useita interaktiivisia työkaluja mikropiirien suunnitteluun, joissa jokaisessa tarvittiin komentokieli. Kehityksen kohteena olivat työkalut eikä niiden komentokieli, josta johtuen kielet olivat heikkoja. Syksyllä 1987 Ousterhout oli sapattivapaalla, jolloin syntyi ajatus sulautettavasta tulkattavasta kielestä, joka voitiin toteuttaa uudelleen käytettävänä ohjelmakirjastona. Tulkki tarjoaisi yleiset ominaisuudet kuten muuttujat, kontrollirakenteet ja proseduurit. Kieltä käyttävä sovellus lisäisi omat ominaisuutensa kieleen laajennuksina, jolloin kieltä voisi käyttää sovelluksen ohjaamiseen. Tcl syntyi tästä käyttötarkoituksesta. Ousterhout aloitti työn kielen parissa palattuaan sapattivapaalta alkuvuodesta 1988. Vuonna 2024 julkaistu versio 9.0 lisäsi 64-bittisen tuen. == Tcl:n ominaisuuksia ja ajatusmalleja == * Kielen rakenteet ovat komentoja kuten kaikki muutkin * Kaiken voi dynaamisesti määritellä uudelleen tai korvata uudella * Kaikkea voi käsitellä merkkijonona * Erittäin yksinkertainen syntaksi — vain 11 sääntöä * Helposti laajennettavissa C:llä, C++:lla, ja Javalla. * Tulkattu kieli — koodia voidaan luoda ja muokata dynaamisesti * Täysi Unicode-tuki * Käyttöjärjestelmästä riippumaton * Läheinen yhteys graafiseen käyttöliittymään Tk:n kautta. == Esimerkkejä == Kommentit merkitään joko rivin alussa "#"-merkillä tai komennon jälkeen ";"-merkillä. Hello world -esimerkki: puts "Hei, maailma!" Muuttujien käsittely: set X "This is a string" set Y 1.24 puts $X puts $Y Tcl tukee ehtolauseita kuten useimmat kielet. Tcl:n `switch`-lause tukee merkkijonojen vertailua. == TCL ja olio- ohjelmointi == Vaikka TCL:ssä itsessään ei ole olio-ohjelmointirajapintaa, sitä voi laajentaa tukemaan uusia ominaisuuksia tarpeen mukaan. Kieleen on tehty monia C-laajennuksia, jotka mahdollistavat olio-ohjelmoinnin, esimerkiksi XOTcl ja incr Tcl. Myös kokonaan TCL:llä tehtyjä olioperustaisia laajennuksia on. Tästä esimerkkinä Snit. == TCL:ää käyttäviä ohjelmistoja == TCL:ää käyttäviä ohjelmia ovat aMSN, eggdrop, x-chat, BitchX ja Expect. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * http://www.tcl.tk/ * http://www.activestate.com/ — tarjoaa jakelupakettia * http://wiki.tcl.tk/ Tcl-wiki * http://www.tcl.tk/advocacy/tclHistory.html — historiaa * http://www.tcl.tk/man/tcl8.4/TclCmd/Tcl.htm — 11 sääntöä englanniksi * http://wiki.tcl.tk/17437 — 11 sääntöä suomeksi Luokka:Ohjelmointikielet
Kansanpuolue (maalaisten)

Kansanpuolue oli vuosina 1917–1918 toiminut suomalainen puolue. Puolueen takana oli vaikuttajia (varsinkin maataloustuottaja-aktiiveja) sekä Vanhasuomalaisesta että Nuorsuomalaisesta puolueesta. Perustajat pitivät porvarikentän kahtiajakoa turhana ja haitallisena. Loppukesällä 1917 perustetun Kansanpuolueen oli tarkoitus kerätä kahden puolueen kannattajat. Yhdistymistä ei kuitenkaan tapahtunut. Porvarillista kenttää jakoi konservatismin ja liberalismin välinen ero, joka nousi pian esille Suomen valtiomuotoa pohdittaessa. Vuoden 1917 eduskuntavaaleissa Kansanpuolue oli vaaliliitossa nuorsuomalaisten ja vanhasuomalaisten kanssa. Puolue sai viisi kansanedustajaa, joista kolme nousi eduskuntaan Mikkelin läänin vaalipiiristä. Kansanpuolue keräsi kannatuksensa pääasiassa porvarilliselta maalaisväestöltä, kuten tilanomistajilta. Osa Kansanpuolueesta ryhmittyi 1918 monarkian kannattajiin, osa tasavallan. Porvarikentän yhdistäjäksi perustettu puolue oli siten itsekin hajalla. Enemmistö päätti 8. joulukuuta 1918 sulauttaa puolueen Kansalliseen Edistyspuolueeseen. Puolueen kansanedustajista tasavaltalaiset Taavetti Heimonen, Erkki Pullinen ja Kaarlo Vuokoski liittyivät Edistyspuolueeseen ja monarkistit Jussi Puumala ja August Tanttu Kokoomukseen. Edistyspuolueessa moni aiemmista kansanpuoluelaisista asemoitui 1920-luvulla konservatiiviseen siipeen (niin sanottu Pullisen–Viljasen linja). Edistyspuolueen muovauduttua yhä kaupunkilaisemmaksi sekä kuluttaja-asioille ja virkamiesluokalle myönteiseksi, siirtyi puolueen jäsenistä runsas joukko (mm. Erkki Pullinen) Maalaisliittoon, joka oli lähellä Kansanpuoluetta niin aatteellisesti kuin poliittisestikin. Tällöin edistyspuolue menetti suuren osan Mikkelin vaalipiirin kannatuksestaan Maalaisliitolle. Luokka:Suomen agraaripuolueet Luokka:Suomen entiset puolueet
Medium access control

