EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Teatteri Retikka

Teatteri Retikka on Suomussalmella sijaitseva esittävän taiteen talo. Teatteri Retikka on Suomussalmen Näyttämöyhdistys ry:n hallinnoima Suomussalmella sijaitseva teatteri, jonka toiminta pohjautuu ammattivetoisesti johdettuun vahvaan, aktiiviseen ja pitkäjänteiseen harrastustoimintaan. Samassa rakennuksessa toimii KinoRetikka elokuvateatteri. ==Esittely== Vuoteen 2010 asti teatteritoiminta oli keskittynyt vanhalle kirkonkylälle. Kun vanhan tilat kävivät liian pieniksi, toiminta alkoi uudessa teatteritalossa Suomussalmen ydinkeskustassa. Teatterissa on 186 istumapaikkaa ja kiinteä nouseva katsomo. Ensi-iltoja on vuosittain noin 3-5 ja kohderyhmänä ovat alueen asukkaat. Myös vuodesta 2018 käynnistyi Pakko Sanoa! -taidefestivaali, joka on tapahtunut jo viitenä syksynä (2018, 2019, 2021, 2022, 2023). Kuudes Pakko sanoa! -festivaali järjestetään vuoden 2024 syksyllä.Pakko sanoa! -festivaali vierailee tänä vuonna Suomussalmen vienankarjalaiskylissäKainuun Sanomat Viitattu 15.5.2024 Teatteri on saanut useita palkintoja ja huomionosoituksia: Yle 1:n Valopilkku-kunniakirjan vuonna 2002, Oulun läänin taidetoimikunnan palkinnon vuonna 2007, Paikallislehdistön Antti-patsaan vuonna 2008, Elävä Kainuu Leader-kunniakirjan vuonna 2010 ja Kainuun kulttuuripalkinnon vuonna 2011 sekä Wild Taigan kannustepalkinnon vuonna 2012. ===Kesäteatteri=== Suomussalmen Kaunisniemessä sijaitseva Suomussalmen kesäteatteri on yksi Suomen suurimmista kesäteattereista. Kesäteatteriin mahtuu noin 1200 katsojaa. Teatterissa esitetään paikallisia aiheita käsitteleviä näytelmiä. Vuonna 2017 koko kesäteatterin katsomo rakennettiin uudelleen. Suomussalmen kunta uusi katsomon ja Suomussalmen Näyttämöyhdistys ry hankki katsomolle katteen. Katehankkeen mahdollisti Elävä Kainuu Leader, jonka kautta Suomussalmen Näyttämöyhdistys ry. sai osarahoituksen EU:n maaseuturahastosta. Kesällä 2021 näyttämön päälle rakennettiin katos. Kesäteatterin katsojaennätys on 12 556 katsojaa, joka saavutettiin kesän 2018 aikana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == # Teatteri Retikan nettisivut #Teatterin Facebook-sivu #Teatterin Instagram-sivu Luokka:Suomen teatterit Luokka:Suomussalmi
Iso viulu – kaks sataa

Iso viulu – kaks sataa on Eila Arjoman ohjaama kaksiosainen televisioelokuva, jonka on käsikirjoittanut Daniel Katz romaaninsa Mikko Papirossin taivaallinen niskalenkki pohjalta. Satiirinen tarina kertoo ikuisen ylioppilaan sopeutumisesta avioliittoon ja työelämään, ja sen pääosissa näyttelevät Heikki Kinnunen ja Marja Packalén. ==Juoni== Pienen poikavauvan isä, ikuinen opiskelija Mikko tyytyisi rooliinsa koti-isänä ja kontrabasson soiton harrastajana, mutta vaimon toimistotyö ei elätä perhettä. Mikko saa paikan ranskan kielen tulkkina yrityksessä, joka rakentaa öljynjalostamoa. Hän joutuu sopimusneuvottelujen välikappaleeksi, eikä Mikon moraali kestä liike-elämää, vaan hän irtisanoutuu ja palaa yliopistolle. Bassoviulu pantataan 200 markalla. Toisessa osassa Mikko pääsee apulaiseksi oikeusalan arkistoon, mutta sekään työ ei ota sujuakseen.Iso viulu – kaks sataa, Yle Areena. Viitattu 27.8.2017. ==Rooleissa== ==Tuotanto== Elokuvaa on lopputekstien mukaan kuvattu ainakin Porvoon öljynjalostamolla, Helsingissä ja Turussa. ==Vastaanotto== Helsingin Sanomien televisioarvostelija Jukka Kajava ei pitänyt Arjoman televisiosovituksesta Katzin hauskasta romaanista. Hänestä se on muutamaa kohtausta lukuun ottamatta iloton ja tempoltaan kovin hidas komedia.. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Elokuva katsottavissa Yle Areenassa * Luokka:Suomalaiset televisioelokuvat Luokka:Vuoden 1976 suomalaiset elokuvat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
MU5

MU5 oli Manchesterin yliopistossa kehitetty supertietokone, joka kehitettiin seuraajaksi Atlas-tietokoneelle. Tavoitteena oli kehittää 20 kertaa nopeampi tietokone. Tietokoneen kehitetys alkoi vuonna 1966 Tom Kilburnin johdolla ja sitä käytettiin ensi kerran vuonna 1972. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Varhaiset tietokoneet Manchesterin yliopistossa Luokka:Manchesterin yliopiston tietokoneet Luokka:Supertietokoneet
Kellari (vuoden 2009 elokuva)

Kellari (myös nimellä The Cellar tai Huset vid vägens ände) on ruotsalainen kauhuelokuva. Sen on käsikirjoittanut sekä ohjannut Martin Kjellberg ja Nils Wåhlin. Elokuvasta kuvattiin lyhytversio jo vuonna 2002, joka esitettiin vuoden 2003 Göteborgin elokuvafestivaaleilla. Elokuva julkaistiin kokoversiona vuonna 2009. Elokuvan lyhyt versio julkaistiin vuonna 2003, jonka vuoksi IMDb on listannut elokuvan julkaisuvuodeksi 2003. Elokuva kokoversiona julkaistiin kuitenkin vuonna 2009. == Juoni == Joukko taideopiskelijoita vuokraa syrjäisellä maaseudulla sijaitsevan talon voidakseen keskittyä luovaan työskentelyyn kouluprojektiensa kanssa. Talossa alkaa kuitenkin tapahtua outoja asioita: ihan kuin jokin olisi odottanut heitä. == Pääosanäyttelijät == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2009 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Kauhuelokuvat
Eija Ristola

Eija Marketta Ristola (s. 10. heinäkuuta 1956 Lappeenranta) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen yleisurheilija, joka menestyi pika-aidoissa ja viisiottelussa. Hän edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Kalevan kisoista Ristola saavutti 100 metrin aitajuoksusta hopeaa vuosina 1975, 1976, 1977 ja 1978 sekä pronssia vuosina 1979 ja 1980, 200 metrin aidoissa hopeaa vuonna 1971 ja viisiottelussa kultaa vuonna 1973 ja hopeaa vuonna 1972. Hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa voitamassa 4 x 100 metrin viestijuoksusta hopeaa vuonna 1979 ja pronssia vuonna 1978. Sisäratojen SM-kilpailuista Ristola saavutti pronssia 60 metrin aitajuoksusta vuonna 1979. Ennätyksikseen Ristola juoksi 60 metrin aidoissa ajan 8,77 (1979), 100 metrin aidoissa 13,8 (1978) ja 200 metrin aidoissa 29,2 (1971). Hän sivusi SE-aikaa 100 metrin aidoissa tuloksella 13,8 kahteen otteeseen: 19. kesäkuuta ja 28. elokuuta vuonna 1978.NAISTEN SUOMEN ENNÄTYSTEN KEHITYS ULKORADOILLA Virallisiin kilpailuihin Ristola ei ole osallistunut vuoden 1982 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pika-aitajuoksijat Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Daniel Espinosa

