Jakuutit

Jakuutit eli sahat (jakuutiksi сахалар, sahalar) ovat turkkilais-tataarilainen kansa Itä-Siperiassa Sahan (ent. Jakutian) tasavallassa. Jakuutteja on yhteensä noin 450 000\. Jakuutit muodostavat 45,5 prosenttia tasavallan väestöstä ja ovat näin suurin etninen ryhmä tasavallassa. Jonkin verran jakuutteja asuu myös Sahan naapurialueilla, muun muassa Evenkiassa. Idässä jakuuttien asuinalue ulottuu Ohotanmerelle. He puhuvat turkkilais- tataarilaiseen ryhmään kuuluvaa jakuuttia. Jonkin verran sekoittumista samalla alueella asuvien venäläisten ja evenkien kanssa on tapahtunut, mutta yleensä jakuuttien kanssa avioituneet jakuuttilaistuvat. Uskonnoltaan jakuutit ovat ortodokseja, mutta heillä on säilynyt paljon piirteitä ja tapoja omasta uskonnostaan. ==Elinkeinot== Jakuuttien perinteisiä elinkeinoja ovat asuma- alueensa pohjoisosassa poronhoito, metsästys ja kalastus, etelässä lisäksi maanviljelys ja nautakarja- ja hevostalous. Jakuutit on myös tunnettu taitavina kauppiaina. Näiden perinteisten elinkeinojen lisäksi noin 30 % jakuuteista saa nykyisin elantonsa teollisuudesta, kaupasta ja hallinnosta. ==Alueellinen sijoittuminen== Jakuutit eräillä alueilla Alue Määrä Prosenttia alueen väestöstä Tieto vuodelta Sahan tasavalta 432 290 45,539 2002 Habarovskin aluepiiri* 1 454 0,101 2002 Moskovan kaupunkialue 1 448 0,014 2002 Irkutskin alue** 992 0,038 2002 Evenkia 991 5,600 2002 Pietarin kaupunkialue 847 0,019 2002 Primorjen aluepiiri 703 0,034 2002 Novosibirskin alue 473 0,018 2002 Magadanin alue 469 0,257 2002 Krasnojarskin aluepiiri 332 0,011 2002 Amurin alue 314 0,035 2002 Burjatia 283 0,029 2002 Sverdlovskin alue 277 0,006 2002 Moskovan alue 242 0,004 2002 Tšitan alue*** 206 0,019 2002 Altain aluepiiri 145 0,006 2002 Tomskin alue 128 0,012 2002 Sahalinin alue 120 0,022 2002 Krasnodarin aluepiiri 114 0,002 2002 Venäjän federaatio yhteensä 443 852 0,306 2002 UkrainaUkrainan vuoden 2001 väestönlaskenta 304 0,001 2001 * Sisältää Juutalaisten autonomisen alueen ** Sisältää Ust-Ordan Burjatian autonomisen piirikunnan *** Sisältää Agin-Burjatian autonomisen piirikunnan == Historia == Jakuuttien esi-isät saapuivat Sahan alueelle 900-luvulla Sajanin vuoristosta. Uusilla asuinsijoillaan he sekoittuivat pohjoisten alkuperäiskansojen kanssa ja niin syntyi nykyinen jakuuttikansa. Ensimmäinen kirjallinen maininta jakuuteista on vuodelta 1620, jolloin tataarit ilmoittivat heidät veronalaisikseen. Ensimmäinen venäläisten valloitusretki jakuuttien asuinalueelle tapahtui 1632, mutta vasta 1800-luvulla alue tuli kiinteämmin Venäjän yhteyteen. Jakuutteja alettiin käännyttää ortodoksikristityiksi 1600-luvulla, mutta he ovat säilyttäneet monia šamanistisia piirteitä. Jakuutteja oli 1930-luvun alussa noin 250 000. == Genetiikka == Jakuuttimiehet kuuluvat pääosin haploryhmään N. 86,2 prosenttia heistä kuuluu sen alaryhmään N1c ja 3,8 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Heidän muita haploryhmiään ovat muun muassa C-M217 (4,9%) ja R1a (3,5 %). Mitokondrion DNA:n yleisimmät haploryhmät ovat C (43,6 %) ja D (29,4 %). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Henkienmanaajat Helsingissä ja muualla. Jakuuttien maassa ei "noita-Kalliota" pantaisi kiinni, Suomen Kuvalehti, 10.09.1932, nro 37, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Sahan tasavalta Luokka:Siperian etniset ryhmät Luokka:Turkkilaiset kansat Luokka:Arktisen alueen alkuperäiskansat