Medium access control eli MAC (myös media access control) on IEEE 802 -verkoissa (esimerkiksi Ethernet) verkon varaamisen ja itse liikennöinnin hoitava osajärjestelmä. OSI-mallissa siirtoyhteyskerros koostuu LLC- kerroksesta (Logical Link Control) ja verkkotyypistä riippuvasta MAC- kerroksesta. MAC-kerros kapseloi tiedon lisäämällä 14 tavun pituisen otsikon ja neljän tavun pituisen CRC-summan tiedon jälkeen. Ethernetin MAC-kerroksella huolehditaan myös verkkokortin MAC-osoitteista. == Katso myös == * LLC * Ethernet == Lähteet == Luokka:Ethernet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit ro:Adresă MAC
DHCP

DHCP () on verkkoprotokolla, jonka yleisin tehtävä on jakaa IP-osoitteita uusille lähiverkkoon kytkeytyville laitteille. Ylläpitäjä antaa tietyn IP- osoiteavaruuden, jolloin jokainen laite pyytää käynnistyksen yhteydessä DHCP- palvelimelta oman IP-osoitteen. Annettu osoite on voimassa ennalta määrätyn ajan. Menettely yksinkertaistaa asiakaskoneiden asetuksien hallintaa huomattavasti. DHCP-palvelin voi jakaa asiakkaille myös muita asetuksia, kuten oletusyhdyskäytävän ja nimipalvelimen (tai nimipalvelimien) IP-osoitteen. Käytännössä DHCP-palvelin voi jakaa lähes mitä tahansa asetuksia, kuten reitittimille käyttöjärjestelmän lataamiseen käytetyn TFTP-palvelimen osoitteen, aikapalvelimet kellon synkronointiin tai Windowsin SMB-tiedostojaon asetuksia. ==Historia== DHCP on BOOTP-protokollan suora seuraaja. Se määriteltiin ensimmäisen kerran :ssa lokakuussa 1993. Virheen vuoksi tämän korvasi lähes heti . Myöhemmin protokollaa laajennettiin :ssa maaliskuussa 1997 ja tämä on nykyisin voimassa oleva versio. IPv6:n kanssa toimivan DHCPv6:n standardi julkaistiin vuonna 2003 ja sitä on päivitetty useita kertoja. yhdistää useita aihetta koskevia dokumentteja. IPv6 sisältää jo osittain DHCP:tä vastaavan toiminnallisuuden (Stateless address autoconfiguration, SLAAC) mutta ei kaikkea, joten erillinen DHCP-palvelin voi olla tarpeen. ==Osoitteet== Tyypillisesti DHCP:n jakamat osoitteet kuuluvat yksityisille verkoille varattuihin alueisiin, joita ovat 192.168.0.0 - 192.168.255.255, 10.0.0.0 - 10.255.255.255 ja 172.16.0.0 - 172.31.255.255. (, IPv6:lle katso ). Jos DHCP:tä käyttävä verkkolaite ei saa yhteyttä palvelimeen, se ottaa tyypillisesti satunnaisesti käyttöönsä Link Local -osoitteen välillä 169.254.1.0 - 169.254.254.255 (, , IPv6:lle katso ). == DHCP Relay == DHCP-protokolla ei reitity. IP-osoitteita jakava DHCP-palvelu voi kuitenkin sijaita eri verkossa. Tällöin IP-osoitepyynnöt voidaan välittää verkkojen välillä DHCP Relay -toiminnon avulla. DHCP Relay määritetään reitittävän laitteen konfiguraatioon. DHCP Relay toiminnosta voidaan puhua myös DHCP-helper tai IP-helper -address nimillä. DHCP-helper-nimeä käytetään toiminnosta joka nimenomaan käsittelee DHCP-pyynnöt eteenpäin. IP-helper käsittää useiden toimintojen käsittelyä, joista yksi on DHCP-Relay. Kun DHCP- pyyntöjä käsittelevä laite saa pyyntöjä eri verkkoalueilta, päättelee se oletusyhdyskäytävän IP-osoitteesta mihin verkko-alueeseen IP-osoitevaraus tehdään. == Standardit == * - Dynamic Host Configuration Protocol * - Dynamic Host Configuration Protocol for IPv6 (DHCPv6) == Katso myös == * ARP * RARP * DNS * Ethernet == Aiheesta muualla == Luokka:TCP/IP Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lähiliikennevaunu