Jorge Daniél Espinosa (s. 23. maaliskuuta 1977) on ruotsalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän valmistui Tanskan kansallisesta elokuvakoulusta vuonna 2003. Hän on ohjannut muun muassa Jens Lapiduksen samannimiseen kirjaan perustuvan elokuvan Rahalla saa sekä elokuvat Turvatalo ja Life. Huhtikuussa 2018 Espinosan vahvistettiin tulevan ohjaamaan Marvel Comicsin sarjakuvahahmo Michael Morbiusiin perustuva elokuva. == Filmografia (ohjaaja) == *Bokseren (lyhytelokuva) (2003) *Babylonsjukan (2004) *Uden for kærligheden (2007) *Rahalla saa (2010) *Turvatalo (2012) *Lapsi 44 (2012) *Life (2017) *Morbius (2022) == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ruotsalaiset elokuvatuottajat Luokka:Ruotsalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Euroopanjamssi

Euroopanjamssi eli euroopankiiltoköynnös eli euroopantamus (Dioscorea communis) on jamssikasveihin kuuluva kasvilaji.Suomen Lajitietokeskus: Euroopanjamssi – Dioscorea communis Viitattu 23.2.2021. Se on alun perin kuvattu kiiltoköynnösten (Tamus) sukuun, mutta 2000-luvun alussa siirretty jamsseihin. Euroopanjamssilla on rento köynnöstävä varsi, sydämenmuotoiset lehdet, valkoiset kukat ja punaiset marjat. == Lähteet == Luokka:Jamssit
Mark Stoermer

Mark August Stoermer (s. 28. kesäkuuta 1977 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten lasvegasilaisen rockyhtye The Killersin basistina. Hän on myös julkaissut kaksi sooloalbumia, Another Life (2011) ja Dark Arts (2016). Stoermerilla on myös Australian kansalaisuus. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset basistit Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Robert Huberin tien vastaanottokeskus

Robert Huberin tien vastaanottokeskus on yksityisen Luona Oy:n ylläpitämä turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus, joka sijaitsee Vantaan Veromiehessä. Vastaanottokeskus on Äyritien ja Robert Huberin tien kulmassa. Vastaanottokeskus avattiin syksyllä 2015 ja sen majoituskapasiteetti on 800 henkilöä. Marraskuussa 2016 keskuksessa asui noin 500 turvapaikanhakijaa. Vastaanottokeskus toimii 1980-luvulla valmistuneessa toimistorakennuksessa, jossa aiemmin oli LVI-alan yrityksen Oy Huber Ab:n pääkonttori. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jorma Salmenkivi. == Lähteet == Luokka:Vastaanottokeskukset Luokka:Veromies
Izzy Christiansen

Isobel "Izzy" Christiansen (s. 20. syyskuuta 1991) on englantilainen keskikenttäpelaaja/hyökkääjä, joka pelaa Evertonissa ja Englannin maajoukkueessa. == Seurajoukkueura == Christiansen toimi Birminghamin yliopiston jalkapallojoukkueen kapteenina. Hän on pelannut Mestarien liigaa kolmessa eri englantilaisjoukkueessa: Evertonissa, Birminghamissa ja Manchester Cityssä. Kaudella 2014 hän teki joukkueelleen tärkeän maalin, joka ratkaisi cup-mestaruuden. Vuonna 2018 hän siirtyi ranskalaisseura Olympique Lyoniin, jossa hän voitti vuonna 2019 Ranskan mestaruuden ja cupin sekä Mestarien liigan. Joulukuun 2019 lopulla hän palasi Evertoniin. == Maajoukkueura == Christiansen on edustanut Englantia alle 19-vuotiaiden EM- kisoissa, alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa ja aikuisten EM-kisoissa. Hän on vuoden 2019 loppuun mennessä pelannut 31 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. == Lähteet == *Isobel Christiansen at The Football Association *Isobel Christiansen at Manchester City FC === Viitteet === Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat
Karvasara

Karvasara (Carex hirta) on monivuotinen erilaistähkäinen saralaji. == Ulkonäkö == Karvasara kasvaa 15–50 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat tanakoita, sileitä, kaljuja, kiiltäviä. Tyvitupet ovat tummanpunaruskeita. Juurakko on suikertava, pitkä ja vankka. Lehdet ovat 2–5 millimetriä leveitä, litteitä, kirkkaan- tai harmaanvihreitä, harvaan pitkäkarvaisia, kuten tupetkin. Alimman tähkän tukilehti on tavallisesti kukintoa lyhyempi tai kukinnon pituinen, pitkätuppinen. Hedetähkiä on kaksi tai kolme; tähkäsuomut ovat tavallisesti valkokarvaisia. Emitähkiä on kaksi tai neljä, ja ne ovat 10–45 mm pitkiä, pitkävälisiä sekä pystyjä, alin selväperäinen. Emikukintojen tähkäsuomut ovat 6–8 mm pitkiä, usein hienokarvaisia, pullakkoa lyhyempiä, vaaleita, usein pitkään karheaan otaan päättyviä, keskisuoni vihreä. Pullakot ovat 5–7 mm pitkiä, karkeakarvaisia, lopulta harmaanruskeita, selväsuonisia. Suuota on pitkähkö (2 mm) ja suuodan kärki syvälovinen, kärkiliuskat pitkiä, suippoja.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Karvasara (Carex hirta) == Karvasara Suomessa == Suomessa karvasara kasvaa yleisenä muinaistulokkaana Ahvenanmaalla ja harvinaisena Varsinais-Suomessa. Muualla maassa laji on harvinainen uustulokas Tornion ja Kuusamon korkeudelle asti. Se kasvaa niityillä, töyräillä, poluilla, tienvarsilla, ojissa, sorakuopissa, satamien vanhoilla painolastipaikoilla ja sodanaikaisilla varastoalueilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Karvasara (Carex hirta) * Kasviatlas 2022: Karvasaran (Carex hirta) levinneisyys Suomessa. Luokka:Sarat
Downstream-liiketoiminta

Downstream-liiketoiminta on öljy- ja kaasuteollisuuden osa-alue, johon kuuluu tuotantoketjun loppuvaiheen toiminta aina myymisvaiheeseen asti. Siihen kuuluvat lähinnä raakaöljyn ja maakaasun prosessointi ja jalostaminen sekä muut tuotantoketjun loppuvaiheen toiminnat, kuten tuotteiden jakelu ja markkinointi. Öljy- ja kaasuteollisuudessa käytetyn jaon mukaisesti downstreamin lisäksi muita osa-alueita ovat upstream- ja midstream- liiketoiminta.Upstream, Midstream & Downstream Internet Archive Wayback Machine, julkaistu alun perin Canadian Association World Petroleum Councilin (CAWPC) sivuilla. Viitattu 27.8.2017 Raakaöljyn ja maakaasun jalostaminen on monivaiheinen kemiallinen prosessi, jonka avulla suoraan kulutettaviksi sopimattomat raaka-aineet muokataan käyttökelpoiseen muotoon. Riippuen jalostamisen vaiheesta tuotantoyritys voi olla joko midstream- tai downstream- toimija. Mitä lähempänä tuottajan valmistama tuote on suoraan kuluttajalle myymistä, sitä pitemmällä tuottajan voi katsoa olevan downstream- toiminnassa.What is the difference between upstream and downstream oil and gas operations? Investopedia. Viitattu 27.8.2017 Downstream-tuottajien tuotteet päätyvät kuluttajille useissa eri muodoissa, joita ovat esimerkiksi bensiini, lentopetroli, dieselöljy, lämmitysöljy ja voiteluöljy sekä kaasut ja erilaiset petrokemikaalit, joiden jatkovalmistuksessa öljy- ja kaasutuotteita päätyy esimerkiksi muovin ja synteettisen kumin valmistajille sekä esimerkiksi lääketeollisuuden käyttöön.The Three Oil and Gas Energy Markets: What Is Downstream? STI Group. Viitattu 27.8.217Integrated Oil & Gas Company Investopedia. Viitattu 27.8.2017 Downstream Investopedia. Viitattu 27.8.2017 Upstream, midstream ja downstream ovat liiketalouden käsitteitä, joilla kuvataan tuottajayritysten osallistumista tuotantoketjun vaiheisiin. Raaka- aineita käsittelevä tuottaja harjoittaa upstream-liiketoimintaa ja esimerkiksi kuluttajalle päätyvän tuotteen valmistaja harjoittaa downstream- liiketoimintaa. == Lue myös == * Öljynjalostus == Lähteet == Luokka:Öljynjalostusteollisuus
Villeneuve-Saint-Georges

