Porvoon valtiopäivät

Porvoon valtiopäivät tai maapäivät tai herrainpäivät (, ) olivat Porvoossa Venäjän keisari Aleksanteri I:n määräyksestä maaliskuussa 1809 järjestetty Suomen säätyjen edustajien kokoontuminen. Suomen sota oli tuolloin vielä käynnissä,Jussila 2004, Klinge 1997, Jutikkala & Pirinen 2002, Zetterberg 2003, Eduskunnan kirjasto Historiallisia dokumentteja mutta Venäjän osalta voitettu. Suomalaiset historiantutkijat ovat esittäneet erilaisia tulkintoja siitä, oliko Porvoossa kyseessä Suomen historian ensimmäiset säätyvaltiopäivät vai perinteiset maapäivät, joiden kautta Ruotsin kahdeksan itäistä maakuntaa siirrettiin Venäjän keisarin vallan alle. Myöhemmin 1800-luvulla syntyneen suomalaisen perustuslaillisen tulkinnan mukaan Porvoon valtiopäivillä perustettiin Suomen valtio. Porvoon valtiopäivät avattiin 22. maaliskuuta (J: 10. maaliskuuta) ja päätetiin 19. heinäkuuta (J: 7. heinäkuuta) 1809. == Porvoon valtiopäivien kokoontumiskutsu Suomen säädyille == Keisari Aleksanteri I:n käskykirje, keisarillinen ilmoitus annettu Suomen lähetyskunnan esityksestä ja Kenraali kuvernööri Sprengtporten allekirjoituksella vahvistettuna: Pietarissa, Jul. 20. tammikuuta / Greg. 1. Helmikuuta 1809. koskien Porvoon valtiopäivien järjestämistä, Greg. 10. / Jul. 22. maaliskuuta 1809. kirjeen sivut I. ja II. Tiedosto:Keisarin käskykirje Porvoon valtiopäivistä.jpg|Kokoontumiskutsun etusivu Tiedosto:Keisarin ilmoitus Porvoon maapäivistä.jpg|Kokoontumiskutsun sisäsivu == Valtiopäivien valmistelu == Suomen väliaikainen kenraalikuvernööri Göran Magnus Sprengtporten laati suunnitelman Suomen hallinnosta, jonka keisari vahvisti 1. joulukuuta 1808. Suomen säätyjen lähetystö kävi jo syksyllä vannomassa uskollisuuttaan keisari Aleksanteri I:lle Pietarissa. Sille kerrottiin, että keisari aikoi kutsua valtiopäivät koolle. Sprengtporten sai tehtäväkseen valtiopäivien valmistelut. Suomen säädyt saivat 1. helmikuuta 1809 kutsun kokoontua valtiopäiville Porvooseen. Valtiopäivien paikan valintaan vaikutti se, että Suomen sota oli käynnissä ja Turku ja Hämeenlinna sijaitsivat kaukana Venäjän rajalta. Helsingissä oli ollut paha tulipalo edellisvuonna, eikä siellä ollut sopivia tiloja valtiopäiville, kuin ei myöskään Loviisassa. Niinpä valtiopäivät kutsuttiin Porvooseen, jonka tuomiokirkossa pidettiin avajaiset. Valtiopäivien valtiosalina käytettiin Porvoon kymnaasin eli lukion lukusalia. Pappissääty työskenteli myös kymnaasissa. Aatelis- ja porvarissääty kokoontuivat raatihuoneessa ja talonpoikaissääty laamanni Anders Fabian Orraeuksen talossa. == Valtiopäivien tapahtumat == Keisari määräsi säädyt kokoontumaan maaliskuussa 1809 Porvooseen Ruotsin valtiopäiväjärjestyksen mukaan. Säädyt vannoivat uskollisuuttaan keisarille, joka puolestaan vakuutti pitävänsä voimassa perustuslailliset oikeudet ja liitti ”Suomen kansakuntien joukkoon”. Vala ja vakuutus muodostivat jo keskiajalta periytyvän herruussopimuksen ja oikeustradition. Aleksanteri I antoi hallitsijanvakuutuksensa 29. maaliskuuta 1809. Suomi sai pitää Ruotsin vallan aikaiset lakinsa, uskontonsa ja erioikeutensa, eikä sitä liitetty suoraan Venäjään, vaan siitä muodostettiin autonominen suuriruhtinaskunta, jonka