Lähiliikennevaunulla tarkoitetaan rautatiekalustossa sellaista henkilöliikenteen vaunua, joka on suunniteltu käytettäväksi veturivetoisissa junissa. Lähiliikennevaunun ovien sijoittelu ja ovijärjestelmät ovat sellaisia, että matkustajien nousu junaan ja poistuminen junasta on nopeaa, vaivatonta ja mahdollisimman väljää. Vaunuja käytetään pääasiassa ruuhka-ajan veturivetoisissa junissa. Suomessa käytettiin ruuhka-ajan lähijunissa Eil ja Eilf -sarjojen vaunuja säännöllisesti vuoteen 2017. Ne on rakennettu 1980-luvulla. 1980-luvun lopulle asti oli käytössä myös puukorisia 1950-luvulla rakennettuja Ei-vaunuja, joihin oli muutostyönä tehty kumpaankin päähän pariovet matkustajaruuhkien helpottamiseksi. Luokka:Rautatiekalusto
SQL

Structured Query Language (SQL) on IBM:n kehittämä standardoitu kyselykieli, jolla relaatiotietokantaan voi tehdä erilaisia hakuja, muutoksia ja lisäyksiä. SQL-kieltä ehdottivat vuonna 1974 Donald D. Chamberlin ja Raymond F. Boyce IBM:n tutkimuslaboratoriossa, jolloin sitä kutsuttiin nimellä SEQUEL (Structured English Query Language). Kieli oli suunnattu uudelle ryhmälle käyttäjiä, jotka eivät halunneet opetella kyselykieltä ja kieli perustui englanninkielisille malleille. Kiinnostus kielen kehittämiseen tuli Edgar F. Coddin esittämästä relaatiomallista. Nimi muutettiin lyhyempään muotoon vuonna 1977 tavaramerkkisyistä. Kieli on kehitetty System R -tietokantajärjestelmää varten. SQL-kielestä on useita murteita: esimerkiksi Oraclella on PL/SQL, Microsoftilla Transact-SQL ja ANSI-standardi ANSI SQL. ISO/IEC on julkaissut standardoidun version SQL:stä, jonka uusin versio on ISO/IEC 9075-1:2016. Eri tietokantojen hallintajärjestelmissä on lukuisia eroja SQL-kielen toteutuksissa.http://troels.arvin.dk/db/rdbms/ SQL-kieli ei määritä verkkoprotokollaa tai standardia, jolla SQL-komentoja välitetään. ODBC on ohjelmointirajapinta, joka tarjoaa tietokantajärjestelmästä riippumattoman rajapinnan ja vaatii tietokantajärjestelmälle sopivan ODBC-ajurin asiakasohjelmalle. ODBC on osa SQL/CLI-standardia. LDAP on esimerkki tietokannasta, jossa myös verkkoprotokolla on standardoitu. Tärkeimmät käyttökäskyt ovat SELECT, UPDATE, INSERT ja DELETE. Tärkeimmät tiedon määrittelykäskyt ovat CREATE TABLE, CREATE VIEW, joilla luodaan uusia tietokantaobjekteja (taulu ja näkymä, vastaavasti). ALTER-käskyllä voidaan muuttaa objektia (esim. lisätä tauluun jälkeenpäin uusi sarake). == Esimerkkejä == SELECT id, tietue FROM taulu WHERE quux = 'xyzzy' ORDER BY id DESC; UPDATE taulu SET kentta = 'esimerkki' WHERE id = 42; INSERT INTO taulu (kentta,toinenkentta) VALUES ('tietoa', 5); DELETE FROM taulu WHERE kentta = 123; == Käytännön toteutuksia == === SQL-palvelimia === Suljettu lähdekoodi * Oracle * Microsoft SQL Server * Sybase ASE * IBM DB2 Avoin lähdekoodi * Firebird * MySQL * PostgreSQL * MariaDB === Muita === * SQLite * Microsoft Access == Katso myös == * Tietokanta * Tietokannan hallintajärjestelmä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:IBM Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
ARP (protokolla)

