EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luodon seurakunta

Luodon seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Pedersören rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Luodon kunnan alueella. ==Historia== Luodon seurakunta kuului alkujaan osana Pietarsaaren seurakuntaan. Vuonna 1783 sille myönnettiin lupa rakentaa oma kirkko ja seurakunta sai kappeliseurakunnan oikeudet kirkon valmistuttua vuonna 1787. Vuonna 1864 Luoto erotettiin omaksi kirkkoherrakunnakseen. 1916 seurakunnan alueelle perustettiin Hannulan rukoushuoneyhdistys, joka ylläpitää omaa rukoushuonettaan. ==Toimipaikat == Luodon kirkko on valmistunut vuonna 1787. == Herätysliikkeet == Luodon seurakunta kuuluu, Kokkolaa ja Pietarsaarta ympäröivän maaseudun tavoin, ruotsinkielisen rauhansanalais-lestadiolaisen liikkeen voimakkaaseen kannatusalueeseen. Paikkakunnalla on kolme liikkeen rukoushuonetta, joihin kokoontuu sunnuntaisin seuroihin yhteensä noin tuhat henkeä. Liikkeen ruotsinkielinen kattojärjestö Laestadianernas Fridsföreningars Förbund järjestää vuosittaiset, noin 6000 henkeä kokoavat kesäseuransa Luodossa. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Luodon kappeliseurakunnan kappalaisina ja Luodon seurakunnan kirkkoherroina: === Luodon kappeliseurakunta === * 1785–1806: kappalainen Anders Ehström * 1807–1811: kappalainen Zakarias Gallenius * 1815–1833: kappalainen Karl Peter Thoden * 1834–1838: kappalainen Johan Israel Venman * 1840–1849: kappalainen Anders Magnus Jung * 1853–1860: kappalainen Karl August Tallgren * 1861–1870: kappalainen Lars Vilhelm Schalin === Luodon seurakunta === * 1870–1872: kirkkoherra Lars Vilhelm Schalin * 1884–1903: kirkkoherra Gideon Lilius * 1906–1911: kirkkoherra Kaarlo Edvard Forss * 1912–1925: kirkkoherra Anders Sandbacka == Katso myös == * Laestadianernas Fridsföreningars Förbund * Luodon baptistiseurakunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luodon seurakunnan kotisivut Luokka:Porvoon hiippakunnan seurakunnat Luokka:Luoto
Aurejärvi (täsmennyssivu)

Aurejärvi tarkoittaa seuraavia: *Aurejärvi, kylä Pirkanmaalla *Aurejärvi, järvi Pirkanmaalla ==Sukunimi== *Erkki Aurejärvi (s. 1941), siviilioikeuden professori Luokka:Järvien täsmennyssivut
Heinrich Fehlis

Heinrich Fehlis (1. marraskuuta 1906 Wulften, Saksan keisarikunta – 13. toukokuuta 1945 Porsgrunn, Telemark, Norja) oli Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkönä toisen maailmansodan aikana Norjassa. Fehlis oli koulutukseltaan juristi. Hän liittyi 1933 Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen Hitlerin valtaannousun jälkeen. Hän siirtyi 21. huhtikuuta 1940 Osloon Einsatzkommandon päälliköksi, ja saman vuoden marraskuussa hänestä tuli SS-Standartenführer ja Gestapon päällikkö. Tässä tehtävässä hän oli kuolemaansa asti. Kesäkuussa 1944 hänet ylennettiin arvoon SS-Oberführer. Fehlisistä käytetään Norjassa nimitystä "kirjoituspöytämurhaaja". Hän teki päätökset, keitä kidutetaan ja viedään SS-tuomioistuimeen, jossa yleensä tuli kuolemantuomio. 151 norjalaista teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä, useimmat Fehlisin käskystä. Fehlis ampui itsensä, kun sodan lopputulos kävi hänelle selväksi. ==Lähteet== Luokka:Gestapo Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Saksalaiset upseerit Norjassa toisen maailmansodan aikana Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Oravaistenjoen vesistö

Oravaistenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 43) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Oravaistenjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 196,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,22 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Kimo ån alaosan alue (43.001) :* Munsolbäckenin valuma-alue (43.005) :* Björkkärrdiketin valuma-alue (43.006) :* Kimo ån yläosan alue (43.002) ::* Röykas träskin alue (43.003) :::* Agnisbäckin valuma-alue (43.004) :* Hypbäckenin valuma-alue (43.007) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Oravaistenjoen vesistö, vesi.fi Luokka:Suomen vesistöt
Lapuanjoen vesistö

Lapuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 44) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Lapuanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 122,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,92 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Lapuanjoen alaosan alue (44.01) :* Lapuanjoen keskiosan alue (44.02) ::* Kauhavanjoen valuma-alue (44.06) ::* Lapuanjoen yläosan alue (44.03) ::* Nurmonjoen valuma-alue (44.09) ::* Kuortaneenjärven alue (44.04) :::* Alavudenjärven alue (44.05) :::* Kätkänjoen valuma-alue (44.07) :::* Töysänjoen valuma-alue (44.08) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Lapuanjoen vesistö, vesi.fi *
Perhonjoen vesistö

Perhonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 49) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Perhonjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2523,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,35 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Perhonjoen alaosan alue (49.01) :* Perhonjoen keskiosan alue (49.02) ::* Ullavanjoen valuma-alue (49.05) ::* Köyhäjoen valuma-alue (49.06) ::* Halsuanjoen alue (49.03) :::* Penninkijoen valuma-alue (49.04) :::* Venetjoen valuma-alue (49.07) ::* Perhonjoen yläosan alue (49.08) :::* Patananjoen valuma-alue (49.09) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Perhonjoen vesistö, vesi.fi *
Kälviänjoen vesistö

Kälviänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 50) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kälviänjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 324,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,51 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Kälviänjoen alaosan alue (50.001) :* Isosuonojan valuma-alue (50.008) :* Kälviänjoen keskiosan alue (50.002) ::* Vähäjoen alaosan alue (50.004) :::* Vähäjoen yläosan valuma-alue (50.005) ::* Köyrisenojan valuma-alue (50.007) :* Kälviänjoen yläosan valuma-alue (50.003) :* Rimpiojan valuma-alue (50.006) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Kälviänjoen vesistö, vesi.fi *
Lestijoen vesistö

Lestijoen vesistö (vesistöaluetunnus 51) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Lestijoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1 372,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,22 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Lestijoen alaosan alue (51.01) :* Lestijoen keskiosan alue (51.02) ::* Ypyänojan valuma-alue (51.09) ::* Kiviojan valuma-alue (51.06) ::* Lestijoen yläosan alue (51.03) :::* Lestijärven alue (51.04) ::::* Lehtosenjoen valuma-alue (51.05) ::* Sarkojan valuma-alue (51.07) ::* Härkäojan valuma-alue (51.08) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Lestijoen vesistö, vesi.fi *
Kalajoen vesistö

Kalajoen vesistö (vesistöaluetunnus 53) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kalajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 246,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,82 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Siiponjoen–Alajoensuun alue (53.01) :* Vääräjoen valuma-alue (53.09) :* Kalajoen alaosan alue (53.02) ::* Kalajoen keskiosan alue (53.03) :::* Malisjoen valuma-alue (53.06) :::* Kalajoen yläosan alue (53.04) ::::* Settijoen valuma-alue (53.07) ::::* Hautaperän tekojärven alue (53.08) :::::* Kalajanjoen valuma-alue (53.05) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Kalajoen vesistöalue, vesi.fi *
Pyhäjoen vesistö

Pyhäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 54) on Suomen päävesistöalue, jonka pääuoma Pyhäjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3 711,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,16 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Pyhäjoen alaosan alue (54.01) :* Viirelänojan valuma- alue (54.06) :* Vaikonojan valuma-alue (54.09) :* Piipsanjoen valuma-alue (54.07) :* Pyhäjoen keskiosan alue (54.02) ::* Haapajärven alue (54.03) :::* Pyhäjoen yläosan alue (54.04) ::::* Pyhäjärven valuma-alue (Pyhäjärvi) (54.05) :::* Kärsämäenjoen valuma-alue (54.08) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Pyhäjoen vesistöalue, vesi.fi *
Liminkaojan vesistö

Liminkaojan vesistö (vesistöaluetunnus 55) on Suomen päävesistöalue, jonka laskuoja Liminkaoja laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 186,98 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,85 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Liminkaojan alaosan alue (55.001) :* Kauniinkorvenojan valuma-alue (55.004) :* Liminkaojan keskiosan alue (55.002) ::* Liminkaojan yläosan valuma-alue (55.003) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Piehinginjoen vesistö

Piehinginjoen vesistö (vesistöaluetunnus 56) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Piehinginjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 175,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,43 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Piehinginjoen alaosan alue (56.001) :* Ispinäojan valuma-alue (56.005) :* Piehinginjoen keskiosan–Poikajoen alue (56.002) ::* Haarainlammen alue (56.003) ::* Piehinginjoen yläosan valuma-alue (56.004) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == Luokka:Suomen vesistöt
Hautajaisvaakuna