suuriruhtinas Venäjän keisari oli. Suomen perustuslaeiksi jäivät Kustaa III:n aikainen lainsäädäntö, joissa hallitsijalla on suuret valtaoikeudet. Nyt Suomelle luotiin kuitenkin oma erillishallinto. Valtiopäivät vahvistivat keisarin esitykset Suomen hallinnosta. Suomen sotalaitos pysyi entisellään, rahaksi tuli venäläinen hopearupla, Suomesta kerätyt verotulot käytettäisiin ”maan parhaaksi”. Säädyt asettivat ehdokkaansa ensimmäiseen Suomen hallituskonseljiin. Konseljin nimeksi muutettiin myöhemmin Suomen senaatti. Säädyt tekivät myös omia esityksiä ja anomuksia, jotka koskivat esimerkiksi sodan aiheuttamien vahinkojen korjaamista, hallinnon tehostamista, ruotsin kielen asemaa, pappispulan ratkaisemista, koululaitoksen kehittämistä ja lääkintätoimen parantamista. Valtiopäiviä käytiin heinäkuuhun asti, jolloin keisari palasi päättämään ne. Seuraavan kerran valtiopäivät kokoontuivat vasta Aleksanteri II:n kutsuttua Suomen säädyt Helsingin valtiopäiville vuonna 1863. Pitkää valtiopäivien välistä aikaa nimitetään nimillä ”valtioyö” ja ”virkavaltaisuuden aika”. Suomen suuriruhtinaskunnan juoksevat asiat hoidettiin virkamiesten voimin senaatin johdolla. === Tapahtumien kulku === Lähteet: * keskiviikko 22. maaliskuuta. säätyjen oli valtiopäiväkutsun mukaan määrä kokoontua Porvooseen. * lauantai 25. maaliskuuta. keisarilliset airuet kuuluttivat valtiopäivät alkaneeksi (utblåsning) ja säädyt aloittivat toimintansa. * maanantai 27. maaliskuuta. keisari Aleksanteri I saapui Porvooseen, jossa allekirjoitti hallitsijanvakuutuksena tunnetun asiakirjan. * tiistai 28. maaliskuuta. avajaisjumalanpalvelus Porvoon tuomiokirkossa ja avajaiset Porvoon kymnaasin yläsalissa, jossa valtiopäivätanssiaiset. * keskiviikko 29. maaliskuuta. hyllning-tilaisuus Porvoon tuomiokirkossa (säätyjen uskollisuudenvalat ja keisarin hallitsijanvakuutus). * torstai 30. maaliskuuta. alkoi varsinainen valtiopäivätyö. * tiistai 18. heinäkuuta. keisari saapui Porvooseen, valtiopäivätanssiaiset kymnaasin yläsalissa. * keskiviikko 19. heinäkuuta. valtiopäivien päättäjäisjumalanpalvelus tuomiokirkossa ja päättäjäiset kymnaasin yläsalissa. == Keisarin vakuutus == Lähteet: == Osallistujat == Aleksanteri I:n seurueeseen kuuluivat valtiosihteeri Mihail Speranski, ulkoministeri Nikolai Rumjantsev ja sotaministeri Aleksei Araktšejev. Valtiopäiville osallistui eri säädyistä edustajia seuraavasti:Porvoon valtiopäiväin jäsenet. Uusi Suometar, 28.3.1909, no. 72, s. 7. Viitattu 1.1.2021. * Aateli 75 edustajaa, puhemiehenä maamarsalkka, kreivi Robert Wilhelm De Geer * Papisto 8 edustajaa, puhemiehenä Turun piispa Jakob Tengström * Porvaristo 19 edustajaa, puhemiehenä kauppias Kristian Trapp Turusta * Talonpojat 30 edustajaa, puhemiehenä herastuomari Pehr Klockars Uudenkaarlepyyn pitäjästä Suomalaisen aatelin 205 suvusta 130 jäi pois kustannusten tai varovaisuuden takia. 