ARP () on tietoliikenteen protokolla, jolla yhdistetään siirtokerroksen (link layer) ja Internet-kerroksen osoitteet toisiinsa. Yleisimmin siirtokerrosta edustaa Ethernet-laite, jolle selvitetään loogista osoitetta vastaava fyysinen osoite: IP:tä käytettäessä IP-osoitetta vastaava Ethernet- eli MAC-osoite. ARP toimii tavallisesti vain broadcast tyyppisissä verkoissa, mutta muun tyyppisiin verkkoihin on olemassa NBMA (). Jotta laite voisi liikennöidä toisen laitteen kanssa Ethernet-verkossa, sen täytyy tietää tuon toisen laitteen MAC-osoite. Niinpä ennen liikennöintiä kone lähettää verkkoon ARP- kyselyn, johon se liittää haluamansa IP-osoitteen. Kaikki koneet kuulevat viestin ja se, jolla on kyseinen IP-osoite, lähettää ARP-vastausviestissä oman MAC-osoitteensa. Liikennöivä kone tallentaa tuon vastauksen myös välimuistiin (ARP cache), joten ARP-kyselyä ei tarvitse tehdä ennen jokaista liikennöintiä. ARP-protokolla on hyvin haavoittuvainen hyökkäyksille ja sen avulla on mahdollista salakuunnella jopa kytkentäisiä lähiverkkoja, ks. ARP-väärennös. Päätelaitteille on kehitetty käänteinen ARP-protokolla eli RARP-protokolla (), jolla fyysisen osoitteensa tietävä laite voi selvittää loogisen osoitteensa. == Komennot == Unix-ympäristössä komento `arp` näyttää ARP-välimuistin sisällön. Verkkoon lisättäviä laitteita on mahdollista seurata `arpwatch`-nimisellä daemonilla, joka lähettää ylläpitäjälle sähköpostin aina, kun verkkoon tulee uusi, aiemmin tuntematon laite. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ethernet Luokka:TCP/IP Luokka:OSI-siirtoyhteyskerros Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Internet-standardit
Valtionrautatiet

Valtionrautatiet (lyh. VR, ruots. Statsjärnvägarna, vuoteen 1922 asti Suomen Valtion Rautatiet eli SVR) oli Suomen valtiollinen rautatielaitos, joka ylläpiti valtakunnallista rataverkkoa ja harjoitti sillä verkolla rautatieliikennettä sekä sitä tukevaa autoliikennettä. Rautatiehallituksen pääjohtaja oli samalla myös Valtionrautateiden päällikkö.Pääjohtajakunta, s. 258–260. SKS, Helsinki 2005. ==Historia== Etenkin alkuaikoinaan Valtionrautatiet pyrki kehittämään suomalaisten rautatieasemien ulkomuotoa. Valtionrautatiet perusti Valtionrautateiden keskuspuutarhan Hyvinkäälle vuonna 1873. Vuonna 1886 Valtionrautatiet työllisti yli 3 500 ihmistä, vuonna 1910 yli 15 000 ja ennen talvisotaa lähes 30 000\. Työntekijöihin kuuluivat muun muassa veturinkuljettajat, konduktöörit, sähköttäjät, ratavartijat, siivoojat sekä raiteiden kunnossapidon työntekijät ja konepajatyöntekijät. Mukaan ei kuitenkaan lueta radanrakentajia. Valtionrautatiet aloitti toiminnan tieliikenteessä vuonna 1929 käynnistämällä kotiinkuljetuspalvelun. Se oli vastaus autoistumisen aiheuttamaa kilpailua vastaan. Kymmenessä vuodessa toiminta laajentui 30 paikkakunnalle. Vuonna 1931 rautatielaitos käynnisti myös oman linja-autoliikenteen.Zetterberg 2012, s. 172–173 Sen osuus koko Suomen linja-autoliikenteestä oli kuitenkin vähäinen, ja toiminta lakkautettiin vaiheittain vuosina 1966–1971.Zetterberg 2012, s. 277 ===Yhtiöitys=== Valtionrautatiet toimi liikenneministeriön alaisuudessa valtion keskusvirastomuotoisena laitoksena vuoteen 1989 asti, jolloin siitä muodostettiin niin sanottu uusimuotoinen liikelaitos, jonka taloudenpito oli irrotettu valtion talousarviosta. 1\. heinäkuuta 1995 Valtionrautatiet yhtiöitettiin ja jaettiin kahtia. Siinä yhteydessä muodostettiin valtion rataverkkoa ylläpitävä Ratahallintokeskus (nyk. osa Väylävirastoa) ja liikenteen rataverkolla hoitava osakeyhtiömuotoinen VR-Yhtymä. ==Pääjohtajat== *1877–1903 Georg Strömberg *1903–1905 Daniil Dratjevskij *1906–1908 Aleksej Tjepurnov *1908–1917 Anders Ahonen *1917–1922 Bernhard Wuolle *1922–1942 Jalmar Castrén *1943–1956 Harald Roos *1956–1966 Erkki Aalto *1966–1973 Esko Rekola *1973–1980 Paul Paavela *1980–1988 Herbert Römer *1988–1995 Eino SaarinenZetterberg 2012, s. 535 ==Mainoslauseet== Yhtiön mainoslauseita eli sloganeita ovat olleet: Kiskoilla on aina kesäkeliVeturimies 1/2010 s. 19 ja Junassa on hauska matkustaa. Jälkimmäinen oli Autoliiton Moottori-lehden mukaan käytössä vuonna 1985. Samalla uusi logo korvasi aiemman, niin kutsutun siipipyörä-tunnuksen. == Lähteet == * === Viitteet === *
Bob Bemer

