EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aurinkopurje

Aurinkopurje (myös valopurje erityisesti silloin, kun valonlähde on muu kuin Aurinko) on avaruusaluksen työntövoiman lähde, joka perustuu valon säteilynpaineeseen. Menetelmä on vasta kehitysasteella, mutta sitä on jo kokeiltu. ==Toimintaperiaate== Aurinkopurjeen ideasta puhui ensimmäisenä Johannes Kepler lähes 400 vuotta sitten. Hän oli havainnut, kuinka Auringon säteily puhaltaa komeettojen pyrstöt poispäin Auringosta. Aurinkopurjehduksessa avaruusalus levittää kevyen purjeeksi kutsutun osan, johon auringosta tai muusta lähteestä tuleva valo osuu. Purjeeseen kohdistuvan valon säteilynpaine saa aikaan työntövoiman joko niin, että valon fotonit absorboituvat purjeeseen (musta purje), tai purje heijastaa fotonit (heijastava purje). Kummassakin tapauksessa fotonien liikemäärä muuttuu, mikä aiheuttaa työntövoiman. Jatkuva voima aiheuttaa tasaisen kiihtyvyyden, jolloin riittävän pitkän ajan kuluessa saadaan aikaan suuria nopeuden muutoksia heikollakin työntövoimalla. Aurinkopurjeen täytyy olla satojen metrien tai jopa kilometrien levyinen. Se pitää tehdä hyvin kevyistä materiaaleista, kuten kahden mikrometrin paksuisesta metallisoidusta muovista. Aurinkopurjeen kulkusuuntaa voidaan muuttaa kallistamalla sitä tai jopa luovimalla vastatuuleen. == Käyttötarkoitukset == Aurinkopurjeen etu rakettimoottoriin on siinä, että se ei vaadi valtavia määriä polttoainetta. Aurinkopurjeella voisi olla mahdollista tehdä sellaisia avaruuslentoja, joita raketeilla ei pystytä tekemään. Aurinkopurjeella kulkeva alus voisi tehdä meno-paluulennon Merkuriukseen tai kiertää Auringon napaa tai Maan napoja. Aurinkopurjeen avulla Aurinkokunnan laitamille voitaisiin päästä nopeammin kuin millään muulla tunnetulla teknologialla. Aurinkopurje ei kuitenkaan saa enää lisää työntövoimaa Marsin rataa kauempana Aurinkokunnassa, missä Auringon säteilyn määrä on liian pieni. == Hankkeita == Ensimmäinen avaruudessa onnistuneesti käytetty aurinkopurje oli Japanin toukokuussa 2010 Venusta kohti lähettämä Ikaros. Se avasi purjeensa kesäkuussa 2010, ja heinäkuussa raportoitiin sen alkaneen liikkua fotonitörmäysten voimalla. Ikaros saavutti Venuksen joulukuussa 2010. 2016 julkaistussa Breakthrough Starshot -hankkeessa on tarkoitus kehittää pieniä valopurjeella matkaavia aluksia, joiden työntövoimaa synnytettäisiin laserilla. Hankeen varsinaisena tavoitteena on saavuttaa Alfa Centauri 20 vuodessa laukaisusta ja matkanopeudeksi nostaa 0,2 c. Jotkin tavanomaiset satelliitit ovat käyttäneet aurinkopurjeen periaatetta kääntääkseen itseään. == Katso myös == * Magneettinen purje * Sähköpurje * NanoSail D ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Harrastajien rahoittama aurinkopurje avautui laboratoriossa Luokka:Hypoteettiset avaruuslaitteet
SIM

SIM tai Sim voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Subscriber Identity Module eli SIM-kortti, matkapuhelimen älykortti * Sim-pelit, Electronic Artsin videopelejä * Singapore Institute of Management * * SiM, Silence Iz Mine, japanilainen yhtye ;Henkilöitä * Alastair Sim (1900–1976), skotlantilainen näyttelijä * Ben Sim (s. 1985), australialainen maastohiihtäjä * Chea Sim (1932–2015), kambodžalainen Kansanpuolueen poliitikko * Cornelius Sim (1951–2021), bruneilainen katolinen piispa * Dave Sim (s. 1956), kanadalainen sarjakuvien käsikirjoittaja * John Sim (1824–1901), skotlantilainen kasvitieteilijä * Jon Sim (s. 1977), kanadalainen jääkiekkoilija * Sheila Sim (s. 1922), englantilainen näyttelijä * Thomas Robertson Sim (1858–1938), skotlantilainen, mutta paljon eteläisessä Afrikassa vaikuttanut kasvitieteilijä * Sim (1926–2009), ranskalainen koomikko ja käsikirjoittaja * Sim Bhullar (s. 1992), kanadalainen koripalloilija * Sim Iness (1930–1996), yhdysvaltalainen kiekonheittäjä ja olympiavoittaja * Sim Jae-young (s. 1995), eteläkorealainen taekwondoin ja maailmanmestari * Sim Kwon-Ho (s. 1972), eteläkorealainen painija * Sim Snuka, oik. James William Reiher Jr. (s. 1971), yhdysvaltalainen showpainija * Sim Wong Hoo (s. 1955), Creative Technologyn perustaja ;Kuvitteellisia henkilöitä * Sim, The Sims -pelisarjan hahmoja * Sim Aloo, keisari Palpatinen neuvonantaja elokuvasarjassa Tähtien sota ;Maantieteellisiä kohteita * Sim, kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä * Sim, asutuskeskus Permin aluepiirissä Venäjällä * Sim, joki Venäjällä * Sım, Azerbaidžan
Myrsky

thumb|250px|Jouluna 2011 Etelä-Suomen yli pyyhkäisi luoteesta myrskyinen tuuli. Kuvan metsikkö sijaitsi Kokemäen Matomäessä Satakunnassa. Myrsky on voimakas tuuli, jonka tuulennopeus on Suomessa käytetyn myrskymääritelmän mukaan vähintään 21 metriä sekunnissa; erityisesti myrskyllä tarkoitetaan 21−32 metriä sekunnissa puhaltavia tuulia. Tuulen nopeus lasketaan 10 minuutin aikana puhaltaneesta keskituulesta, eli tuulen nopeus alueella voi ajoittain olla puuskissa voimakkaampaakin. Myrskyä voimakkaampi eli yli 32 metriä sekunnissa puhaltava tuuli on hirmumyrsky. Kovalla tuulella tarkoitetaan on säätiedotuksissa 14-20 metriä sekunnissa puhaltavaa tuulta. Sanaa myrsky käytetään ilmatieteessä kuvaamaan paitsi myrskyrajaa voimakkaampaa tuulta myös voimakasta matalapainetta, joka tällaisen tuulen aiheuttaa ("Janika-myrsky liikkui maamme yli koilliseen..."). Kielellinen myrskyn käsite on historiallisista syistä jossain määrin kulttuurisidonnainen. Tuulennopeuden mukaan määritelty myrskyn alaraja on esimerkiksi Ruotsissa, Ranskassa ja Britanniassa korkeampi kuin Suomessa. Sikäläinen myrsky vastaa suomalaisen terminologian mukaan kovaa myrskyä (boforiasteikolla yhden boforin voimakkaampaa tuulta). Englannin kielessä sana storm ei liity vain tuuleen vaan moniin muihinkin voimakkaisiin ilmakehän häiriöihin ja näiden aiheuttamiin sääilmiöhin. Esimerkiksi: snowstorm – lumipyry, thunderstorm – ukonilma (vain joskus on kyseessä "ukkosmyrsky"), icestorm – voimakas jäätävä vesisade. Näitä kuvaa suomessa sana rajuilma, johon voi liittyä ukkosta, lunta ja rakeitakin, mutta 10 minuutin keskituuli ei ylitä myrskyn rajaa. ==Katso myös== *Tuuli *Boforiasteikko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ilmatieteen laitos * Myrskyareena harrastajasivut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mustakurkkukerttu