Villeneuve-Saint-Georges on kunta Ranskassa Val-de-Marnen departementissa Île- de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 20 km Pariisista etelään Seinejoen varrella. Napoleon III rakennutti kaupunkiin linnan suojaamaan Pariisia, joka valmistui vuonna 1876. Nykyään linna toimii paloasemana. 1800-luvulla kaupungista tuli tärkeä rautatieliikennepaikka, kun sinne valmistui vuonna 1847 Euroopan suurin lajitteluratapiha. Ratapiha oli toisessa maailmansodassa liittoutuneiden pommituksien kohteena.Tour de France 2017 ==Tunnettuja kuntalaisia== *Madame de Sévigné (1626-1696), markiisitar, asui useasti kaupungissa. *Victor Duruy (1811-1894), opetusministeri (1863-1869), asui kaupungissa. *Cécile Duflot (1975-), alueministeri (2012-2014), syntyperäinen kaupunkilainen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Val-de-Marnen kunnat
Tunturisara

Tunturisara (Carex bigelowii) on monivuotinen tuntureilla kasvava saralaji. == Ulkonäkö == Tunturisara kasvaa 10–40 senttimetriä korkeaksi. Juurakko on pitkä, vankka ja pitkähaarainen. Varsi on pysty, paksu, jäykkä, täyteinen, teräväsärmäinen ja sileä sekä yläosasta karhea. Tyvitupet ovat puna- tai kellanruskeat, kiiltävät, ehytlaitaiset, lavattomat ja pitkään säilyvät. Lehdet ovat ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 3–7 mm leveä, köliselkäinen ja laidoilta ylöspäin kiertyvä. Lehtien yläpinta on sileä sekä tummanvihreä ja alapinta on himmeä sekä nystermäinen. Kukinnon alimman tähkän tukilehti on kukintoa lyhyempi ja mustakorvakkeinen. Kukinto on monitähkäinen. Emi- ja hedekukat ovat eri tähkissä eli tunturisara on erilaistähkäinen saralaji. Hedetähkiä on yksi tai joskus kaksi ja emitähkiä kaksi tai kolme kappaletta. Hedetähkät ovat kukinnon latvassa ja emitähkät tyvellä. Tähkät ovat 10–35 mm pitkiä, pitkulaisia, lähekkäisiä, pystyjä ja alimmat lyhytperäisiä. Hedekukka on kolmiheteinen, emikukka kaksiluottinen, pullakon ympäröimä. Tähkäsuomut ovat noin 3 mm pitkiä, tylpähköjä, otakärkisiä, kapealti kalvolaitaisia ja mustanruskeita, keskisuoni vihreä. Pullakot ovat 2,5–3,5 mm pitkiä, suonettomia, vaaleanvihreitä tai tummanruskeita, odattomia. Tunturisaran hedelmä on pähkylä pullakon sisällä.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturisara (Carex bigelowii) Tunturisara voidaan jakaa neljään alalajiin.Plants of the World Online: Carex bigelowii Viitattu 4.12.2021. Alalajeja ovat siperiantunturisara (subsp. arctisibirica), amerikantunturisara (subsp. bigelowii), euroopantunturisara (subsp. dacica, syn. ridiga), subsp. ensifolia ja subsp. lugens. Tunturisara risteytyy jokapaikansaran (Carex nigra) ja vesisaran (Carex aquatilis) kanssa melko yleisesti tunturialueella. == Levinneisyys == Suomessa tunturisaraa esiintyy Pohjois-Lapissa. Utsjoen ja Enontekiön alueella se on hyvin yleinen. Sen eteläisin esiintymispaikka Suomessa on Posiolla. == Elinympäristö == Tunturisara kasvaa tunturikankailla ja -niityillä, pahdoilla, suonreunoilla, purojen varsilla, lumenviipymillä, poluilla ja tienvarsilla. Suomessa se on yleisin paljakalla ja koivuvyöhykkeessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Tunturisara (Carex bigelowii) Luokka:Sarat
Turkin kansalliskirjasto

Turkin kansalliskirjasto () on 15. huhtikuuta 1946 toimintansa aloittanut Turkin kansalliskirjasto, joka toimii Ankarassa. Yleisölle kansalliskirjasto avautui 16. huhtikuuta 1948. Nykyinen kansalliskirjaston päärakennus valmistui vuonna 1982 ja avattiin kirjaston asiakkaille 5. elokuuta 1983. Kirjaston kokoelmaan kuului 2016 lopussa 1 181 821 kirjaa, 88 018 vanhaa turkkilaista kirjaa, 27 690 käsikirjoitusta, 1 423 harvinaista julkaisua (latinal.), 250 137 sarjajulkaisua (vuosikertaa, noin 10 milj. yksittäistä numeroa tms), 129 260 muita kuin painotuotetta/kirjaa ja 26 362 mikrofilmirullaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Turkey (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) *Türkische Nationalbibliothek (goethe.de) Luokka:Ankaran rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Aasian kirjastot Luokka:Turkkilainen kulttuuri
Tuoksuköynnöskuusama

Tuoksuköynnöskuusama (Lonicera caprifolium) on monivuotinen kukkiva köynnös. Se on suomalaispuutarhojen suosituin kukkiva puuvartinen köynnöskasvi eli liaani. Tuoksuköynnöskuusaman monivuotiset, puutuneet varret kasvavat 2–3 metriä pitkiksi. Lehdet asettuvat varsiin pareittain. Ne ovat ehytlaitaisia, päältä tummanvihreitä, alta vaaleamman sinivihreitä. Noin 5 cm pitkät valkoiset tai punertavat kukat tuoksuvat iltaisin. Tuoksuköynnöskuusama kasvaa luonnonvaraisena Kaakkois-Euroopassa: Itävallasta ja Tšekistä Turkkiin ja Romaniaan ulottuvalla alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Tuoksuköynnöskuusama (Lonicera caprifolium) * ITIS: Lonicera caprifolium * United States Department of Agriculture (USDA): Lonicera caprifolium Luokka:Kuusamat
Ruskeasannan hautausmaa