Robert (Bob) William Bemer (8. helmikuuta 1920 Sault Sainte Marie, Michigan, Yhdysvallat – 22. kesäkuuta 2004 Possum Kingdom Lake, Texas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tietotekniikan kehittäjä. Hän oli ASCII-merkistöjärjestelmän kehittäjä. == Nuoruus == Bemer valmistui Cranbrook Schoolista 1936 ja valmistui matematiikan kandidaatiksi () Albion Collegesta vuonna 1940. Hän sai 1941 todistuksen ilmalutekniikasta Curtiss-Wright Technical Institutesta. == Ura == Bemer aloitti uransa Douglas Aircraft Companyn palveluksessa vuonna 1941. Hän aloitti ohjelmoijana alkuvuodesta 1949 ja jatkoi sillä uralla eläkeikään asti. Hän oli ensimmäisiä, jotka työskentelivät tietokoneiden parissa ja kehittivät tietokoneita nykyisenlaisiksi. Hän ehti uransa aikana työskennellä useissa yrityksissä: RAND Corporation, Marquardt, Lockheed, IBM (ohjelmastandardien johtaja), Univac, Bull GE, General Electric ja Honeywell. Bemerin tärkeimpiä töitä on ASCII-standardin kehittäminen. Bemer esitteli ehdotuksen ANSI:lle ja kahden vuoden työn jälkeen ASCII standardoitiin vuonna 1963. ASCII ei yleistynyt heti vaan 1960-luvun lopulla määrättiin ASCII- yhteensopivuus Yhdysvaltain liittovaltion tasolla. Standardi on mahdollistanut muun muassa sähköpostin, World Wide Webin sekä monet muut asiat tietokonealalla. Bemer oli mukana komiteassa, jossa syntyi COBOL. Vuonna 1971 Bemer julkaisi varoituksen ongelmista, jotka syntyisivät kahden numeron käyttämisestä neljän sijasta vuosien esittämiseen. Bemerin varoituksiin Y2K-ongelmasta ei suhtauduttu vakavasti, ja ongelman korjaamiseen käytettiin paljon rahaa myöhemmin. Bob Bemer kuoli syöpään 22. kesäkuuta 2004 kotonaan Possum Kingdom -järvellä Texasissa. Bemer ehti olla elämänsä aikana kuusi kertaa naimisissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * History of Computing Foundationin sivu Bob Bemeristä Luokka:Yhdysvaltalaiset tietotekniikan kehittäjät Luokka:IBM:n henkilöstö Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Heikki A. Ollila

Heikki Antero (Heikki A.) Ollila (s. 26. toukokuuta 1950 Kangasala) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko, maanviljelijä ja entinen kansanedustaja (1987–1995, 2003–2011). Ollila toimi Kokoomuksen puoluesihteerinä 2002−2004. ==Elämä== Koulutukseltaan Ollila on yhteiskuntatieteiden kandidaatti ja hänen asuinkuntansa on Kangasala. Ollila kuului 1970-luvulla Kokoomuksen remonttimiehiin. Ollila toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana 1989–1993 ja puoluesihteerinä 2002–2004. 1980-luvun lopulla Ollila, Sauli Niinistö ja Kari Häkämies muodostivat eduskunnassa Tupuksi, Hupuksi ja Lupuksi kutsutun kolmikon; joskus kolmikkoon luettiin Ollilan sijasta Anssi Rauramo. Miesten työhuoneet olivat samalla käytävällä ja he istuivat samoissa valiokunnissa.Raili Roth: Valitsijayhdistyksen vetäjäksi Heikki A. Ollila Kangasalta. Aamulehti 30. toukokuuta 2017, s. B5. Alma Media Finland. Ollilalla on vaimonsa Pirkko-Liisan kanssa lapset Kalle (s. 1969) ja Kaisa (s. 1979). == Tehtäviä Ollilan uralla == * Maanviljelijä * Valtakunnallinen kaavoitus- ja rakennusneuvosto 1987–1991 * Valtakunnallinen luonnonvarainneuvosto 1987–1991 * Kokoomuksen kansanedustaja 1987–1995, 2003–2011 * Kokoomuksen varapuheenjohtaja 1989–1993 * Kokoomuksen puoluesihteeri 2002–2004 * Kangasalan kunnanvaltuuston jäsen 1973–2003, puheenjohtaja 1983–1987 * Kangasalan kunnanhallituksen puheenjohtaja 2000–2002 ja 2009–2012 == Kirjoituksia == * Kolumnistina eri lehdissä vuodesta 1981 * Pakinakokoelma: Ikkunasta näkyy ihana Roine (1986) * "Turha katua", muistelmateos Jaakko Nurmisesta, Kangasala 2011 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Heikki A. Ollilan kotisivut Luokka:Kansanedustajat Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Kansallisen Kokoomuksen puoluesihteerit Luokka:Kangasalan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
MAC-osoite