Hautajaisvaakuna (myös hautaus- tai hautavaakuna;Brummer 2011, s. 102 ) on aateliin kuuluneiden miesten hautajaismenoissa lähinnä Ruotsin suurvalta- aikana käytetty vaakuna.Brummer 2011, s. 103 Vaakunat ja vaakunasarjat olivat hautajaiskulkueessa näkyvästi esillä, ja näkyvyyden varmistamiseksi ne olivat usein pitkien tankojen päässä. Vainajan omaa vaakunaa (ns. päävaakuna) kannettiin surulipun kanssa arkun edessä, hänen esi-isiensä vaakunoita (ns. esipolvivaakunat) puolestaan arkun molemmilla puolilla.Brummer 2011, s. 107 Mikäli haudattavana oli aatelissuvun viimeinen miespuolinen jäsen, hautajaisiin tehtiin usein myös erityinen vaakuna, joka murrettiin suvun sammumisen merkiksi. Murrettavaan vaakunaan sahattiin syviä uurteita, jotta se olisi helpompi murtaa. Murtaminen oli erillinen seremonia, jonka suoritti papin sijaan korkeampi upseeri tai virkamies. Murretun vaakunan kappaleet saatettiin myös sirotella hautamultiin ja peittää hautaan.Brummer 2011, s. 108 == Historia == Hautajaisvaakunaperinne sai alkunsa taisteluissa käytetyistä kilvistä, joita vaikutusvaltaiset henkilöt lahjoittivat kirkoille keskiajalla. Sotataidon kehittymisen myötä kilven merkitys taisteluaseena väheni, ja sitä ryhdyttiin käyttämään vaakunana. 1500-luvulla kirkoille lahjoitettiin yhä enemmän kilpiä, joita ei ollut tarkoitettu lainkaan sotimiseen. Vanhimmat ruotsalaiset hautajaisissa kannetut kilvet ovat 1500-luvun lopulta. Hautajaisten jälkeen ne ripustettiin hautakirkon seinälle. Aluksi tällaiset vaakunat oli maalattu puiselle tai joskus myös peltiselle levylle. Myöhemmin aluslevyt alettiin sahata kilven tai koko vaakunan muotoiseksi, ja levyn päälle kiinnitettiin reliefimäinen kilpi ja kolmiulotteinen kypärä ja kypäränkoriste. Vaakunoissa saatettiin myös yhdistellä puuta ja peltiä. Saksankielisiltä alueilta peräisin olleiden kuvanveistäjien vaikutuksesta kilvistä ja muista veistetyistä osista tuli yhä plastisempia ja taidokkaampia.Brummer 2011, s. 104 Kun Ruotsista tuli suurvalta, omien esipolvien tuntemisesta tuli tärkeämpää. Niinpä hautajaissaattueissakin alettiin kantaa päävaakunan lisäksi esipolvivaakunoita. Erillisten kulkueessa kannettavien vaakunoiden sijasta esipolvivaakunat saatettiin myös liittää pienikokoisina päävaakunan ympärille.Brummer 2011, s. 105 Kaukaisimpien esipolvivaakunoiden tekemistä hankaloitti mallikuvien etsintä niitä varten, sillä ensimmäinen painettu ruotsinkielinen vaakunakirja ilmestyi vasta vuonna 1650, ja sekin oli harvinainen.Brummer 2011, s. 106 Hautajaisvaakunoiden käyttö väheni 1700-luvun alussa Pohjan sodan ja ruton myötä. Kun vielä vuonna 1713 toteutettiin omaisuusverouudistus, jonka myötä aatelin taloudellinen asema heikkeni huomattavasti, loistokkaat heraldiset hautajaiset vähenivät. Vaakunoiden käyttö ei loppunut kuitenkaan kokonaan, ja esimerkiksi Porvoon tuomiokirkossa on päävaakuna vuodelta 1752. Vaakunan murtamisperinne jatkui hajanaisena 1800- ja 1900-luvuilla. Viimeinen tunnettu maininta siitä on vuodelta 1932.Brummer 2011, s. 109 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Vaakunat Luokka:Haudat ja hautamuistomerkit Luokka:Hautaus
Akšak

Akšak tai Akshak oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa, lähellä Akkadin pohjoisrajaa. Jotkut tukijat yhdistävät Akšakin babylonialaiseen Upin eli Opisin kaupunkiin. Noin 2500 eaa. Lagašin kuningas Eannatum valloitti Akšakin. Seuraavalla vuosisadalla Akšak vuorostaan alisti valtansa alle sekä Sumerin että Akkadin. Akšakin sijainti on epäselvä, joskin kirjeet Marin kuningaskunnan arkistossa viittaavat siihen, että kaupunki olisi ollut lähellä Eshnunnaa Diyālān jokilaaksossa. == Lähteet == Luokka:Sumerin kaupungit
Fool’s Gold Records