Mustakurkkukerttu (Curruca rueppelli) on lintu. ==Koko ja ulkonäkö== Pituus: 13,5 cm Ääni: Laulu kiireinen ja lyhyt, rätisevä säe, esimerkiksi ”trr trr tsit titsitr”. Kutsuääni kova, karhea ”tserr”, varoitus yhtämittaista rätinää kirjokertun tapaan, mutta ei yhtä voimakkaana. Myös hakkaava äänisarja ”plyt”- tai ”plit”-aiheesta. Koiras on helppo tuntea, vanha naaras joskus lähes koiraan kaltainen, kurkku ja otsa ovat usein tummatäpläiset. Yleensä erottuu heikko valkea viiksijuova, mikä ohuen nokan ja matalan otsan vuoksi saa linnun näyttämään suippopäseltä. Ensimmäisenä talvena ja seuraavana keväänä naaraan kurkku on vaalea. Eroaa samettipääkertusta harmaan selän sekä kyynärsulkien ja isojen peitinhöyhenten vaaleampien reunusten perusteella. ==Levinneisyys== Ei elä Suomessa, mutta tavattu täällä kahdesti. ==Elinympäristö== Melko yleinen macchiakasvustossa, erityisesti katajikkoisessa ja kermestammea kasvavassa maastossa, myös tiheän aluskasvillisuuden tammimetsissä. ==Ravinto== Hyönteiset, hämähäkit ja marjat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *ITIS: Sylvia rueppelli Luokka:Kertut
Uljuan tekojärvi

Uljuan tekojärvi on Siikajoen yläjuoksulla Siikalatvan kunnassa Pohjois- Pohjanmaalla sijaitseva tekojärvi.Uljuan tekojärvi, Järviwiki, viitattu 4.7.2015 Tekojärven vesitilavuus altaan ylärajalla on 150 miljoonaa kuutiometriä. Sen pinta-ala 27,5 neliökilometriä. Järven pituus on noin 14,4 kilometriä ja suurin leveys noin 4,7 kilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee voimalaitoksen juoksutuksen mukaan ja on yleensä 71–79 metriä merenpinnan yläpuolella. Tekojärveen laskee Uljuan järvi. Vesi tekojärveen tulee Siikajoesta säännöstelypadolta täyttökanavan kautta. Uljuan tekojärven rakentaminen aloitettiin vuonna 1966, ja se valmistui vuonna 1970. Sen tärkeimmät rakentamisperusteet olivat Siikajoen kevättulvien säännöstely sekä sähköntuotanto. Uljuan tekojärvellä sijaitsee Vattenfall Oy:n Uljuan voimalaitos.Uljuan voimalaitos, Vesirakentaja.fi, viitattu 4.7.2015 250px|thumb|Uljuan voimalaitos. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Tietoja Siikajoen säännöstelystä Ympäristokeskuksen sivuilla Luokka:Siikalatvan järvet Luokka:Kestilä Luokka:Pulkkila Luokka:Siikajoen vesistö Luokka:Suomen tekojärvet
Oka (täsmennyssivu)

Oka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * oka, kasvin piikkimäinen osa * oka eli mukulakäenkaali (Oxalis tuberosa), etupäässä Andeilla viljelty mukulakasvilaji * Oka, Volgan sivujoki * Oka, Angaran sivujoki * Oka, venäläinen automerkki * OTR-23 Oka, venäläinen lyhyen kantaman ohjus * 2B1 Oka, neuvostoliittolainen telahaupitsi * Oka, sukunimenä: ** Ennu Oka (1913–1940), suomalainen kuvanveistäjä ** Lasse Oka (s. 1923), suomalainen diplomaatti ** Masao Oka (1898–1982), japanilainen kansatieteilijä ** Masi Oka, oik. Masayori Oka (s. 1974), japanilais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja digitaalitehostesuunnittelija ** Shinnosuke Oka (s. 2003), japanilainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
Inuvialuktun

Inuvialuktun on Kanadassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Nimeä käytetään yleisesti kuvaamaan erilaisia Kanadan Luoteisterritorioissa inuvialuit-inuiittien puhumia kieliä. Kielestä SIL International käyttää nimeä Western Canadian Inuktitut ja koodia ikt. Inuktitutin kielestä käytetään nimeä Eastern Canadian Inuktitut ja koodia ike. Molempien kielien ISO 639-2 -koodi on kuitenkin sama iku. https://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ikt Inuvialuktun on virallinen kieli Luoteisterritorioissa ja sitä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Virallinen näkemys kielestä kuitenkin poikkeaa hieman kielitieteilijöiden näkemyksestä. Kielitieteilijöiden mukaan kyse on kolmesta varsin erilaisesta ja etäisestä murteesta, jotka virallisesti on niputettu yhteen. Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inuvialuktunin läheisimmät sukukielet ovat inupiaq Alaskassa, inuktitut Kanadan itäosissa sekä grönlanti Grönlannissa. ==Nykytilanne== Inuvialuktunia puhutaan läntisen Kanadan pohjoisosissa, pääasiassa Luoteisterritorioissa ja Nunavutissa. Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen, jotka ovat uummarmiutun, siglitun (sigliq) ja inuinnaqtun (kangiryuarmiutun). Inuvialuitien pääkieleksi on viime vuosina tullut englanti. Tilastot kielen käytöstä Luoteisterritorioissa vaihtelevat, mutta kaikki ovat samaa mieltä siitä, että kieli ei ole elinvoimainen. Inuvialuit Cultural Resource Centren mukaan vain suunnilleen 10 % 4 000:sta inuvialuiteista puhuu mitään kielen murretta ja vain 4 % käyttää sitä kotona http://www.pch.gc.ca/progs/em-cr/eval/2003/2003_01/11_e.cfm. Kanadan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 kieltä itse ilmoitti puhuvansa 765 henkilöä 3 905:stä. == Lähteet == Luokka:Inuittikielet
Pintalämpötila

Tähtitieteessä pintalämpötilalla tarkoitetaan tähtien ja kaasuplaneettojen "näkyvällä" pinnalla sekä maan kaltaisten kiviplaneettojen kiinteällä pinnalla vallitsevaa lämpötilaa. Luokka:Tähtitiede
Kaksikko