60 aateliston edustajaa ei osallistunut avajaisiin, mutta tuli myöhemmin paikalle. Porvariston edustajista suurin osa oli kauppiaita. == Seuraelämä == Avajaispäivän iltana järjestettiin suurelliset tanssiaiset, joihin keisari saapui kuuden hevosen vetämillä vaunuilla juhlavalaistun kaupungin läpi. Tanssiaisiin osallistui myös maaherran 18-vuotias tytär Ulrika Möllersvärd, joka herätti 32-vuotiaan keisarin huomion. Kohtaamisesta tehtiin pilkkalauluja. Mika Waltari on kuvannut Möllersvärdin ja Aleksanteri I:n oletettua suhdetta romaanissaan Tanssi yli hautojen, josta tehtiin elokuva vuonna 1950. Viitattu 10.11.2015 ==Myöhempiä tulkintoja == Suomalaiset tulkitsivat keisarin hallitsijanvakuutuksen ja säätyjen uskollisuudenvalan kaksipuoliseksi valtioteoksi, jonkinlaiseksi valtiosopimukseksi, jota kumpikaan osapuoli, Suomen kansa ja keisari, ei voinut yksipuolisesti sanoa irti. Venäläisetkään eivät kiistäneet Suomen valtiollista statusta ennen 1800-luvun loppua. Heidän tulkintansa lähti siitä, ettei keisari ollut voinut luvata suomalaisille sellaista asemaa, joka olisi ollut vastoin hänen itsevaltiuttaan. Paljon on kiistelty siitä, miksi Suomelle annettiin Porvoossa autonominen asema. Ulko- ja turvallisuuspoliittiset tekijät olivat selvästi taustalla Suomen aseman muuttuessa. Suomi valloitettiin, jotta siitä tulisi Venäjän etuvartio ja Pietarin läntinen suoja-alue. Autonomian avulla suomalaiset saataisiin varmimmin suosiollisiksi uudelle hallitsijalle. Venäjän kehittymättömästä hallinnosta myös puuttuivat hallintorakenteet, joihin Suomen vastaavat elimet olisi voitu yhdistää. Professori Osmo Jussilan mukaan on selvää, että keisarin hallitsijanvakuutuksen ja säätyjen uskollisuudenvalan avulla ei perustettu mitään valtiota. Vala ja sitä seurannut vakuutus yhdessä muodostivat niin sanotun ”herruussopimuksen”, joka oli vanha, jo keskiajalta peräisin oleva hallitsijanvaihtoihin liittyvä traditio, eikä moderni valtiosopimus, jollaiseksi myöhemmät suomalaiset oikeustaistelijat sen tulkitsivat. Siinä hallitsija ja säädyt sitoutuivat ylläpitämään olemassa olevaa oikeusstatusta. Tämän statuksen perusteita tarkoittivat keisarin vakuutuksen kiistellyt sanat ”perustuslait” ja ”konstitutioiden mukaiset oikeudet”. Jussila on myös huomauttanut, että ranskankielisessä Porvoon valtiopäivien julistuksessa todettiin, että ”tästä lähtien Suomi on sijoitettu kansakuntien joukkoon” (désormais la Finlande est placée au rang des nations). Jostain syystä ilmaisu käännettiin suomalaisissa historiallisissa teoksissa sanoilla ”koroitettu kansakuntien joukkoon”.Osmo Jussila: Suomen historian suuret myytit, 2007.Zetterberg et al., Suomen historian pikkujättiläinen, 2003. Porvoon 1809 säätyjen kokous on ollut kiistakysymys aina 1800-luvun lopulta lähtien sekä politiikassa että historiatieteessä. Esimerkiksi Leo Mechelinin mukaan Suomen ja Venäjän yhteys oli vain suvereenien valtioiden personaaliunioni, mutta useat muut suomalaiset ja etenkin venäläiset tutkijat ovat katsoneet Suomen erityisaseman perustuneen keisarin tahtoon ja olleen kumottavissa.Jussila 2004 Nimitys ”valtiopäivät” on vakiintunut, mutta jotkut historiantutkijat puhuvat ”maapäivistä”, joka on suora käännös ruotsinkielisestä nimestä ”Borgå lantdag”. On myös huomautettu, ettei ruotsinkielistä parlamenttia tavallisesti tarkoittavaa sanaa ”riksdag”, valtiopäivät tai valtakunnanpäivät, voitu käyttää, koska ei ollut valtakuntaakaan. Aki Rasilainen katsoo teoksessaan Porvoon valtiopäivien poiskirjoitettu historia (Warelia, 