Fool’s Gold Records on itsenäinen levy-yhtiö, jonka toimipaikka sijaitsee Brooklynissa, New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Levy-yhtiön perustivat DJ:t A-Trak ja Nick Catchdubs. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset levy-yhtiöt
Opis

Opis oli kaupunki Babyloniassa, nykyisen Irakin eteläosissa. Kaupungin tarkka sijainti ei ole tiedossa, mutta sen uskotaan olleen Tigriksen varrella, lähellä Diyala-jokea. Babylonian viimeinen kuningas Nabonidus kärsi siellä ratkaisevan tappion Persian Kyyrokselle vuonna 539 eaa. Vuonna 324 eaa. Aleksanteri Suuren armeijan makedonialaiset joukot olivat vähällä kapinoida Opiksessa. == Katso myös == * Akšak == Lähteet == Luokka:Assyrian provinssin kaupungit Luokka:Babylonia
Vitalic

Pascal Arbez (s. 1976), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Vitalic, on ranskalainen elektronisen musiikin artisti. Hänen ensimmäiset singlensä julkaistiin vuosina 1996 ja 1997, mutteivät saaneet merkittävää suosiota underground-skenen ulkopuolella. Hänestä tuli tosin hyviä ystävyksiä Michel Amaton kanssa, joka tunnetaan myös nimellä The Hacker, jonka hän tapasi Laurent Garnier’n yökerhossa Rex. The Hacker kehotti Arbezia lähettämään uudet kappaleensa müncheniläisen levy-yhtiön Gigolo Recordsin omistajalle DJ Hellille. Arbez teki näin, ja International DeeJay Gigolo Records julkaisi hyvin tunnetun Poney EP -levyn vuonna 2001, josta tuli suuri menestys julkaisun jälkeen. Kappaleella ”La Rock 01” Vitalic loi kappaleen, josta tuli hitti vuoden 2001 kesällä. Kappale sisältyi myös useiseen kokoelma-albumeihin. Miss Kittin sisälsi ”La Rock 01” -kappaleen kokoelma-albumillaan On the Road. ==Diskografia== ===Albumit=== *OK Cowboy (2005) *OK Cowboy (2006) *V Live (2007) *Résumé (2007) *Flashmob (2009) *Rave Age (2012) *Voyager (2017) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Vitalic Discogsissa *Vitalic SoundCloudissa Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ranskalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Ranskalaiset house-artistit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet
Flashmob (albumi)

Flashmob on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin PIAS Recordings -levy-yhtiöllä 25. syyskuuta 2009. Vuonna 2012 Independent Music Companies Association myönsi albumille kaksoishopeasertifikaatin, joka merkitsee 40 000 myytyä kappaletta ympäri Eurooppaa. ==Kappaleet== ==Arvostelut== *AllMusic: *Drowned in Sound: 8/10 *Pitchfork: 7.9/10 ==Lähteet== Luokka:Vitalicin albumit Luokka:Vuoden 2009 albumit
Osakelaji