MAC-osoite (Media Access Control) on verkkosovittimen ethernet-verkossa yksilöivä osoite. Se on useimmiten fyysisesti kirjoitettu jo tehtaalla kortille, mutta sitä voi myös vaihtaa ohjelmallisesti jälkikäteen. Jotkut toteutukset arpovat sen, kun ajuri käynnistyy. Osoite koostuu kuudesta kaksinumeroisesta heksadesimaalisesta luvusta, joista kolme ensimmäistä on valmistajan itselleen IEEE:ltä hankkima etuliite ja kolme jälkimmäistä on juokseva sarjanumero. Erityisiä MAC-osoitteita käytetään multicast-lähetysten välittämiseen. Niitä kutsutaan multicast-ryhmiksi. RARP muuntaa MAC-osoitteet IP-osoitteiksi ja ARP päinvastoin. == MAC-osoitteen selvittäminen == ===Paikallinen kone=== Windowsissa: Käynnistä > suorita > cmd ipconfig /all Tulosteesta katso kohta "Fyysinen osoite" Linuxissa: ifconfig -a Tulosteesta katso kohta "HWaddr" ===Muu lähiverkon kone=== (Windowsissa ja Linuxissa samat komennot) Käynnistä > suorita > cmd ping arp -a Etsi saamastasi listasta kyseinen IP-osoite ja vastaava MAC-osoite. == Katso myös == *Medium access control (MAC) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ethernet Luokka:Dataliikenne Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Duplex

Dupleksihttps://termipankki.fi/tepa/fi/haku/dupleksi () on tietoliikenteen käsite, jolla tarkoitetaan yhteyden tai järjestelmän kaksisuuntaisuutta. Vastakohtana on simpleksi (), jolloin järjestelmässä on lähettäjä ja vastaanottaja eri aikaan lähettämässä ja kuuntelemassa, mistä johtuu, että heidän on vuoroteltava, jotteivat lähetteet mene samalla taajuudella päällekkäin ja häiritse toisiaan. Vuorosuuntaisessa () järjestelmässä lähettäviä osapuolia voi olla vain yksi kerrallaan, mutta lähettäjä voi vaihtua, jolloin kukin lähettäjä toimii omalla vuorollaan tai tarpeen mukaan, ja yhteys on eriaikaisesti kaksisuuntainen. Kaksisuuntaisessa () järjestelmässä lähettäminen ja vastaanotto voivat tapahtua samanaikaisesti, yleensä kahden osapuolen välillä. Tämä edellyttää sitä, että samanaikaiset lähetykset tapahtuvat eri taajuuksilla, kuten puhelimessa, missä kumpikin kuulee toisensa, vaikka molemmat puhuisivat samanaikaisesti. Käytännön esimerkki vuorosuuntaisesta kommunikaatiosta on kahden tai useamman ihmisen kesken käytävä keskustelu. Myös radiopuhelinliikenne on vuorosuuntaista, koska sekä lähettäminen että vastaanotto tapahtuvat samalla taajuudella. Kaksisuuntaisia järjestelmiä käytetään mm. tietokoneverkoissa, jolloin esimerkiksi 100 Mbit/s Ethernet-verkon tehollinen nopeus on samanaikaisesti lähetettäessä ja vastaanottaessa 200 Mbit/s. Tällöin myös vuorosuuntaisen verkon edellyttämä vuoronvarausmenetelmä käy tarpeettomaksi, eikä verkko kärsi mahdollisten törmäysten ja niitä seuraavan uudelleenlähettämisen aiheuttamasta suorituskyvyn heikkenemisestä. Termejä full duplex ja half duplex käytetään myös tietokoneen äänipiirien tai äänikorttien kohdalla osoittamaan, tukeeko piiri saman- tai eriaikaista toistoa ja digitointia. Radioliikenteessä dupleksiluku kertoo mistä taajuusparin toinen kanava löytyy suhteessa käytettyyn kanavaan. Dupleksiluku ilmoitetaan esimerkiksi muodossa +4,6, jolloin kanavaparin toinen kanava sijaitsee 4,6 MHz kyseistä taajuutta korkeammalla taajuudella. ==Lähteet== Luokka:Dataliikenne Luokka:Radiotekniikka
Toistin

Toistin () on tietoliikennetekniikassa käytetty verkon komponentti, joka ottaa signaalin vastaan ja lähettää sen edelleen muuttamattomana. Toistin toimii OSI-mallin kerroksella yksi (fyysinen kerros). Toistimen avulla voidaan esimerkiksi pidentää kaapeloinnin pituutta. Kaksiporttisten toistinten lisäksi käytetään moniporttitoistimia, jotka ottavat signaalin vastaan yhdestä tulosta, portista, ja lähettävät sen edelleen jokaiseen porttiin. Niitä käytetään keskittiminä (), joilla voidaan koota verkon liikenne yhteen paikkaan, ja siten vähentää kaapeloinnin määrää. Toistin on myös radiotekniikassa käytetty releasema. Releasemia käytetään esimerkiksi: * vuoristossa vuorten huipuilla releoitaessa viestiyhteyksiä laaksosta toiseen * liian pitkillä yhteyksillä lyhentämään yhteydet toimivan mittaiseksi * sodankäynnissä lyhentämään yhteyksiä muun muassa häirinnän vaikeuttamiseksi. ==Katso myös== * Verkkotopologia * lähiverkko * Keskitin * Silta (tietoliikenne) * Kytkin (tietoliikenne) luokka:Ethernet luokka:Dataliikenne
Naisten rauha