Kaksikko eli duaali on kieliopillinen luku, jota käytetään puhuttaessa täsmälleen kahdesta esineestä tai asiasta. Kaksikkomuoto voi olla substantiiveilla, adjektiiveilla, pronomineilla ja numeraaleilla. Lisäksi se voi esiintyä verbitaivutuksessa ja omistusliitteissä. Kaksikko on yleinen luku useissa seemiläisissä kielissä, samojedikielissä, saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä. Esimerkiksi inupiaqissa on kaksikko: iglu 'talo', igluk 'talot' (kaksi taloa), iglut 'talot' (kolme taloa tai enemmän). Kaksikko oli käytössä sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut useimmista näiden kielikuntien nykykielistä. Slaavilaisissa kielissä kaksikko on käytössä sloveenissa. Puolassa ja tšekissä se on säilynyt muutamassa sanassa (korva ja silmä, sanonnoissa myös jalka ja käsi), mutta siitä on jälkiä nominien taivutuksessa lukusanojen jälkeen ja joissakin monikkomuodoissa. Uralilaisessa kielikunnassa kaksikon katsotaan olevan kantauralista periytyvä piirre, joskin sen käyttö on ilmeisesti aina rajoittunut pelkästään ihmisiin tai muuten yksilölliseksi koettuihin olioihin. Todennäköisesti sitä ei myöskään ole käytetty kaikista sijamuodoista. Nykyisin kaksikko esiintyy saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä sekä samojedikielissä. Lisäksi siitä on viitteitä itämerensuomalaisissa kielissä sekä unkarissa. == Duaali eri kielissä == Duaali on tai on ollut muun muassa seuraavissa kielissä: *Indoeurooppalainen kantakieli **Avesta **Muinaisenglanti (vain persoonapronomineissa) ** Latvia ** Liettua **Latina (esiintyy vain kahdessa sanassa) **Skottigaeli (vain lukusanaa 'kaksi' seuraavilla substantiiveilla) **Muinaiskreikka **Muinaisiiri **Muinaisnorja (joillakin persoonapronomineilla) **Muinaisvenäjä **Sanskrit **Sloveeni **Ala- ja yläsorbi *Uralilainen kantakieli **Hanti **Mansi **Nenetsi **Saamelaiskielet *Kantaseemiläinen kieli **Arabia (sekä klassinen että nykyarabia) **Raamatullinen heprea **Malta *Inuktitut *Quenya (keinotekoinen kieli) *Amerikkalainen viittomakieli == Katso myös == * Kolmikko == Lähteet == * * * == Viitteet == Luokka:Kielioppi
Inuitti

Inuitti, inuiitti eli inuit tarkoittaa: * inuittien kansaa * inuittikieliä * Saturnuksen inuitti-ryhmän kuuta
Köynnöskrassit

Köynnöskrassit eli koristekrassit (Tropaeolum) on kasvisuku, joka käsittää noin 80 yksi- ja monivuotista ruohoa, joista valtaosa on kotoisin Andeilta.Nasturtium Alpines - the gems of the mountains Suvun lajeista tunnetuin on isoköynnöskrassi (Tropaeolum majus), joka on suosittu yksivuotinen köynnös.Köynnöskrassi Kasvikset Toinen yleisesti viljelty laji on kanarianköynnöskrassi (Tropaeolum peregrinum),Kanariankrassi Kasvikset joka nimestään huolimatta on kotoisin Perusta.Rainy side Krassi vaatii aurinkoisen kasvupaikan ja kuohkean maan, sillä se ei siedä juurillaan seisovaa vettä. Suomessa yleensä taimet esikasvatetaan sisällä ja istutetaan ulos tai parvekkeelle hallojen loputtua. Krassin siemeniä voi kerätä seuraavan vuoden istutuksia varten. Toisaalta kukkimiskausi venyy pitemmäksi, jos kukat leikataan pois ennen siementen muodostumista. Krassin kukkia voi käyttää myös salaatissa. Köynnöskrassien sukuun kuuluu myös mukulaköynnöskrassi (Tropaeolum tuberosum) (paikallinen nimi kichwan kielellä añu), jota Andeilla viljellään syötävien tärkkelyspitoisten mukuloiden vuoksi. == Lajeja == * Tropaeolum azureum – siniköynnöskrassi * Tropaeolum majus – isoköynnöskrassi * Tropaeolum minus – pikkuköynnöskrassi * Tropaeolum peltophorum – nukkaköynnöskrassi * Tropaeolum peregrinum – kanarianköynnöskrassi eli kanariankrassi * Tropaeolum polyphyllum – kultaköynnöskrassi * Tropaeolum speciosum – liekkiköynnöskrassi * Tropaeolum tricolor – kirjoköynnöskrassi * Tropaeolum tuberosum – mukulaköynnöskrassi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Köynnöskrassit – Tropaeolum Luokka:Köynnöskrassikasvit Luokka:Köynnökset
RMS Queen Elizabeth

RMS Queen Elizabeth oli Cunard Steamship Companyn höyrylaiva, joka toimi valtameriliikenteessä linjalaivana useiden vuosikymmenten ajan. Laiva rakennettiin Clyden telakalla Skotlannissa, missä kuningatar Elisabet vuonna 1938 kastoi sen kaimakseen ja laiva liukui Clydejokeen. Laivan neitsytmatka yli Atlantin alkoi 3. maaliskuuta 1940. Se oli aikansa suurin matkustajalaiva aina vuoteen 1996. Valmistuessaan Queen Elizabeth oli ensimmäinen niin leveä alus, ettei se mahtunut kulkemaan Panaman kanavasta. Sinisen nauhan vauhtikilpailu sai kuitenkin odottaa aikaa parempaa: sota kutsui. Toisen maailmansodan aikana laiva oli joukkojenkuljetusaluksena. Adolf Hitler tarjosi sen upottamisesta rahapalkintoa ja rautaristiä sukellusveneidensä päälliköille. Eddy Bauer: Toinen maailmansota, osa 2 Aluksen matkanopeus 30 solmua oli kuitenkin niin nopea, että Saksan laivaston sukellusveneet jäivät jälkeen. Sodan jälkeen alus kuljetti 2 230 matkustajaa ja 1 200 hengen miehistöä reitillä Southampton – New York. Laiva ajoi karille Cherbourgin edustalla vuonna 1965. Liikennöinti muuttui myöhemmin kannattamattomaksi, ja Cunard-yhtiö myi aluksen vuonna 1968, kun Queen Elizabeth 2 valmistui. Alus siirrettiin Floridaan turistinähtävyydeksi, mutta floridalaisyhtiö meni konkurssiin ja alus joutui uudelleen myyntiin. Syyskuussa 1970 kiinalainen laivanvarustaja C. Y. Tung osti sen, ja alus siirrettiin Hongkongiin kunnostettavaksi purjehtivaksi yliopistoksi uudelleennimettynä Seawise Universityksi. Kesken kunnostustöiden laiva syttyi 9. tammikuuta 1972 tuleen Hongkongin satamassa, paloi vuorokauden ja kaatui kyljelleen jääden makaamaan mustana hylkynä puolittain veden alla. Arviolta 40–50 % hylystä on jäänyt merenpohjaan. Hylyn jäänteet hautautuivat maa-aineksen alle sataman Konttiterminaali 9 (CT9) rakentamisen yhteydessä 1990-luvun loppupuolella. Vuonna 1974 Queen Elizabethin hylky esiintyi James Bond -elokuvassa 007 ja kultainen ase MI6:n salaisena tukikohtana. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Linjalaivat Luokka:Höyrylaivat Luokka:Uponneet matkustaja-alukset Luokka:Cunard Line
Queen Elizabeth

Queen Elizabeth tarkoittaa muun muassa seuraavia: * RMS Queen Elizabeth, valtameriliikenteessä toiminut höyrylaiva, joka paloi Hongkongissa * RMS Queen Elizabeth 2, Cunard Linen entinen risteilyalus * M/S Queen Elizabeth, Cunard Linen risteilyalus ;Britannian kuninkaallinen laivasto * Queen Elizabeth -luokka (taistelulaiva), taistelulaivaluokka * Queen Elizabeth -luokka, peruutettu lentotukialusluokka * Queen Elizabeth -luokka (lentotukialus), lentotukialusluokka *HMS Queen Elizabeth (1913), Queen Elizabeth -luokan taistelulaiva *HMS Queen Elizabeth (R08), Queen Elizabeth -luokan lentotukialus. == Katso myös == * Kuningatar Elisabet
Saima Harmaja -seura