Ruskeasannan hautausmaa on Vantaan Ruskeasannassa sijaitseva Vantaan seurakuntien hautausmaa. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1887 ja sitä on laajennettu vuonna 1934. Hautausmaan osoite on Ruskeasannantie 2, Vantaa. Hautausmaalla on vuonna 1927 valmistunut siunauskappeli ja pieni sankarihauta- alue, jossa lepää kuusi sankarivainajaa. Sankarivainajat ovat kaatuneet toisessa maailmansodassa vuosina 1939–1944. Ruskeasannan hautausmaan perustamista vauhditti Aleksanteri II:n vahvistama armollinen asetus terveydenhoidosta Suomenmaassa, jonka mukaan hautausmaata ei saanut sijoittaa kaupungin tai kylän rakennettuun osaan. Asutuksen lähellä olevat hautausmaat tuli lakkauttaa kymmenen vuoden kuluessa.Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus terveydenhoidosta Suomenmaassa, Suomen Suuriruhtinanmaan Asetus-Kokous 31/1879, 40 ja 49 §. Asetus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1880. Vantaan Pyhän Laurin kirkon ympärillä olevalle Helsingin pitäjän hautausmaalle asetettiin hautauskielto 1890 siten, että hautauksia sai vuoteen 1901 saakka jatkaa vain poikkeusluvalla. Ruskeasannan hautausmaalle haudattiin ensimmäisen kerran 1888 ja varhaisin säilynyt hautamuistomerkki on vuodelta 1889. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ruskeasannan hautausmaan sivu Luokka:Vantaan hautausmaat Luokka:Ruskeasanta
Athis-Mons

Athis-Mons on kunta Ranskassa Essonnen departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Pariisista etelään Seinejoen varrella. Athis-Mons on perustettu vuonna 1815, kun kaksi kuntaa, Athis-sur- Orgen ja Mons-sur-Orgen yhdistyivät. Kunta sijaitsee Orlyn lentoaseman ja Juvisy-sur-Orgen suuren lajitteluratapihan välissä, jotka ovat myös suuria työllistäjiä kunnan asukkaille. 1600-luvulla rakennettu linna Château d'Athis toimii nykyään kouluna.Tour de France 2017 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Essonnen kunnat
Burning Japan Live 1999

Burning Japan Live 1999 ruotsalaisen melodista death metallia soittavan Arch Enemy -yhtyeen livealbumi, jonka julkaisi Japanissa 23. elokuuta 2000 levy- yhtiö Toy's Factory. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Johan Liiva – laulu * Michael Amott – kitara * Christopher Amott – kitara * Sharlee D'Angelo – basso * Daniel Erlandsson – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2000 konserttitallenteet Luokka:Arch Enemyn albumit
Mustasara

Mustasara (Carex atrata) on monivuotinen, ruohovartinen, löyhästi mätästävä saralaji. Suomen uhanalaisuusluokituksessa laji on silmälläpidettävä. == Ulkonäkö == Mustasara kasvaa 30–70 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty, paksu, jäykkä, yläosastaan kaareva, sileä ja täyteinen. Tyvitupet ovat punaruskeat tai viininpunaiset. Lehdet ovat ruodittomat, tupelliset ja lähes varren pituiset. Lehtilapa on 3–6 millimetriä leveä, litteä ja kellanvihreä. Kukinnon alimman tähkän tukilehti on yleensä kukintoa pitempi, tukilehden tuppi on lyhyt ja vihreä. Kukinto on monitähkäinen, emi- ja hedekukat ovat yleensä eri tähkissä (valeyhtäläistähkäinen sara). Kukinto on 3–6-tähkäinen, tähkät ovat 10–25 mm pitkiä ja liereitä, lähekkäin, aluksi pystyjä, kypsinä nuokkuvia. Latvatähkä on kärjestä emikukkainen, tyvestä hedekukkainen, muut tähkät emikukkaisia. Latvatähkä on lähes perätön, emitähkät ovat perällisiä, alimpien perä tähkän pituinen. Hedekukka on kolmiheteinen, emikukka kolmiluottinen, pullakon ympäröimä. Tähkäsuomut ovat puikeita ja lähes mustia, pullakon pituisia. Pullakot ovat 3–4 mm pitkiä, luumunmuotoisia, tylppiä, suonettomia, vaalean kellanvihreitä, kypsinä ruskeita, pullakon suuota on hyvin lyhyt. Hedelmä on pähkylä pullakon sisällä.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Mustasara (Carex atrata) Mustasara risteytyy harvoin kerosaran (Carex norvegica) kanssa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Suomessa mustasaraa esiintyy harvinaisena Itä- ja Pohjois-Lapissa. Se kasvaa tunturinrinteillä, puronvarsilla, niityillä, vyörysoraikoilla, usein polkujen varsilla. Metsävyöhykkeessä kallioseinämillä. Laji viihtyy runsaskalkkisella, soistuvalla alustalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Mustasara (Carex atrata) * Kasviatlas 2022: Mustasaran (Carex atrata) levinneisyys Suomessa. * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex atrata * Flora of North America: Carex atrata Luokka:Sarat
Luettelo Beechingin leikkauksissa suljetuista rautatieasemista

Beechingin leikkausten ensimmäisessä raportissa (The Reshaping of British Railways, 1963) nimettiin 2 363 rautatieasemaa, joita ehdotettiin suljettavaksi. Tässä on lueteltu raportissa mainitut asemat sekä niiden kohtalot. Aseman nimen perässä oleva vuosiluku on aseman sulkemisvuosi. Jos asemaa ei lopulta suljettu tai se on avattu myöhemmin uudelleen, tämä mainitaan vuosiluvun paikalla. Osa asemista jäi henkilöliikenteen lakkauttamisen jälkeen vielä tavaraliikenteen käyttöön, tai tavaraliikenne lakkautettiin ennen henkilöliikennettä. Kaikkien asemien yhteydessä on kuitenkin ilmoitettu vain henkilöliikenteen lakkauttamisvuosi. == Asemat == === Englanti === === Skotlanti === === Wales === == Huomautukset == == Lähteet == * * === Viitteet === * Beechingin leikkauksissa suljetut
Kuitupalmu

Kuitupalmu (Trachycarpus fortunei) on Aasiasta kotoisin oleva palmulaji. Se kasvaa hitaasti 12 metriä korkeaksi. Kuitupalmua kasvaa yleisesti viljeltynä mutta harvinaisena metsissä 100–2400 metrin korkeudessa Bhutanissa, Intiassa, Myanmarissa, Nepalissa ja Vietnamissa. Kuitupalmun lehdistä saatua kuitua käytetään mattoihin ja luutiin, hedelmistä saadaan vahaa ja siemenistä rohdosainesta. Sen kukkanuppuja käytetään ravinnoksi keitettyinä. == Lähteet == Luokka:Palmukasvit Luokka:Kuitukasvit Luokka:Ihmisravinnoksi käytetyt kasvit
Karhunsara

Karhunsara (Carex ursina) on monivuotinen, hyvin matalakasvuinen arktinen saralaji. Pohjoismaissa laji esiintyy vain Huippuvuorilla, missä se on melko yleinen. == Ulkonäkö == Karhunsara kasvaa vain kahdesta kuuteen senttimetriä korkeaksi. Kasvutapa on tiiviisti mätästävä. Juurakko on lyhyt. Varsi on pysty tai koheneva, sileä. Lehdet ovat 0,5–1 millimetriä leveät, kirkkaanvihreät, kouruiset, karheareunaiset, usein vartta pidemmät. Kukinto on 4–6 millimetriä pitkä pallomainen tähkä, joka on tyvestä hedekukkainen. Tähkäsuomut ovat punaruskeat, tylpät, pullakkoa lyhyemmät. Pullakot ovat kahden millimetrin mittaiset, kellanvihreät, munanmuotoiset, epäselvästi suoniset ja suuodattomat. == Lähteet == Luokka:Sarat
Ferrari GTC4Lusso