Naisten rauha oli 3. elokuuta 1529 Cambrain kaupungissa solmittu rauhansopimus Ranskan kuningas Frans I:n ja Kaarle V:n välillä. Kaarle oli Espanjan kuningas ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija. Nimensä sopimus sai siitä, että Ranskan puolelta neuvottelijana oli Fransin äiti, Savoijin Louise, ja Kaarlen puolelta tämän täti, Alankomaiden käskynhaltija Margareeta Itävaltalainen. Margareeta oli lisäksi ollut aikaisemmin naimisissa Louisen veljen, Savoijin herttua Philibert II:n kanssa.Blockmans Naisten rauha katkaisi italialaissodat. Edellinen Fransin ja Kaarlen välinen rauha oli solmittu Madridissa 14. tammikuuta 1526, mutta taistelut puhkesivat uudestaan jo seuraavana kesänä. Aluksi ranskalaiset sotivat menestyksekkäästi, mutta loppuvuonna 1528 sotaonni kääntyi ja he kärsivät menetyksiä. Ranskalaisten vaikeuksien vuoksi sodassa alkoi aselepo joulukuussa 1528. Aselepoa seurasivat heinäkuussa 1529 alkaneet rauhanneuottelut Cambraissa. Neuvotteluiden ilmapiiri oli hyvä. Frans pysytteli neuvottelujen aikana Cambrain lähistöllä, mutta tätinsä neuvottelutaitoihin täydellisesti luottanut Kaarle oli Genovassa. Kaarlen tärkeimpänä tavoitteena oli rauha Italiassa, joka saavutettaisiin solmimalla rauha Ranskan kanssa. Margareeta saavutti neuvotteluissa kaikki tavoitteensa ja rauha solmittiin 3. elokuuta 1529. Rauhansopimuksen ehdot olivat lähes samat aikaisemman Madridin rauhan kanssa. Frans luopui vaatimuksistaan Napolin kuningaskuntaan, Milanon herttuakuntaan, Genovaan ja Astiin ja oikeuksistaan Flanderissa, Artois'ssa ja Tournaissa. Hänen ja Eleanor Itävaltalaisen Madridin sopimuksessa sovittu kihlaus pidettiin voimassa. Lisäksi Fransin ja Kaarlen piti toteuttaa yhteinen ristiretki muslimeja vastaan. Ainoana erona Madridin sopimukseen Frans ei luovuttanut Burgundin herttuakuntaa Kaarlelle. Koska Frans oli rikkonut Madridin sopimuksen törkeästi ja koska hän sai uudessa sopimuksessa pitää Burgundin tuli hänen maksaa kaksi miljoonaa kultaécua. Fransin muodostaman Kaarlen vastaisen Cognacin liigan muut jäsenet jätettiin sopimuksen ulkopuolelle. Fransin kaksi poikaa olivat vuodesta 1526 Madridin rauhan panttina Madridissa. Cambrain sopimuksen mukaan pojat vapautettaisiin vasta kun Frans täyttäisi uuden rauhansopimuksen ehdot ja samoin Eleanor lähtisi Ranskaan vasta kun ehdot olisi täytetty. Tämä tapahtui vasta 1. heinäkuuta 1530, koska Fransilla oli vaikeuksia kerätä rahasumma sopimuksen täyttämiseksi. Yhteisestä ristiretkestä ei koskaan tullut mitään, joten 1535 Kaarle hyökkäsi Tunisin merirosvoja vastaan ilman Fransin apua. Rauha katkaisi italialaissodat marraskuuhun 1535 asti, jolloin Milanon herttua Francesco II Sforza kuoli. Helmikuussa 1536 Fransin joukot miehittivät Savoijin herttuakunnan ja etenivät maaliskuussa Piemonteen. Kesällä 1536 Kaarle teki vastahyökkäyksen Ranskaan. ==Lähteet== ===Viitteet=== Luokka:1529 Luokka:Ranskan historia Luokka:Espanjan historia Luokka:Pyhä saksalais- roomalainen keisarikunta Luokka:Rauhansopimukset
Arbi Barajev