Saima Harmaja-seura ry on suomalainen kirjallisuusseura. Seura perustettiin marraskuussa 2003 juhlistamaan runoilija Saima Harmajan syntymän 90-vuotisjuhlavuotta. Seuran tavoitteena on tehdä tunnetuksi Harmajan runoutta ja elämänvaiheita; seura haluaa myös lisätä runouden harrastajien määrää ylipäätänsä. Huomattava osa seuran jäsenista asuu runoilijan syntymäkaupungin Helsingin lisäksi Lohjan seudulla, jossa Saima Harmaja vietti kesiään. Lokakuussa 2006 seuralla oli noin 150 jäsentä. Nykyisin jäsenmäärä on jo kahdensadan paikkeilla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Saima Harmaja -seura Luokka:Suomalaiset kirjallisuusseurat Luokka:Runous
Wormsin konkordaatti

Wormsin konkordaatti (tai Pactum Calixtinum) oli paavi Calixtus II:n ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik V:n välinen sopimus, joka solmittiin 23. syyskuuta 1122 Wormsin lähellä. Lamberto Scannabecchin (myöhemmin paavi Honorius II) ponnistelujen ja Würzburgin kokouksen (1121) jälkeen Calixtus II ja Henrik V päättivät lopettaa investituurariidan. Sopimuksen mukaan keisari takasi lahjomattomat piispojen ja apottien vaalit ja luopui oikeudesta antaa heille kirkollisen vallan tunnusmerkit. Paavi takasi Henrikille oikeuden olla läsnä vaaleissa ja myöntää valituille heidän maallisen valtansa. ==Aiheesta muualla== *Wormsin konkordaatti : sopimusteksti englanniksi Luokka:Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta Luokka:Katolisen kirkon historia Luokka:Wormsin historia Luokka:1121
PIN

PIN-koodi () eli tunnusluku on salasanana käytettävä luku, jolla voidaan autentikoitua eli tunnistautua järjestelmään. Se vastaa toiminnaltaan allekirjoitusta, mutta sitä käytetään usein hieman korkeamman turvallisuuden takaamiseksi. PIN-koodi on henkilökohtainen, eikä sitä saa kertoa kenellekään. Se patentoitiin toukokuussa 1966 ja sen keksijä oli James Goodfellow.BBC, Royal honour for inventor of Pin PIN-koodin yhteydessä käytetään ID:tä, joka esimerkiksi pankkiautomaateissa ja maksukorttipäätteissä saadaan selville kortin sirusta tai magneettijuovasta. Mikäli järjestelmästä löytyy tieto, että PIN on oikein, annetaan käyttäjälle oikeus käyttää käyttäjätiliin liitettyjä ominaisuuksia (kts. käyttötarkoituksia). ISO 9564-1 -standardi määrittää PIN- koodin minimipituudeksi neljä numeroa ja maksimipituudeksi 12 numeroa. Standardin yhteydessä kuitenkin huomautetaan, että koodin ei käytettävyyssyistä tulisi ylittää kuutta numeroa. Yleisimmin koodi on nelinumeroinen. == Käyttötarkoituksia == Esimerkiksi: * Pankkiautomaatit ja maksupäätteet ** Tunnusluvulla annetaan oikeus nostaa rahaa tai suorittaa maksu. ** Suomessa koodi on nelinumeroinen. * Matkapuhelimet ** PIN-koodilla annetaan oikeus käyttää SIM-korttia. ** Koodi voi olla pituudeltaan 4-8 numeroa ja on usein käyttäjän itse päätettävissä. ** Tietoturvan takaamiseksi PIN-koodin syöttämiseen on kolme yritystä. Mikäli kaikki yritykset epäonnistuvat, laite lukkiutuu ja se täytyy nollata PUK-koodilla. == Vaihtaminen == Matkapuhelimen PIN-koodin voi vaihtaa näppäilemällä numerovalitsinnäyttöön **04*(nykyinen PIN)*(uusi PIN)*(uusi PIN)# ==Lähteet== Luokka:Tietoturva
Yhden yön tarinoita

Yhden yön tarinoita on joulukuussa 2003 ilmestynyt Yön livealbumi, joka julkaistiin Rakkaus on lumivalkoinen -levyn juhlapainoksen bonuksena. Se on äänitetty saman vuoden lokakuussa kahdessa Tampere-talon konsertissa, jotka olivat osa samannimistä konserttikiertuetta. Juhlapainoksen ja siihen sisältyvän live-CD:n tarkoituksena oli saada albumi nousemaan vuoden myydyimmäksi kotimaiseksi levyksi, mutta tavoite ei kuitenkaan toteutunut.Lindholm, Olli ja Rantanen, Ilpo: Yhden Yön tarina, s. 265–266, 277. WSOY 2007. ISBN 978-951-0-32853-8. Albumilla on vierailijana yhtyeen alkuperäisjäsen Jussi Hakulinen, joka laulaa kuudella kappaleella. Niistä Vieraskirja on duetto Olli Lindholmin kanssa. Kappaleessa Rakkaus on lumivalkoinen kuullaan myös sen studioversiolla soittavaa jousiorkesteria. Levyn materiaalin äänitti Yön entinen kitaristi Jani Viitanen. == Kappaleet == # # ::# ::# ::# ::# # * # # # # # # # # # # # # # == Muusikot == ;Yö *Olli Lindholm – laulu *Daffy Terävä – kitara *Jukka Lewis – basso *Antti Mäkinen – rummut *Mikko Kangasjärvi – piano, kosketinsoittimet ;Vierailijat *Jussi Hakulinen – laulu (5, 6, 7, 11, 12, 15) *Eeva Kontu – huilu, saksofoni *Jari Latomaa – kosketinsoittimet, kitara, haitari *Laura Jaatinen – viulu *Pike Kontkanen – viulu *Alina Järvelä – viulu *Tuuli Talvitie – viulu ;Jousisektio *Siri Heinonen-Nevala, Heidi Kuula, Janne Marttila, Seppo Suikkanen, Vitali Torkkeli, Kimmo Tullila, Martti Wiklund == Lähteet == *YÖ: RAKKAUS ON LUMIVALKOINEN - JUHLAPAINOS Finnmusic. *Rakkaus on lumivalkoinen - Juhlapainos Likaiset Legendat. ===Viitteet=== Luokka:Yön albumit Luokka:Vuoden 2003 konserttitallenteet
Worms