Ferrari GTC4Lusso on Ferrarin vuosina 2016–2020 valmistama kolmiovinen shooting-brake-korinen automalli, joka korvasi Ferrari FF:n. Malli esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2016. GTC4Lusson voimanlähteenä on 6,3-litrainen V12-moottori, jonka teho on 680 hevosvoimaa. Voimansiirtona on seitsemänportainen kaksoiskytkinvaihteisto yhdistettynä nelivetoon. Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2016 esiteltiin takavetoinen GTC4Lusso T, jossa on turboahdettu 3,9-litrainen V8-moottori teholtaan 610 hevosvoimaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == GTC4Lusso Luokka:S-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Thaimaan kansalliskirjasto

Thaimaan kansalliskirjasto (, hɔ̌ː.sà.mùt.hɛ̀ŋ.tɕʰâːt) on Thaimaan kuningaskunnan kansalliskirjasto ja maansa suurin kirjasto. Se toimii Thaimaan kulttuuriministeriön alaisuudessa. Kirjaston päätoimipisteet sijaitsevat Bangkokissa, minkä ohella kirjastolla on 17 sivutoimipistettä Thaimaan maakunnissa. Thaimaan kansalliskirjaston päätoimipiste muutti nykyiselle paikalleen Bangkokon Samsen Roadille ja avasi toimintonsa yleisölle 5. toukokuuta 1966. Uusi lisärakennus rakennettiin vuosina 2009-2011, ja avattiin käyttöön 3. lokakuuta 2011. Kansalliskirjaston vuoden 2013 budjetti vastasi 2,9 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kirjaston palveluksessa oli 197 ihmistä. Kansalliskirjaston kokoelmiin kuului 3,24 miljoonaa nimikettä. Kirjastolla on vapaakappaleoikeus Thaimaassa tehtyihin julkaisuihin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *National Library of Thailand (หอสมุดแห่งชาติ) (librarything.com) Luokka:Bangkokin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Aasian kirjastot Luokka:Thaimaalainen kulttuuri
Leisure

__NOTOC__ Leisure on brittipop-yhtye Blurin debyyttialbumi, jonka julkaisi Food Records 26. elokuuta 1991. Albumi saavutti kultastatuksen Britanniassa. Bändin laulaja Damon Albarn piti albumia huonona vuonna 2007. Digitalspy: Damon Albarnin haastattelu == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * AllMusic: Allmusic review * Entertainment Weekly: A–Entertainment Weekly: Album review * Pitchfork: 5.8/10Pitchfork Media: Album review == Lähteet == Luokka:Vuoden 1991 esikoisalbumit Luokka:Blurin albumit
Jäämerensara

Jäämerensara (Carex subspathacea) on monivuotinen saralaji, joka kasvaa Pohjoisen Jäämeren alueella. == Ulkonäkö == Jäämerensara kasvaa 3–15 senttimetriä korkeaksi. Se muodostaa mattomaisia kasvustoja. Varsi on lyhyt, tylppäsärmäinen. Lehdet ovat 1–3 millimetriä leveät, harmaanvihreät, ulospäin kaarevat, litteät tai sisäänkiertyneet. Hedetähkiä on yksi ja emitähkiä yhdestä kolmeen, 0,5–1 cm pitkiä, harsuja. Tähkien tukilehdet ovat kouruiset, niistä alin on kukinnon pituinen. Tähkäsuomut ovat punaruskeat tai kellanruskeat, usein tylpät, pullakkoa lyhyemmät. Pullakot ovat 2,5–3,5 millimetriä pitkät, harmaanvihreät, pullakon suuota on lyhyt. Jäämerensara risteytyy melko usein ruijansaran (Carex salina) kanssa. == Levinneisyys == Jäämerensaraa esiintyy sirkumpolaarisesti eli pohjoisnapaa ympäröiden Jäämeren rannikoilla: Skandinaviassa, Islannissa, Grönlannissa, Huippuvuorilla, Siperiassa, Alaskassa ja Kanadassa. Se kasvaa merenrannoilla samanlaisilla paikoilla rönsysorsimon, käyräsaran ja karhunsaran kanssa.Lansdown, R.V. 2016. Carex subspathacea. The IUCN Red List of Threatened Species. Viitattu 27.8.2017. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Jäämerensara (Carex subspathacea) Luokka:Sarat
Burning Angel

Burning Angel on Arch Enemyn EP-levy, joka julkaistiin japanissa 6. maaliskuuta 2002 levymerkillä Toy's Factory. == Kappaleet == # # # # == Kokoonpano == * Angela Gossow – laulu * Johan Liiva – laulu * Michael Amott – kitara * Christopher Amott – kitara * Sharlee D'Angelo – basso * Daniel Erlandsson – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2002 EP:t Luokka:Arch Enemyn albumit
LINC

LINC (aboratory strument omputer) oli varhainen minitietokone. Tietokoneen suunnitteli Wesley Clark vuonna 1961 ja sen rakensivat vuonna 1962 Charles Molnar ja muita henkilöitä. Tietokone on usein mainittu ensimmäisenä interaktiivisena henkilökohtaisena tietokoneena. Tietokoneella kaikki sen resurssit (eivät vain eräajona) olivat kerralla varattuja yhden henkilön käyttöön. Tietokone vaikutti myöhemmin myös Digital Equipment Corporationin Programmed Data Processor (PDP) -tuotesarjan kehitykseen LINC-8 ja PDP-12 -tietokoneilla. DEC ja Spear valmistivat konetta kaupallisesti, mutta suurin osa 50 yksilöstä valmistettiin Lincoln Labs:ssa. Gordon Bell sanoi tietokonetta ensimmäiseksi henkilökohtaiseksi tietokoneeksi: Clark oli asettanut kriteerejä suunnitelmalleen joita myöhemmin kutsuttiin ”käyttäjäystävällisyydeksi”: * helppo ohjelmoitavuus * helppo kommunikoida käytön aikana * helppo ylläpitää * kyky käsitellä bioteknisiä signaaleja suoraan * kone ei saisi olla liian suuri sen yli näkemiseen * hinta saisi olla enintään 25 000 dollaria Ohjelmistosuunnittelija Mary Allen Wilkes käytti LINC-tietokonetta vanhempiensa kotona Baltimoressa, joka oli mahdollisesti ensimmäinen kerta jolloin henkilö käytti tietokonetta yksityisasunnossa. Wilkes kehitti tietokoneen ohjelmointiympäristön, joka integroitui assemblerin ja editorin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa Luokka:Tietokoneet Luokka:Tietotekniikan historia Luokka:1960-luvun tietokoneet
Mäkihyppy talviolympialaisissa 1936