2024), että perinteinen käsitys autonomiasta pätee. Erityisesti Osmo Jussila edusti kantaa, että kyseessä oli maapäivät, ja Rasilainen osoittaa Jussilan argumenteissa puutteita. Jussila on hänen mukaansa vääristellyt yhtä sitaattia ja irrottanut sitaatteja kontekstistaan ja siis Rasilaisen mukaan siten syyllistynyt tiedevilppiin.Artemis Kelosaari, Kansallisromantikot ­olivat oikeassa: Suomi nousi kansakunnaksi, Suomen Kuvalehti 15.8.2024 == Valtiopäivät taiteessa ja merkkipäiväteoksissa == === Muistomitalissa === * Porvoon valtiopäivien muistomitali on hopeinen muistomitali, jonka Aleksanteri I luovutti Porvoon valtiopäiville osallistuneille talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajille. === Maalauksissa ja veistoksissa === * Porvoon valtiopäivien avajaiset, Robert Wilhelm Ekmanin maalaus vuodelta 1858 *Aleksanteri I ja Porvoon valtiopäivät 1809, Emil Wikströmin veistos vuodelta 1903. === Maalaustaiteen luonnoskuvissa === * R. W. Ekmanin luonnos; Porvoon maapäivät, hallitsijavakuutus tuomiokirkossa 29. maaliskuuta 1809. === Postimerkkitaiteessa === * Vuonna 2009 Suomen posti julkaisi Porvoon valtiopäivien 200-vuotismuistoksi Tapani Aartomaan suunnitteleman neljän postimerkin pienoisarkin 1809 – Kansakuntaa rakentamaan. Postimerkkien hahmot ovat keisari Aleksanteri I sekä kreivit G. M. Sprengtporten, C. E. Mannerheim ja G. M. Armfelt. === Myöhemmissä muisto- ja erikoisrahoissa === * Vuonna 2009 Suomen Rahapaja laski liikkeelle Suomen autonomian alun 200-vuotismuistoksi 2 euron erikoisrahan, joka kuvaa Porvoon tuomiokirkon julkisivua. == Galleria == Porvoon valtiopäivien juhla- ja kokouspaikat Tiedosto:Borgå - Johan Knutson - Finland framställdt i teckningar - 48.jpg|Yleiskuva Porvoon kaupungista. Tiedosto:Kansallismuseo valtaistuin.jpg|Aleksanteri I:n Porvoossa käyttämä valtaistuin kuuluu Suomen kansallismuseon kokoelmiin. Istuimen teetti vuonna 1797 keisari Paavali I. Valtaistuin on valmistettu lehmuksesta. Tiedosto:Porvoo Cathedral 01.jpg|Porvoon tuomiokirkko, jossa valtiopäivien avajaiset pidettiin. Tiedosto:Borgå gymnasium.jpg|Porvoon kymnaasi, jossa pappissääty kokoontui ja jonka lukusalia käytettiin valtiosalina. Tiedosto:Porvoo Old Town Hall.jpg|Porvoon raatihuonessa pidettiin aatelis- ja porvarissäätyjen kokoukset. Tiedosto:Domkapitelshuset i Borgå.jpg|Porvoon tuomiokapitulin talo. ==Lähteet== === Kirjallisuutta === * Osmo Jussila, (2004): Suomen Suuriruhtinaskunta 1809–1917. ISBN 951-0-29500-0. * Jutikkala, Eino – Pirinen, Kauko (2002): Suomen historia. ISBN 951-0-27217-5. * Klinge, Matti (1997): Keisarin Suomi. ISBN 951-50-0682-1. * * * Zetterberg, Seppo (2003): Suomen sota. Teoksessa Zetterberg, S. (toim.), Suomen historian pikkujättiläinen, s. 361–372. ISBN 951-0-27365-1. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Tietoa Porvoon valtiopäiviin liittyvästä lähdekokoelmasta arkistolaitoksessa * Porvoon valtiopäivät 25.3.–19.7.1809, Eduskunnan kirjaston sivut * Demokratian polku 2 – Porvoon valtiopäivät 1809 Nuorten eduskunta * *Autonomian jäljillä, Yle Areena * Ylen Elävä arkisto: Porvoon valtiopäivät 1809 * Merkkivuosi 1809 * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:92.1 Suomen historia