Worms on kaupunki Lounais-Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Wormsin nimi on kelttiläistä alkuperää: Borbetomagus tarkoitti asutusta vesien äärellä. Latinaksi se muuttui muotoon Wormatia, joka on ollut käytössä 500-luvulta asti. Nykyään Worms on teollisuustoiminnan keskus ja kuuluisa paikallisista Liebfraumlich-viineistään. Kaupungissa on myös kemian- ja metalliteollisuutta. Vuoden 2013 lopussa Wormsissa oli noin 80 296 asukasta. Worms väittää olevansa paikka, johon Saksan kansalliseepos Nibelungein laulu (Nibelungenlied) sijoittuu – samaa tosin väittää moni muukin kaupunki. Kaupunkiin avattiin multimediaa käyttävä Nibelungen-museo vuonna 2001 ja vuosittainen festivaali pyrkii tavoittamaan eepoksen ilmapiirin. ==Historia== Worms on ollut olemassa viimeistään 300-luvulla, ja siellä on sijainnut piispanistuin vuonna 614. Kaupunki kukoisti erityisesti sydänkeskiajalla. Worms on kenties kuuluisin tuomiokirkostaan, joka on parasta romaanista arkkitehtuuria Saksassa. Tuomiokirkosta on jäljellä joitain osia aikaisemmasta romaanisesta tyylistä 900-luvulta, mutta suurin osa kirkosta on 1000- ja 1100-luvuilta ja edustaa goottilaista arkkitehtuuria. Kaupungissa on myös neljä muuta romaanisen tyylin kirkkoa sekä vanhan kaupungin romaaninen linnoitus. Romaanisen arkkitehtuurin saralla Worms on Saksan toiseksi merkittävin kaupunki Kölnin jälkeen. Kaupunki sai laajoja oikeuksia keisari Henrik III:lta vuonna 1074, ja kaupungista tuli myöhemmin valtakunnankaupunki (Reichsstadt), joka oli vastuussa vain itse keisarille. Tämän vuoksi kaupunki on toiminut näyttämönä monelle merkittävälle tapahtumalle Pyhässä saksalais- roomalaisessa keisarikunnassa * Vuonna 1122 solmittiin Wormsin konkordaatti * Wormsin valtiopäivien valtakunnanreformi yritti pitää koossa hajoavaa keisarikuntaa 1495 * Wormsin valtiopäivillä Martti Luther julistettiin kirkonkiroukseen 1521 Worms oli aikaisemmin juutalaisuuden keskus. 1000-luvulta peräisin oleva hautausmaa on Euroopan vanhimpia ja kaupunkiin rakennettiin synagoga vuonna 1034. Suurin osa juutalaisesta kaupunginosasta ja juutalainen yhteisö tuhoutui kristalliyönä 1938, mutta 1970- ja 1980-luvun restaurointien jälkeen monet rakennukset ovat lähes alkuperäisessä muodossaan. Kaupunki on historiansa aikana tuhoutunut lähes täysin kahdesti. Vuonna 1689 ranskalaiset joukot valtasivat kaupungin yhdeksänvuotisessa sodassa ja tuhosivat sen lähes maan tasolle (Worms oli Ranskan hallussa taas 1789–1816). Myös toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin ankarasti. ==Lähteet== * Worms (City with County Rights, Rheinland-Pfalz, Germany) - population statistics, map and location ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Worms (Saksa)
Clydebank

Clydebank () on Länsi-Skotlannissa sijaitseva kaupunki lähellä Glasgow'ta. Clydebank sijaitsee Clydejoen pohjoisrannalla West Dunbartonshiren kreivikunnassa, Glasgow'sta länteen. Clydebankin asukasluku on noin 46 000 ja muodostaa siten lähes puolet kreivikunnan asukasmäärästä. Vaikka Clydebank on Glasgow'n rajojen ulkopuolella, se on osa Glasgow'n taajamaa. Clydebank oli alun perin telakkakaupunki ja siellä rakennettiin useita suuria laivoja, esimerkiksi Queen Elizabeth II, aikanaan yksi maailman suurimmista risteilylaivoista.Clydebank Restoration Clydebankissa ei enää juurikaan ole telakkateollisuutta. Kaupungin kuuluisin vientituote on nykyään Auchentoshan- mallasviski.Eat Scotland == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi- Dunbartonshire Luokka:Asutut paikat Skotlannissa
Mallasviski

pienoiskuva|Bowmoren mallasviskiä, jota on vanhennettu 12 vuotta. Mallasviski on viski, joka tehdään kokonaan ohramaltaasta. Sanalla mallasviski viitataan yleensä single malt -viskiin, joka sekoitetaan yhden tislaamon eri mallastisleistä. Mallasviskiä valmistetaan pääasiassa Skotlannissa, mutta myös muissa maissa, kuten Irlannissa, Japanissa ja Kanadassa. Skottilainen mallasviski tislataan yleensä kahteen kertaan, irlantilainen taas kolmesti. Viskin vähimmäisvarastointiaika tynnyrissä on kolme vuotta, mutta yleensä myynnissä olevat pullotukset on tehty 8–15 vuotta vanhennetuista viskeistä. Alueelliset erot ja vaihtelevat valmistustavat tekevät single malt -viskeistä erittäin yksilöllisiä ja aromikkaita, ja ne ovatkin alan harrastajien suosiossa. Single malt -viskit ovat tyypillisesti blended-viskejä kalliimpia, ja niitä myydään vähemmän. Tislaamojen mallasviskejä myös sekoitetaan; tällöin puhutaan blended malt -viskeistä. Single malt -viskin alalaji single cask sisältää sekoittamatonta, yhdestä tynnyristä peräisin olevaa mallasviskiä. == Katso myös == * Blended-viski == Lähteet == * Jackson, Michael (2004): Malt Whisky Companion (5th Ed.), Dorling Kindersley, ISBN 1-4053-0234-8 * Luokka:Viskit zh:單一麥芽蘇格蘭威士忌
Minigolf

Minigolf, pienoisgolf eli ratagolf on golfin tapaan 18-reikäisellä radalla pelattava mailapeli. Ratagolfissa käytetään golf-peleissä käytettävien puttereiden kaltaisia mailoja. Palloja on tuhansia erilaisia, ominaisuudet vaihtelevat pompusta, kovuudesta ja pinnasta riippuen. Ratagolfradat ovat satojen metrien mittaisten golfratojen sijaan muutamien metrin mittaisia eterniitti-, betoni- ja huoparatoja, sekä 2010 alkaen myös MOS-ratoja. Suomessa käytetään yleisimmin huoparatoja. Radat voivat olla joko ulkona tai sisällä. Yleisempiä ovat ulkoradat. Radoilla on erilaisia esteitä. Tavoitteena on golfin tapaan saada pallo lyötyä reikään mahdollisimman pienellä lyöntimäärällä. Mikäli pelaaja ei saa palloa kuudennella lyönnillä reikään, keskeytyy kyseisen radan pelaaminen, ja radan tulokseksi merkitään seitsemän lyöntiä. Joissakin maissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa (USA:ssa yleisimmin MOS- radoilla), kisataan myös suuremman luokan rahapalkinnoista. Palkinnot voivat nousta jopa 25 000 euroon. == Minigolf Suomessa == Suomen ensimmäiset minigolfradat rakennettiin Helsinkiin vuonna 1952. Suomessa lajin kilpailutoimintaa organisoi Suomen Ratagolfliitto ry. Lajiliitossa on yli 20 jäsenseuraa, joissa on yhteensä noin 700 jäsentä. Minigolfin MM-kilpailut pelattiin Lahdessa, Launeen minigolfkeskuksessa vuonna 2015. Suomen suurimpia minigolfkeskuksia ovat Tampereen Koulukatu (eterniitti-, huopa-, betoniradat) ja Lahden Launeen minigolfkeskus (2 huoparataa ja eterniittiradat). Suomessa voi nykyään pelata myös adventure-radalla (MOS). Suomessa suurin minigolfrata sijaitsee Kouvolan Jaalassa, johon vuonna 2010 avattiin uusi merirosvoaiheinen minigolfrata. Radalla on 18 väylää. Vuonna 2011 kentällä kisattiin Suomen ensimmäinen ratagolfliiton MOS-alustalla pelattava kilpailu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Ratagolfliitto ry * Ratagolfin viralliset kilpailusäännöt * World Minigolfsport Federation * French Association * Yle.fi: Lama-aikojen hittilaji tekee jälleen paluuta – maailman huiput säilyttävät pelipalloja villasukissa ja jäässä Luokka:Mailapelit
Game Boy