Vuoden 1936 Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten mäkihyppykilpailu käytiin kisojen viimeisenä kilpailupäivänä 16. helmikuuta. Kiinnostus tapahtumalle oli valtava. Myytyjen lippujen virallinen määrä oli 106 000, kun taas epävirallisten lukujen mukaan Garmisch-Partenkirchenin Olympia- Skistadionin ympärille oli kerääntynyt noin 150 000 henkeä. Kunniapaikoilla katsomossa istuivat Saksan kolmannen valtakunnan johtohenkilöt Adolf Hitler, Hermann Göring ja Joseph Goebbels, yhdessä muiden merkittävien edustajien kanssa. Kilpailuun osallistui 48 hyppääjää 14 eri maasta. Kilpailun ennakkosuosikkeina olivat norjalaiset, joilla oli nimekäs joukkue. Suurimpina niminä heillä olivat edellisten kisojen kultamitalisti Birger Ruud sekä edellisten kisojen pronssimitalisti Kåre Walberg ja maailmanmestaruuskilpailuissa menestynyt Reidar Andersen sekä nuori lupaus Arnholdt Kongsgård. Suurimpina haastajina norjalaisille pidettiin Ruotsin Sven Erikssonia ja Puolan Stanislaw Marusarzia. Kilpailussa hypättiin kaksi kierrosta. Voittajaksi selviytyi Norjan Birger Ruud, joka voitti näin toisen olympiakultansa. Toiseksi sijoittui Ruotsin Sven Eriksson ja kolmanneksi Norjan Reidar Andersen. Isäntämaa Saksan nuori hyppyjoukkue menestyi hyvin, sijoittuen sijoille 10, 12, 17 ja 18. Joukkuekilpailussa ainoastaan Norja olisi ollut Saksaa parempi. Kaikki neljä saksalaishyppääjää kuolivat muutaman vuoden kuluttua toisen maailmansodan uhreina. ==Lopputulokset== Sija Kilpailija Pisteet 1 232.0 2 230.5 3 228.9 4 227.0 5 221.6 6 219.4 7 218.2 8 217.7 9 215.3 10 214.2 11 214.1 12 209.3 13 207.6 14 206.9 15 206.1 16 204.8 17 204.6 18 204.4 19 204.0 19 204.0 21 203.7 22 203.4 23 202.6 24 202.2 25 201.5 26 200.4 27 199.1 28 197.3 29 196.1 30 195.2 31 194.6 32 193.8 33 193.0 34 191.2 35 187.1 36 185.6 37 179.6 38 177.3 39 175.9 40 174.2 41 174.0 41 174.0 43 168.9 44 156.1 45 150.8 46 101.2 47 80.3 \- DNF \- DNS \- DNS ==Lähteet== Luokka:Talviolympialaiset 1936 Luokka:Mäkihyppy olympialaisissa Luokka:Saksan mäkihyppy
Dead Eyes See No Future

Dead Eyes See No Future on Arch Enemyn EP-levy, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2004 levymerkillä Century Media Records. == Kappaleet == # # # # # # # # == Kokoonpano == * Angela Gossow – laulu * Michael Amott – kitara * Christopher Amott – kitara * Sharlee D'Angelo – basso * Daniel Erlandsson – rummut == Arvostelut == * Imperiumi: 6/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2004 EP:t Luokka:Arch Enemyn albumit
Alaskansara

Alaskansara (Carex stylosa) on monivuotinen saralaji, joka kasvaa Pohjoisen jäämeren ja Tyynenmeren pohjoisosan alueella. == Ulkonäkö == Alaskansara kasvaa mätästävästi, 20–40 senttimetriä korkeaksi. Tyvitupet ovat ruskehtavat. Lehdet ovat 2–3 millimetriä leveät. Kukinnossa ylimpänä kasvaa yksittäinen hedetähkä, ja sen alla on kahdesta kolmeen emitähkää. Tähkät ovat 8–15 mm pitkiä, ja alimman tähkän tukilehti on kukinnon pituinen. Tähkäsuomut ovat noin 2 mm pitkät, tummanruskeat ja tylpät. Pullakot ovat 3 mm pitkät, kypsänä kellanruskeat ja nystyiset. Pullakoiden suuodat ovat lyhyitä. == Levinneisyys == Alaskansaraa esiintyy sirkumpolaarisesti (pohjoisnapaa ympäröiden) Jäämeren alueella. Erityisesti se kasvaa kuitenkin Alaskan etelärannikolla. Levinneisyysalueeseen kuuluvat Alaska ja Aleutit, Kanadan rannikot, Grönlanti ja itäinen Siperia. 1930-luvulla laji on löydetty yhdestä paikasta Pohjois- Norjassa.Lansdown, R.V. 2016. Carex stylosa. The IUCN Red List of Threatened Species. Viitattu 27.8.2017. == Lähteet == Luokka:Sarat
Kroatian kansalliskirjasto

Kroatian kansallis- ja yliopistokirjasto Zagrebissa (, lyhenne: NSK) on Zagrebissa sijaitseva Kroatian kansalliskirjasto, joka toimii myös Zagrebin yliopiston kirjastona. Sillä on vapaakappaleoikeus Kroatiassa tehtyihin julkaisuihin. Kirjaston kokoelmat käsittävät noin 3 miljoonaa nimikettä. Kirjastoa johtaa tohtori Tatijana Petrić. ==Historia== Kroatian kansallis- ja yliopistokirjasto kertoo kirjastotoimintansa olevan jatkoa jesuiittojen vuonna 1611 perustaman kollegiumille kirjastoineen. Tuohon oppilaitokseen avattiin 1645 oma kirjastotila, josta piti huolta kirjastonhoitaja. Oppilaitos muutetaan vuonna 1669 Zagrebin akatemiaksi (Academia Zagrabiensis) ja kirjasto kokoelmineent siirretään dominikaaliluostarilta vapautuneeseen rakennukseen. Vuonna 1776, jesuiittojen toiminnan loputtua kolmea vuotta aiemmin, kirjasto siirretään osaksi Kuninkaallista Zagrebin tiedeakatemiaa (Regia Academia Zagrabiensis). Vuonna 1816 annetaan säädös rajoitetusta vapaakappaleoikeudesta, ja kirjaston merkitys alkaa jälleen kasvaa. Vuonna 1837 vapaakappalesäädös laajennetaan koskemaan koko Kroatian ja Slavonian aluetta; kirjasto saa latinalaisen nimen Nationalis Academica Bibliotheca. Vuonna 1874 perustetaan kuninkaallinen Zagrebin yliopisto ja akateemisesta kirjastosta (Bibliotheca Regiae Academiae Zagrabiensis) tulee osa yliopistoa. Kirjasto nimetään yliopiston kirjastoksi. Vuonna 1913 kirjasto muuttaa ensimmäiseen varsinaisesti kirjastolle varattuun rakennukseen Zagrebissa (21 Marko Marulić Square); kokoelmiin kuuluu tällöin 110 000 nidettä. Rakennukseen varatut tilat 500 000 nimikkeelle käyvät kuitenkin ahtaiksi. Vuonna 1988 uuden kansallis- ja yliopistokirjaston rakennustyöt alkavat. 28. toukokuuta 1995 kansalliskirjaston uudisrakennus avaa ovensa yleisölle. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Croatia (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) Luokka:Zagrebin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Euroopan kirjastot
Ristijärven seurakunta

Ristijärven seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Ristijärven kunnan alueella. Seurakunta kuului Kuopion hiippakuntaan ja Kajaanin rovastikuntaan. Ristijärven seurakunta liitettiin vuoden 2021 alussa Paltamon seurakuntaan. == Historia == Ristijärvestä tuli Hyrynsalmen seurakunnan alainen kappeliseurakunta 29. lokakuuta 1805 Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin antamalla määräyksellä. Oman kirkkoherran seurakunta sai vuonna 1923. ==Toimipaikat == Entisen Ristijäven seurakunnan kirkko, jota Paltamon seurakunta hallinnoi, on valmistunut vuonna 1806. Seurakunnalla on myös seurakuntakoti, 1964 valmistunut siunauskappeli sekä partiomaja. == Papisto == === Kirkkoherrat === * 1963–1964: vt. Jussi Vihantola == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ristijärven seurakunnan kotisivut Luokka:Kuopion hiippakunnan entiset seurakunnat Seurakunta
Jäämerenhärkki