Arbi Barajev toimi ensimmäisessä Tšetšenian sodassa 1994–1996 silloisen Itškerian tšetšeenitasavallan varapresidentin Zelimhan Jandarbijevin henkivartijana. Barajev oli tuolloin vain hieman yli kaksikymmentävuotias. Jandarbijevin rahoituksella Barajev muodosti myöhemmin šariapataljoonan, joka myöhemmin muutettiin "islamilaiseksi erikoisrykmentiksi." Arbi Barajev oli merkittävä wahhabiitti, Saudi-Arabiasta peräisin olevan islam-tulkinnan kannattaja. Vuonna 1997 vaaleissa valittu presidentti Aslan Mashadov sääti asetuksen, jolla Barajevin rykmentti alistettiin Itškerian tšetšeenitasavallan sisäministeriölle. Barajev kieltäytyi ja tämä johti avoimeen välirikkoon presidentin kanssa. Rikollisuus ja kidnappaukset lisääntyivät päättyneen sodan jälkeen de facto itsenäistyneessä maassa ja Arbi Barajev oli yksi pahamaineisimmista kidnappaajista. Itškerian tšetšeenitasavallan varapääministeri Turpal-Ali Atgerijev syytti julkisesti Barajevia 1998 neljän televiestintäinsinöörin (kolme brittiä ja yksi uusiseelantilainen) kidnappaamisesta ja murhasta. Vuoden 1998 kesällä tilanne maassa kiristyi äärimmilleen ja Gudermesin kaupungissa johti aseelliseen taisteluun Barajevin miesten ja hallituksen joukkojen välillä. Presidentti Mashadov julisti osittaisen liikekannallepanon, mutta ei sisällissodan pelossa uskaltanut ryhtyä päättäväisiin toimiin Barajevia vastaan. Jo tuolloin epäiltiin Barajevin työskentelevän yhteistyössä venäläisten kanssa maan destabilisoimiseksi. Toisen Tšetšenian sodan alettua syksyllä 1999 presidentti Mashadov antoi Barajeville hänen sotilasarvonsa ja rykmenttinsä takaisin. Epäilykset hänen yhteistyöstään venäläisten kanssa kuitenkin kasvoivat, sillä huolimatta venäläisten suorittamasta maan miehittämisestä Barajev jatkoi avoimesti asumista kotitalossaan Alhan-Kalassa Groznyin liepeillä. Barajevilla sanotaan liikkuneen ympäri maata täysin esteettä venäläisten myöntämän kulkuluvan ja FSB:n henkilöpaperien turvin. Hän joutui myös useita kertoja pidätetyksi, mutta vapautettiin ylempää tulleen käskyn nojalla. Sodan aikana Barajev nähtiin useita kertoja Moskovassa ja hänen kerrotaan tavanneen salaisesti Kremlin henkilöstöpäällikkö Voloshinia. Samaan aikaan Arbi Barajev oli virallisten venäläisten tietojen mukaan yksi etsityimmistä terroristeista. Barajevin kuolemasta 23. kesäkuuta 2001 on ristiriitaisia tietoja. Virallisen venäläisen version mukaan hän kuoli onnistuneen armeijan erikoisoperaation seurauksena. Tutkiva journalisti Sanobar Shermatova puolestaan kertoo, että Barajev piileskeli Alhan-Kalassa juuri armeijan päämajassa, mistä tšetšeenivihamiehistä koostunut GRU-osasto (Venäjän sotilastiedustelu) hänet vangitsi. Barajevia kuulusteltiin 11 tuntia, minkä jälkeen hänet teloitettiin. ==Aiheesta muualla== * Artikkeli Barajevista Institute for War and Peace Reportingin verkkosivuilla Luokka:Tšetšenialaiset sotaherrat Luokka:Sotilaat Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
RPM Package Manager

RPM Package Manager (alkuaan Red Hat Package Manager eli RPM) on Red Hatin luoma paketinhallintajärjestelmä, joka hoitaa asennuksen käyttäjän puolesta ja asentaa tiedostot oikeille paikoilleen. Kussakin RPM-pakettitiedostossa on jokin ohjelmisto, joka on testattu, konfiguroitu (käännetty) ja valmiina käytettäväksi. RPM-paketeissa tuetaan digitaalista allekirjoitusta kuten PGP- menetelmää. RPM-paketteja käytetään Red Hatin Linux-jakeluiden lisäksi myös monissa muissa Linux-jakeluissa, kuten esimerkiksi Mandriva Linuxissa, SUSE Linuxissa ja Fedorassa. ==Katso myös== * Yum * DNF (paketinhallintajärjestelmä) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
LOL (lyhenne)

LOL on ääneen nauramista tarkoittava akronyymi eli lyhennesana, joka on muodostettu englannin kielen sanoista laughing out loud () Kuten monia muitakin nettislangi-ilmauksia, LOL-lyhennettä käytetään puheessa toisinaan tilkesanana tai mitään tarkoittamattomana kommenttina. Ilmauksella voidaan sarkastisesti myös vähätellä toisen saavutuksia. LOL on BBS-yhteisöistä levinnyt tapa ilmaista selkeästi humoristista suhtautumista. Nykyään sitä käytetään muun muassa verkkopeleissä, IRCissä ja keskustelufoorumeilla. LOL on jossakin määrin saanut sijaa myös puhekielessä varsinkin nuorten tietokoneen käyttäjien keskuudessa. Lyhenteellä voidaan tarkoittaa myös englanninkielisiä ilmauksia lots of love (), lots of luck () ja lots of laughs (). Myös League of Legends -videopelistä käytetään tätä lyhennystä, mutta pienellä o-kirjaimella. == Lähteet == * Urban Dictionary: lol === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Lyhenteet Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Internet-slangi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit pl:Slang internetowy#Przykłady