Game Boy on Nintendon käsikonsoli, joka julkaistiin Japanissa ja Yhdysvalloissa vuonna 1989 ja Euroopassa vuonna 1990. Game Boy on kaupallisesti yksi menestyneimmistä ja pitkäikäisimmistä pelikonsoleista. Sen suosituimpia pelejä ovat Tetris ja Pokémon-pelit. Game Boyta ja sen seuraajaa Game Boy Coloria on myyty maailmanlaajuisesti yhteensä noin 118,69 miljoonaa kappaletta.BusinessWeek - Game Boy ==Ominaisuudet== Game Boyssa on nestekidenäyttö, joka näyttää neljä eri vihertävää harmaan sävyä. Näyttö ei ole valaistu. Konsolin perusnäppäimet sijaitsevat sen etupuolen alalaidassa. Ne muistuttavat hyvin paljon NES-konsolin ohjaimen vastaavia. Game Boyssa on A- ja B-toimintanapit, Start- ja Select-valintanapit sekä ristiohjain. Konsolin oikealla puolella sijaitsee äänenvoimakkuudensäädin ja vasemmalla puolella kontrastisäädin. Virta kytketään liukukytkimestä, joka on konsolin päällä ja lukitsee samalla pelimoduulin paikalleen. Game Boyssa on myös liittimet kuulokkeille (3,5 mm:n stereojakki), linkkikaapelille ja ulkoiselle virtalähteelle. == Pelit == Julkaisuaikana Japanissa oli saatavilla neljä peliä: * Alleyway * Baseball * Super Mario Land * Yakuman Pohjois-Amerikan julkaisussa oli saatavilla lisäksi kaksi muuta peliä: * Tennis * Tetris Euroopan julkaisussa Tennis ei ollut saatavilla. Super Mario Land oli alkuvaiheessa merkittävä suosioon vaikuttanut peli ja sitä myytiin 18 miljoonaa kappaletta. Tetris tuli mukana Pohjois-Amerikassa ja myi 35 miljoonaa kappaletta ollen konsolin myydyin peli. The Legend of Zelda: Link’s Awakening myi kolme miljoonaa kappaletta. Ensimmäiset Pokémon-pelit (Pokémon Red ja Blue) julkaistiin Game Boylle. Muita suosittuja Game Boy -pelejä olivat Dr. MarioPaul Terry: Top 10 of Everything 2017 (2016) ja Kirby’s Dream Land2021 Computer Entertainment Supplier's Association Games White Papers. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viralliset kotisivut (arkistoitu) * The Insane Engineering of the Gameboy Real Engineering -kanavan video kertoo Game Boyn suunnittelusta ja rakenteesta. 18 min. Luokka:Game Boy -konsolisarja Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karl Lepsius

Karl Richard Lepsius (23. joulukuuta 1810 – 10. heinäkuuta 1884) oli saksalainen arkeologi, joka loi tieteellisen perustan egyptologialle. Hän oli yksi ensimmäisistä muinaisen Egyptin monumentteja dokumentoineista arkeologeista. Karl Lepsius syntyi 23. joulukuuta 1810 Naumburgissa, Saksassa. Hänen isänsä oli Karl Peter Lepsius ja äitinsä Friedericke Glaser. Lepsius opiskeli Göttingenin ja Berliinin yliopistoissa arkeologiaa, kreikan kieltä ja sanskriittia. Hän sai tohtorinarvonsa vuonna 1833, minkä jälkeen hän siirtyi Pariisiin opiskelemaan egyptologiaa ja myöhemmin urallaan varsin tärkeäksi osoittautunutta litografiaa. Tänä aikana hän myös vieraili muun muassa Italiassa, Hollannissa ja Englannissa tutustumassa museoiden egyptiläisten esineiden kokoelmiin. Lepsius johti Egyptiin, Nubiaan, Siinaille, Faijumin keitaalle ja Sudaniin vuonna 1842 lähtenyttä retkikuntaa. Rahoittajana toimi Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV. Retkikunnan pääasiallisena tavoitteen oli tutkia Niilin laakson muinaisia monumentteja ja laatia niiden sisältämistä kirjoituksista tarkat kopiot. Retkikunta keräsi yli 15 000 esinettä Berliiniin lähetettäväksi. Lisäksi Lepsius laati karttoja ja pohjapiirustuksia useista haudoista ja monumenteista ja kopioi useita tekstejä. Talvella 1844–1845 retkikunta tutki myös lähes kaikki Kuninkaiden laakson siihen aikaan tunnetuista haudoista ja kopioi niistä useita tekstejä. Retkikunta myös tyhjensi ja tutki vielä osittain raivaamattomia hautoja, muun muassa Ramses II:n (KV7), Merenptahin (KV8) ja Hatsepsutin (KV20) haudat. Seti I:n haudan katosta kopioidut tähtikartat osoittautuivat tähtitieteellisesti tarkoiksi. Retkikunnan tutkimusten tulokset julkaistiin kahtenatoista valtavana kirjana. Lepsius meni naimisiin vuonna 1846, ja hiukan myöhemmin hänet nimitettiin Berliinin egyptiläisen museon egyptiläisen kokoelman konservaattoriksi. Hän jatkoi tehtävässä aina vuoteen 1855 asti. Vuonna 1866 Lepsius matkusti takaisin Egyptiin. Hän löysi Taniksesta kivilaatan (Taniksen kivi), johon oli kaiverrettu sama teksti – Kanopuksen dekreettinä tunnettu faaraon käskykirje – kreikan kielellä, demoottisilla kirjaimilla sekä hieroglyfein. Tätä laattaa käytettiin muinaisegyptin hieroglyfien tutkimuksessa ja avaamisessa esimerkiksi tarkistettaessa Rosettan kivestä tulkittua käännöstä. Palattuaan Saksaan Lepsius sai viran Berliinin kuninkaallisessa kirjastossa. Lepsius kuoli 10. heinäkuuta vuonna 1884. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset arkeologit Luokka:Saksalaiset egyptologit Luokka:Konservaattorit Luokka:Vuonna 1810 syntyneet Luokka:Vuonna 1884 kuolleet
Valodiodi