Jäämerenhärkki (Cerastium arcticum) on monivuotinen arktinen kohokkikasvilaji härkkien suvussa. Se muistuttaa ulkonäöltään samaan lajiryhmään kuuluvaa kellohärkkiä. Jäämerenhärkki kasvaa tiheästi mätästäen 5–15 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on nystykarvaton ja tiheästi pitkäkarvainen, karvat ovat enintään 3,6 millimetriä pitkiä. Kukkia on yksi tai kaksi, terälehdet ovat valkoiset. Hedelmä on uurnamainen, tyveltä kulmikas kota, siemen on terävänystyinen. Pohjoismaissa jäämerenhärkkiä esiintyy Huippuvuorilla, Karhusaarella ja Jan Mayenilla. Jäämerenhärkin tieteellistä nimeä Cerastium arcticum on aiemmin käytetty myös napakellohärkillä (Cerastium nigrescens var. laxum). == Lähteet == Luokka:Härkit
Aino Takala (laulaja)

Aino Sisko Takala-Anttila (o.s. Takala; 30. huhtikuuta 1938 Ylihärmä – 12. helmikuuta 2020 Helsinki Viitattu 13.2.2020.) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Takala opiskeli vuosina 1958–1960 Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa ja 1960–1964 Sibelius-akatemiassa, jossa hänen opettajinaan toimivat Lahja Linko ja Jolanda di Maria Petris. Myöhemmin 1960-luvulla Takala täydensi opintojaan vielä Italiassa ja Länsi-Saksassa. Suomen kansallisoopperaan hänellä oli kiinnitys vuosina 1963–1988. Lisäksi Takala esiintyi lukuisissa ulkomaisissa oopperataloissa sekä konsertti- ja oratoriosolistina. Takala näytteli pienen oopperalaulajaroolin elokuvassa Runoilija ja muusa (1978) sekä Rikos ja rangaistus (1983). Viitattu 28.8.2017. Takalan isoisä oli tunnettu hevosmies ja kansanmuusikko Matti Edvard Takala. Professori Heikki Ylikangas on hänen serkkunsa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aino Takala Suomen kansallisoopperan esitystietokannassa. Luokka:Suomalaiset mezzosopraanot Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Commelinids

Commelinids ("commelinidit") on yksisirkkaisiin kasveihin kuuluva useiden lahkojen muodostama ryhmä, kladi. Ryhmä on monofyleettinen ja se esiintyy kaikissa Angiosperm Phylogeny Groupin luoman luokittelusysteemin versioissa I, II, III ja IV. Sen edeltäjänä voidaan pitää neuvostoliittolaisen Armen Tahtadžjanin luomassa koppisiemenisten systeemissä (1967) esiintynyttä Commelinidae-alaluokkaa. Ryhmä on yksisirkkaisten kasvien sisällä ainoa erikseen nimetty ryhmä, joka on lahkoatasoa laajempi. Siihen kuuluvat yksisirkkaisten kladogrammin ylimmät haarat, neljä viimeisenä yksisirkkaisten kehityshaarassa eriytynyttä lahkoa: Arecales, Poales, Commelinales ja Zingiberales. APG III -luokittelussa siihen sisältyi erillisenä heimona Dasypogonaceae, joka on myöhemmin viety Arecales-lahkoon. Asparagales-lahko on Commelinids-haaran sisarryhmä. Laskennalliset arviot ryhmän iästä vaihtelevat, mutta Angiosperm Phylogeny Group esittää noin 90 miljoonan vuoden iän luotettavaksi arvioksi. Toisin sanoen ryhmä on syntynyt kasvien evoluutiossa liitukauden keskivaiheilla. Commelinids-ryhmän yhdistävät tuntomerkit ovat erityisesti soluseinän anatomisessa rakenteessa. Soluseinän rakenneosana on UV-valossa fluoresoiva ferulahappo. == Lähteet == * Angiosperm Phylogeny Website === Viitteet === Luokka:Yksisirkkaiset
Paasirikko

Paasirikko (Saxifraga osloënsis) on maailmanlaajuisesti uhanalainen rikkolaji, jota esiintyy vain Etelä-Ruotsissa ja -Norjassa. Norjalainen kasvitieteilijä Gunvor Knaben kuvasi lajin ensimmäisen kerran vuonna 1954. Se on yksi- tai kaksivuotinen lehtiruusukkeellinen ruohokasvi, joka kasvaa ohuen maaperän peittämillä kalkkikallioilla. Paasirikko kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Lehtiruusukkeen lehdet ovat kolmiliuskaisia ja varsilehdet kolmi- tai viisiliuskaisia. Kukat ovat viisilukuiset, lyhytperäiset, terälehdet ovat valkoiset, 3–4 millimetriä. Hedelmä on monisiemeninen pitkulaisen muotoinen kota. Laji on syntynyt mäkirikon ja kalliorikon risteymästä. Risteymän myötä paasirikko on alloploidi (2n=44), koska sillä on moninkertaiset kromosomit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Paasirikko (Saxifraga osloënsis) Luokka:Lehtirikot Luokka:Uhanalaiset kasvit
Djurön piiri

Djurön piiri () sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsin piirit Luokka:Värmdön kunta
Ahdinpallero

Ahdinpallero (Aegagropila linnaei) on pallomaisia kasvustoja muodostava viherlevälaji. == Ulkonäkö == Ahdinpallero on tummanvihreä viherlevä, joka kasvaa kivien pinnalla puolen senttimetrin mittaisina tupsuina tai irrallaan pallomaisena, useamman senttimetrin kokoisena pallona. Se voi muodostaa myös sammalmaisia mattoja. Kasvusto muodostuu tiiviisti rinnakkain kasvavista solurihmoista, joiden haarautuminen on runsasta ja epäsäännöllistä.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ahdinpallero (Aegagropila linnaei) == Elinympäristö == Ahdinpallero kasvaa jopa kahdeksan metrin syvyydessä kivien pinnoilla tai pehmeillä pohjilla. Se on makean veden laji, mutta esiintyy yleisesti Itämeren rantavyöhykkeillä Riianlahdella, Suomenlahdella, Saaristomerellä ja Pohjanlahdella. Pohjoisella Perämerellä se on kivikkopohjien valtalaji. Ahdinpallero esiintyy Suomessa Itämeren rannikolla. Se esiintyy myös järvissä. == Lähteet == * AlgaeBase (taksonomian lähde) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Ahdinpallero (Aegagropila linnaei) Luokka:Viherlevät
Ingarön piiri

Ingarön piiri () sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsin piirit Luokka:Värmdön kunta
Nämdön piiri

Nämdön piiri () sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsin piirit Luokka:Värmdön kunta
Värmdön piiri

Värmdön piiri () sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsin piirit Luokka:Värmdön kunta
Möjan piiri

Möjan piiri () sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsin piirit Luokka:Värmdön kunta
Profile Records

Profile Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, joka erikoistuu muun muassa hip hopiin. Levy-yhtiö perustettiin 14. huhtikuuta 1981. ==Muusikkoja== ===Hip hop=== * 2nd II None * 52nd Street * Caveman * Euro-K * Camp Lo * Dana Dane * DJ Quik * Dr. Jeckyll & Mr. Hyde * Rob Base and DJ E-Z Rock * Nemesis * MOBSKI Zakia/Profile * Poor Righteous Teachers * Derek B * King Sun (Zakia / Profile) * Run–D.M.C. * Nine * Jaybok the City Ace (Zakia / Profile) * Potna Deuce * Ganksta C * Pumpkin * Special Ed * Joint Ventures * Smoothe da Hustler * Sweet Tee & Jazzy Joyce * L.A. Star * Tucka da Huntaman * Prophet L-CEE ===Muita=== * Asher D & Daddy Freddy * Artz & Kraftz * Thom Bishop * Boys Don't Cry * Sharon Brown * Cro-Mags * The Cucumbers * Frighty & Colonel Mite * Leeway * The LeRoi Brothers * Paul Hardcastle * Barrington Levy * MOBSKI Zakia/Profile * Murphy’s Law * Plasmatics * Cutty Ranks * Nardo Ranks * Judy Torres * The Accelerators * The Nils * Moev * Spencer Jones * Wargasm ==Lähteet== Luokka:Hip hop -levy-yhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset levy-yhtiöt
Osuuslaji