Valodiodi voi tarkoittaa *LEDiä *fotodiodia === Lähde ===
Landseer

Landseer () on koirarotu, joka on lähtöisin Newfoundlandin saarelta. Suomeen tuotiin ensimmäisen kerran landseereja vuonna 1977 Englannista. == Ulkonäkö == Landseerit ovat suuria ja pitkäkarvaisia koiria. Niiden turkin väritys on valkomusta. Koiralla on valkoisella pohjalla mustia revitynmuotoisia läiskiä rungossa ja lanneosassa. Pää on musta, ja siinä on valkoinen otsapiirto. Landseerin raajat ovat pidemmät ja runko hieman kevyempi, sulavampi ja jäntevämpi kuin sukulaisrodulla newfoundlandinkoiralla. Landseerilla on tyvestä vahva ja leveä häntä, joka toimii perämelana koiran uidessa sekä varpaiden välissä uimista helpottavat "räpylät". == Luonne ja käyttäytyminen == Avoin, miellyttämishaluinen ja ihmisystävällinen rotu. Vahtitaipumukset ovat yksilökohtaisia mutta yleensä vähäisiä. Pihaan tulijat mahdollisesti haukutaan ja perhettä puolustetaan, mutta ihmisiin ne suhtautuvat innokkaasti ja lempeästi. Toimii hyvin sekä harrasteissa että myös kotikoirana. Joten virikkeitä on hyvä kehitellä vaikka ei varsinaisissa harrasteissa kulkisi. Energiaa löytyy ja halua oppia ja käyttää aivoja. Landseerit ovat parhaimmillaan vesipelastuksessa, koska siihen rotu on alun perin jalostettu. Landseerilla on luontainen ja vahva pelastusvaisto sekä erinomainen uimataito. Rotua pidetään myös erittäin herkkävaistoisena. Omaan perheeseensä se kiintyy syvästi ja sitä pidetään hyvin lapsirakkaana rotuna. Landseer on myös mukava kaveri harrastuskoiraksi jälkeen, tokoon, hakuun jne. Ja niitä on alkanut näkyä hiukan enemmän näidenkin harrastusten parissa. Landseerin keskittymiskyky vaatii työtä, joten kärsivällisyyttä tarvitaan. == Alkuperä == Newfoundlandinkoirapentueissa on aina syntynyt mustavalkoisia yksilöitä, joita aluksi hyljeksyttiin. Sir Edwin Landseer ihastui näihin koiriin, ja hänen maailmankuulujen taideteostensa ansioista landseer alkoi vähitellen kiinnostaa. Keski-Euroopassa ryhdyttiin 1900-luvun alussa jalostamaan rotua erilleen mustavalkoisesta newfoundlandinkoirasta. Kehitettiin korkearaajaisempi ja liikunnallisempi rotu vesipelastuskoiraksi, johon rotu edelleenkin hyvin soveltuu. Kasvattajien tavoitteena oli luoda mahdollisimman paljon Landseerin maalausten koirien näköisiä landseereja. Rotu virallistettiin vasta vuonna 1960. == Katso myös == * Newfoundlandinkoira ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Landseer-yhdistys * Kennelliiton rotumääritelmä (pdf) thumb|250px|right|Vesipelastusta Luokka:FCI 2 Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat Luokka:Vuoristokoirat Luokka:Kanadalaiset koirarodut Luokka:Saksalaiset koirarodut Luokka:Sveitsiläiset koirarodut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Meteosat Second Generation

Meteosat Second Generation eli MSG on Euroopan sääsatelliittijärjestön eli EUMETSATin toisen sukupolven sääsatelliitti. Satelliitin massa on 2 000 kg, josta sen neljä instrumenttia painaa 1 000 kg. __notoc__ == Satelliitit == === MSG-1 === MSG-1 oli Euroopan avaruusjärjestön ja EUMETSATin yhdessä kehittämä satelliitti. MSG-1 laukaistiin 28. elokuuta 2003 Ariane 5-kantoraketilla Guyanan avaruuskeskuksesta. MSG-1-satelliitti toimii geostationaarisella radalla paikalla 3.5°W ja jonka inklinaatio on 0.71° === MSG-2 === METOPin toinen kappale on EUMETSATin tilaama. MSG-2 laukaistiin 21. joulukuuta 2005 Ariane 5-kantoraketilla intialaisen tietoliikennesatelliitin kanssa. MSG-2 satelliitti toimi geostationaarisella radalla testipaikalla 6.57-6.61°E ja jonka inklinaatio oli 1.61°. MSG-2 siirrettiin lopulliselle paikalle (0°E) heinäkuun lopulla ja otettiin käyttöön 1. elokuuta 2006. === Muut MSG- satelliitit === MSG-3 laukaistaneen vuonna 2012. MSG-4 laukaistaneen vuoden 2014 alkupuolella. Näidenkin laukaisut toteuttaa Arianespace.http://www.arianespace.com/site/news/releases/presrel08_07_22.html Arianespace chosen to launch MSG-4 weather satellite, 2008-07-22 ==Katso myös== *Meteosat Third Generation ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * MSG-2 -satelliitin laukaisu onnistui Luokka:Sääsatelliitit
Vuoden 1976 kesäolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1976 kesäolympialaisissa oli ohjelmassa 198 kilpailutapahtumaa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Neuvostoliitto. == Mitalitaulukko == == Lähteet == Mitalitaulukko 1976
Vuoden 1896 kesäolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1896 kesäolympialaisissa jaettiin nykyisen laskutavan mukaan 43 kultamitalia eri olympiakilpailujen voittajille. Kultamitaleita ei kuitenkaan vuonna 1896 jaettu, vaan olympiavoittajat palkittiin hopeamitalilla, oliivipuun oksalla ja diplomilla. Toiseksi tullut palkittiin kuparimitalilla, laakerinoksalla ja diplomilla. Kolmanneksi tulleelle ei jaettu palkintoja. Mitaleissa oli kuvattuna Ateenan Akropolis ja toisella puolella oli kuvattu Zeus, joka piti kädessään maapalloa. Kansainvälinen olympiakomitea ei julkaise olympiakilpailuista virallisia mitalitaulukoita, joten taulukot eivät ole virallisia rankingtaulukoita. Varhaisimpien olympiakilpailujen mitalitaulukot on laadittu myöhemmin helpottamaan vertailua myöhempiin olympiakisoihin. Taulukot on laskettu nykyisen laskutavan mukaan, siten että ensimmäinen olisi ansainnut kultamitalin, toinen hopeaa ja kolmas pronssia. Vuoden 1896 olympialaisiin osallistui 14 maata ja lisäksi mukana oli sekajoukkue, joka koostui useamman kuin yhden maan urheilijoista. Mitaleille pääsi nykyisen laskutavan mukaan 10 maata, sekä sekajoukkue. == Mitalitaulukko == == Lähteet == Mitalitaulukko 1896
Paschalis II

Paavi Paschalis II (k. 21. tammikuuta 1118) oli paavina 13. elokuuta 1099 – 21. tammikuuta 1118.Hanska 2005: 320. Hänen syntymänimensä oli Ranerius, ja hän oli syntynyt Bledassa, Forlìn lähellä. Paavi Gregorius VII teki hänestä San Clementen kardinaalipiispan. Paschalis II jatkoi Gregorius VII:n linjaa investituurariidassa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisaria vastaan, mutta ei yhtä menestyksekkäästi. Vuonna 1104 Paschalis onnistui kääntämään keisarin toisen pojan isäänsä vastaan, mutta sai pian huomata, että keisari Henrik V piti investituuraoikeudestaan voimakkaammin kiinni kuin Henrik IV. Tammikuussa 1106 Mainzin valtiopäivät kutsuivat Paschalin vieraaksi Saksaan asian ratkaisemista varten, mutta lokakuussa paavi uudisti tuomion maallikkoinvestituuralle Guastallan kirkolliskokouksessa. Samana vuonna hän päätti investituurariidan Englannissa, jossa Canterburyn piispa Anselmi oli taistellut Englannin kuningas Henrik I:stä vastaan. Paavi pidätti itsellään oikeuden myöntää kuninkaalle maallisen vallan merkiksi sormuksen ja sauvan, mutta tunnusti kuninkaan oikeuden valita henkilöt kirkon virkoihin Vuoden 1106 lopulla Paschalis lähti Ranskaan välittämään kuningas Filip I:n ja prinssi Ludvigin välistä kiistaa, mutta palasi Italiaan syyskuussa 1107, kun hänen neuvottelunsa olivat tuloksettomia. Kun Henrik V lähestyi armeijoineen Italiaa tullakseen kruunatuksi keisariksi, Paschalis suostui helmikuussa 1111 sopimukseen, jonka mukaan kirkon piti luovuttaa keisarikunnalle kaikki omaisuus, jonka se oli saanut keisarikunnalta tai Italian kuningaskunnalta Kaarle Suuren jälkeen ja jonka mukaan Henrik luopuisi maallikkoinvestituurasta. Kruunajaisia valmisteltiin tapahtuvaksi 12. helmikuuta 1111, mutta Rooman asukkaat nousivat kapinaan sopimusta vastaan, ja Henrik vetäytyi ja otti mukaansa paavin ja kuurian. 61 päivän vankeuden jälkeen Paschalis taipui ja myönsi keisarille investituuraoikeuden. Henrik kruunattiin 13. toukokuuta ja saatuaan lupauksen siitä, että tapahtumat eivät johtaisi kostotoimenpiteisiin, hän vetäytyi Alppien taakse. Gregoriaanisen reformin kannattajat nousivat kuitenkin vastarintaan: kirkolliskokous Lateraanissa maaliskuussa 1112 mitätöi väkivalloin tehdyt myönnytykset, ja lokakuussa Wienissä pidetty kirkolliskokous julisti keisarin pannaan. Paavinkauden loppupuolella ongelmat Englannissa alkoivat uudelleen. Paschalis valitti, että ilman hänen suostumustaan pidettiin kirkolliskokouksia ja piispoja siirrettiin toisiin hiippakuntiin, ja uhkasi Henrik I:stä kirkonkirouksella. Kreivitär Matilda luovutti vuonna 1115 kuollessaan kaikki maansa kirkolle, jolloin keisari välittömästi vaati niitä itselleen ja pakotti Paschalin pakenemaan Roomasta. Paschalis palasi vasta vuonna 1118, kun keisari oli vetäytynyt, mutta kuoli vain parin päivän päästä 21. tammikuuta 1118. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:1000-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1118 kuolleet
Vuoden 1900 kesäolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1900 kesäolympialaisissa menestynein maa oli isäntämaa Ranska. KOK ei julkaise virallisia olympiamitalitaulukoita, vaan virallisia ovat ainoastaan kilpailujen tulokset, joiden mukaan eri maiden saavuttamat mitalit on laskettu. Eri lähteiden välillä on mitalitaulukoissa poikkeamaa laskutavasta riippuen. == Mitalitaulukko == == Lähteet == Mitalitaulukko 1900
Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1904 kesäolympialaisiin otti osaa 12 maata, joista 9 maata saavutti mitalisijoja, mukaan lukien usean maan edustajista koottu sekajoukkue. Eniten olympiavoittoja, noin 80% kaikista kultamitaleista saavuttivat isäntämaa Yhdysvaltain urheilijat. == Mitalitaulukko == == Lähteet == Mitalitaulukko 1904
Hamppukasvit

Hamppukasvit (Cannabaceae) on kasviheimo, joka käsittää muun muassa hamput (Cannabis), humalat (Humulus), keltikset (Celtis) ja nokipuut (Trema). Hamppukasvit on nykyisin sijoitettu Rosales-lahkoon, mutta aikaisemmin ne kuuluivat lahkoon Urticales. == Tuntomerkit == Hamppukasvit ovat puita tai enemmän tai vähemmän ruohovartisia, pystykasvuisia tai tuen ympärille kietoutuvia köynnöksiä. Sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa laktoneja ja tavallisesti flavonoleja, joskus myös muita flavonoideja. Kasveissa on kystoliittejä, solun sisäisiä kalsiumkarbonaattikiviä. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä, harvemmin vastakkain tai kierteisesti, ja ovat hammaslaitaisia, tavallisesti yksinkertaisia, joskus sormiliuskaisia tai -lehdykkäisiä, korvakkeellisia, korvakkeet voivat olla yhteen kasvaneita. Hedelmä on luumarja, joskus pähkylä tai samara (siivellinen pähkylä).Stevens 2001–, viittaus 3.3.2015. == Suvut == Hamppukasveihin kuuluvat suvut: * Aphananthe – mukupuut * Cannabis – hamput * Celtis – keltikset * Gironniera * Humulus – humalat eli köynnöshumalat * Lozanella * Parasponia * Pteroceltis * Trema – nokipuut == Kuvia == Leaves of Muku-Tree, Aphananthe aspera.jpg|Aphananthe aspera -puun lehtiä 20130817Celtis australis1.jpg|Euroopankeltis (Celtis australis) Gironniera subaequalis Ngat vang 2.JPG|Gironniera subaequalis Humulus Japonicus female.jpg|Japaninhumalan (Humulus japonicus) emikasvi Lozanella enantiophylla 2.jpg|Lozanella enantiophylla Pteroceltis tatarinowii - Morris Arboretum - DSC00350.JPG|Pteroceltis tatarinowii Flowers & leaves I IMG 3453.jpg|Intiannokipuun eli nokipuun (Trema orientalis) kukintoja. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Hamppukasvit – Cannabaceae * ITIS: Cannabaceae * Flora of China: Cannabaceae * Luokka:Kasviheimot
INTEGRAL

INTEGRAL on ESA:n tiedesatelliitti, joka tutkii avaruuden gammasäteilyä. Sen nimi on akronyymi sanoista: INTErnational Gamma-Ray Astrophysics Laboratory. Satelliitti on tyypiltään avaruusteleskooppi, mutta se tutkii maailmankaikkeutta sähkömagneettisen spektrin voimakkaimpien säteiden avulla toisin kuin esimerkiksi NASAn Hubble. INTEGRALin havaintokohteina ovat galaksit, oletetut mustat aukot, supernovat ja muut tähtitieteen nk. äärimmäiset kohteet. Se on ESAn COS-B-satelliitin ja NASA:n Compton GRO- satelliitin seuraaja. Sen tarkoitus on tehdä kartta maailmankaikkeuden gammasäteilyn lähteistä. Satelliitti laukaistiin 17. lokakuuta 2002 Kazakstanin Baikonurista venäläisellä Proton-kantoraketilla.Se lentää 72 tunnin kiertoradalla. Sen oli tarkoitus toimia vain vuoden 2008 loppuun asti, mutta heinäkuussa 2021 se on edelleen toiminnassa.https://www.spacedaily.com/reports/Rescuing_Integral_No_thrust_No_problem_999.html Satelliitti perustui ESAn XMM-Newton-röntgensatelliitin runkoon (). == Tieteelliset laitteet == INTEGRAL-satelliitin hyötykuormaan kuuluu neljä tieteellistä laitetta: * Spektrometri SPI toimii 20 keV – 8 MeV energia- alueella. Näkökenttä 16°, Säteilynilmaisin pinta-alaltaan 500 cm² germanium- detektori. * Gamma-alueen kuvaava instrumentti (imager) IBIS toimii 15 keV – 10 MeV energia-alueella. Sen näkökenttä on 9° x 9°. Sen ilmaisimen ala on 2600 cm² (CdTe) ja 3100 cm² (CsI). * Röntgeninstrumentti Joint European X-ray Monitor (JEM-X) * "Optical Monitoring Camera" (OMC) on Espanjassa toteutettu optinen kaukoputki (50 mm linssi, näkökenttä 5° x 5°) varustettuna CCD- kameralla. Se toimii 500-850 nm aallonpituudella. Satelliitissa on tanskalais- suomalainen JEM-X-röntgeninstrumentti, röntgenmonitori. Sen mittaama energia- alue on 3 – 35 keV. Sen näkökentän määrittää nk. "coded aperature mask", koodattu maski, ja sen näkökenttä on 4,8°. Sen suomalaisosuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion johtamana espoolaiset Metorex-yritys (2004 lopusta Oxford Analytical Instruments), VTT ja Ideal Engineering-yritys. Suomessa suunniteltiin ja valmistettiin kaasutäytteinen röntgendetektori, jossa signaalin luku tehdään mikrostrip-ilmaisimella. Säteilyä kerätään 500 cm² alalle. Detektoreita on instrumentissa kaksi kappaletta. INTEGRAL on kartoittanut Linnunradan keskustan röntgenlähteitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.esa.int/export/esaSC/120374_index_0_m.html * * * * Luokka:Avaruusteleskoopit Luokka:Tiedesatelliitit