Osuuslaji tarkoittaa sijoitusrahaston tietyn tyyppisiä osuuksia. Sijoitusrahastoilla voi olla erityyppisiä osuuksia, tyypillisimmin tuotto- ja kasvuosuuksia. Monissa rahastoissa on myös osuuslajeja, jotka on suunnattu tietyn tyyppisille sijoittajille, kuten omat lajinsa instituutioille ja kuluttaja-asiakkaille. Osuuslajeilla voi olla eri minimimerkintäsumma ja palkkiorakenne. Lisäksi osuuslaji voi olla pörssikaupankäynnin kohteena (ETF- rahastojen osuudet). == Tuotto- ja kasvuosuuksien vertailu == Tuotto- osuuksista maksetaan voitto-osuus käteisenä osuudenomistajien pankkitileille. Maksu tapahtuu Suomessa yleensä vuosittain, mutta se voi tapahtua myös vuosineljänneksittäin tai kuukausittain. Voitto-osuuden suuruus riippuu tavallisesti rahaston arvonkehityksestä. Voitto-osuus voi myös vastata esimerkiksi rahastoon tulleita osinkotuloja siitä riippumatta, onko osuuden arvo noussut vai laskenut. Voitto-osuus verotetaan Suomessa pääomatuloverona tai yhteisöverona sinä vuonna, kun voitto on maksettu. Kasvuosuuksista voitto- osuutta ei makseta. Saadut voitot sijoitetaan uudelleen. Mahdollinen luovutusvoitto realisoituu verotuksessa vasta sitten, kun omistaja luopuu osuuksistaan voitolla. Jos sijoituksesta luopuu tappiolla, veroa ei Suomen verotuksessa jää maksettavaksi lainkaan; sen sijaan syntyy verotuksessa vähennyskelpoinen luovutustappio. === Kasvuosuuksien edut === Kasvuosuuksien etu on verotuksellinen: Veronmaksu lykkääntyy tulevaisuuteen ja toistaiseksi säästetty vero on sijoitettuna sijoituskohteeseen. Etu voi olla merkittävä, varsinkin pitkäaikaiselle sijoittajalle, kunhan verotus ei kiristy.Simola, Ulla: Rahaston kasvuosuus tarjoaa veroedun Taloustaito 1.8.2012 Kasvuosuuksien eduksi voidaan lukea myös se, että sijoituksesta peritään veroa vain, jos sijoitus realisoidaan voitolla ja syntyy luovutusvoitto. Tuotto-osuuksien omistajaa verotetaan voitto-osuuksista vuosittain siitä riippumatta, onko sijoitus voitollinen vai tappiollinen. Tuotto-osuuksien omistaja voi siis joutua maksamaan veroa tappiota tuottavasta sijoituksesta, kun taas kasvuosuuksien omistajalle näin ei käy. === Tuotto-osuuksien edut === Tuotto- osuuksien etu on se, että niistä saa rahaa käyttöönsä tarvitsematta lunastaa osuuksia. Etu on suomalaisen yksityissijoittajan näkökulmasta vähäinen, koska kasvuosuuksista saa saman rahan käyttöönsä yksinkertaisesti lunastamalla voitto-osuutta vastaavan määrän kasvuosuuksia pois. Lisäetuna tuotto-osuuksien omistaja säästää rahaston lunastuspalkkiossa. Koska ulosmaksetut voitot vähennetään tuotto-osuuden arvosta, pienenevät lunastussumma ja lunastuspalkkio samassa suhteessa. Kasvuosuuksissa lunastuspalkkio peritään aikanaan myös osuuden arvoon kertyneitä voittoja vastaavasta summasta. Tuotto- osuuksia hankkivat erityisesti yhteisösijoittajat kuten säätiöt, jotka tarvitsevat säännöllistä tuloa. Tuotto-osuus voi sopia esimerkiksi sellaiselle säännöllistä vuosituottoa tarvitsevalle säätiölle, jonka säännöt eivät salli pääoman vähentämistä osuuksia lunastamalla.Kasvu- vai tuotto-osuus Seligson & Co Oyj, viitattu 23.1.2015 == Lähteet == Luokka:Sijoitusrahastot
Tuotto-osuus

Tuotto-osuus tarkoittaa sijoitusrahaston osuuslajia, jolle maksetaan vuosittain tuotto. Sijoitusrahastossa voi olla tuotonjaon kannalta erilaisia rahasto-osuuksia. Näitä kutsutaan yleensä tuotto-osuuksiksi ja kasvuosuuksiksi. Tuotto-osuuksien omistajille jaetaan vuotuinen tuotto. Tuoton maksaminen vähentää rahasto-osuuden arvoa tuoton verran. Kasvuosuuksien omistajille tuottoa ei jaeta, vaan tuotto kasvattaa osuuden arvoa. Suomen verotuksessa tuotto-osuus on saajalleen verotettavaa pääomatuloa, kun saajana on luonnollinen henkilö. Tuotto verotetaan sinä vuonna, kun se on saatu. Kasvuosuuksien tuotto tulee verotettavaksi vasta, kun kasvuosuudet myydään. Sijoitusrahasto itse ei Suomessa maksa veroa tuotostaan tai kasvustaan. ==Katso myös== * Kasvuosuus * Osuuslaji (tuotto- ja kasvuosuuksien vertailu) ==Lähteet== * Pörssisäätiö: Sijoitus rahasto-opas , 2015 * Taloustaito: Rahaston kasvuosuus tarjoaa veroedun , 1.8.2012 * Sijoitusrahastosta saatavien tulojen verotus, 9.2.2015 Luokka:Sijoitusrahastot Luokka:Tuloverotus Suomessa
Kasvuosuus

Kasvuosuus tarkoittaa sijoitusrahaston osuuslajia, jolle ei makseta tuottoa. Kun tuotot jäävät rahastoon, osuuden arvo kasvaa. Sijoitusrahastossa voi olla tuotonjaon kannalta erilaisia rahasto-osuuksia. Näitä kutsutaan yleensä tuotto-osuuksiksi ja kasvuosuuksiksi. Kasvuosuuksien omistajille ei jaeta rahastosta tuottoa, vaan rahaston saama tuotto kasvattaa kasvuosuuden arvoa. Tuotto-osuuksien omistajille jaetaan vuotuinen tuotto, jolloin tuoton maksaminen vähentää tuotto-osuuden arvoa tuoton verran. Suomen verotuksessa kasvuosuuksille kertynyt tuotto tulee verotettavaksi vasta, kun kasvuosuudet myydään. Sijoitusrahasto itse ei Suomessa maksa veroa tuotostaan tai kasvustaan. ==Katso myös== * Osuuslaji (tuotto- ja kasvuosuuksien vertailu) * Tuotto-osuus ==Lähteet== * Pörssisäätiö: Sijoitus rahasto-opas , 2015 * Taloustaito: Rahaston kasvuosuus tarjoaa veroedun , 1.8.2012 * Sijoitusrahastosta saatavien tulojen verotus, 9.2.2015 Luokka:Sijoitusrahastot Luokka:Tuloverotus Suomessa