Osakelaji eli osakesarja tarkoittaa saman osakeyhtiön samanlaisten osakkeiden joukkoa. Osakeyhtiöllä on yksi tai useampi osakelaji. == Suomalaisen osakeyhtiön osakelajit == Lähtökohtaisesti suomalaisen osakeyhtiön kaikki osakkeet ovat samanlaisia: ne tuottavat samat oikeudet ja velvollisuudet. Osakkeiden keskinäiset erot määritellään yhtiöjärjestyksessä. Erilajisia ovat osakkeet, joilla on erilainen äänimäärä, erilainen oikeus varojenjakoon (kuten osinkoon) tai jotka yhtiöjärjestyksessä on muuten määrätty erilajisiksi. Äänivallan ja varojenjaon lisäksi osakelajien muita eroja voivat olla muun muassa niihin liittyvät lunastus- ja muuntoehdot. Suomalaisen osakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä on mahdollista määrätä, että yhtiössä on osakelajeja, jotka ovat keskenään täysin samanlaiset. Tällöin kaksi tai useampi osakelaji tuottavat keskenään samat oikeudet ja velvollisuudet. Tällä järjestelyllä voidaan hyödyntää osakelajikohtaista äänestysmekanismia. Tietyissä tilanteissa nimittäin edellytetään, että yhtiökokouksessa päätöstä kannattaa määräenemmistö jokaisen osakelajin edustettuina olevista osakkeista. == Osakelajien käyttötarkoituksia == Perinteisesti eri osakelajeilla on keskitetty yrityksen päätöksentekoa tietyille osakasryhmille. Äänivallaltaan vähäisempi osakelaji on mahdollistanut laajemman pääoman hankinnan ilman, että ydinjoukon päätösvalta yrityksessä pienenee. Osakelajit voivat erota toisistaan myös pörssilistautumisen suhteen. Yksi tai useampi osakesarja voi olla listattu pörssiin (pörssiosake), vaikka toiset eivät olisikaan (listaamaton osake). Esimerkki Sampo Oyj: A-osake listattu, B-osake listaamaton. == Osakelajien nimet == Osakelajit erotetaan toisistaan tavallisesti kirjaimilla, joskus numeroilla. Sarjat voivat olla esimerkiksi A ja B, A ja R tai I ja II. Eri yhtiöissä kirjaimilla voi olla eri merkitys, eikä A-sarja siten automaattisesti tarkoita ”parempaa” sarjaa. Kirjainten tai numeroiden käyttäminen ei ole välttämätöntä, vaan lajit voidaan nimetä myös sanallisesti. Kantaosake tarkoittaa osakelajia, jolla on täysi äänioikeus. Kantaosake voi olla esimerkiksi sarja A tai sarja I. Etuoikeutettu osake tarkoittaa osakesarjaa, joka on oikeutettu osinkoon ennen muita osakkeita (kantaosakkeita) tai jolla on ensisijainen oikeus tiettyyn vähimmäisosinkoon. Etuoikeutettu osake voi olla esimerkiksi sarja B tai sarja II. Etuoikeutetun osakkeen äänivalta voi olla rajoitettu. Etuoikeutettua osaketta ei ole määritelty lainsäädännössä. Etuosake tarkoitti Suomen aiemmassa osakeyhtiölaissa osaketta, johon liittyi taloudellinen etuus yhtiön varoja jaettaessa mutta vain rajallinen äänioikeus. Etuus saattoi liittyä osinkoon, osakkeiden lunastukseen tai muuhun varojenjakoon. Etuoikeutettuja osakkeita voi olla edelleen olemassa. == Asunto-osakeyhtiön osakelaji == Asunto- osakeyhtiössä voi olla vain yksi osakelaji. Asunto-osakeyhtiön kaikki osakkeet antavat samanlaiset oikeudet. Osakkeet poikkeavat kuitenkin keskenään siinä, että ne tuottavat oikeuden hallita eri osakehuoneistoja. == Katso myös == * Sidottu osake * Vapaa osake == Lähteet == Luokka:Arvopaperioikeus Luokka:Osakeyhtiöt Luokka:Sijoittaminen
San Miguel (1773)

San Miguel oli Espanjan laivaston vuonna 1773 vesille laskettu kaksikantinen 74-tykkinen linjalaiva. == Valmistus == Alus oli ensimmäinen Havannassa Gautierin sistema francén mukaan valmistettu. Alus laskettiin vesille tammikuussa 1774 ja otettiin palvelukseen 7. syyskuuta päällikkönään José de Córdova y Ramos.Winfield et al 2023 s. 153-154 == Palvelus == Alus lähti 28. kesäkuuta 1775 Havannasta Astuton ja pienempien alusten kanssa päällikkönään Alonso de Rivas. Se saapui 11. elokuuta saattueen kanssa Cádiziin mukanaan 2,75 miljoonan peson edestä aarteita. Helmikuussa 1776 alus lähti koelaivueen San Eugenion ja Orienten kanssa Cádizista Lángaran johtamaan sotaharjoitukseen, mistä se palasi 28. maaliskuuta. Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi Gibraltarin piirityksessä 10. syyskuuta 1782 aluksen. Se saapui 5. toukokuuta 1783 Portsmouthiin, missä se tutkittiin 17. kesäkuuta - 1. heinäkuuta ja liitettiin 5. tammikuuta 1784 kuninkaalliseen laivastoon nimellä HMS San Miguel.Winfield 2007 s. 87 Alus otettiin palvelukseen 1782 Gibraltarilla päällikkönään Sir Roger Curtis. Aluksen päällikkyyden vastaanotti seuraavana vuonna Sir Charles Knowles aluksen pysyessä Gibraltarilla. Alus purjehti Portsmouthiin, missä se poistettiin palveluksesta toukokuussa 1783. Alus myytiin 1. joulukuuta 1791 Portsmouthissa romutettavaksi 2 020 punnalla. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Espanjan laivaston linjalaivat
Europcar

thumb|Europcarin toimipiste Münchenin lentoasemalla, Saksassa Europcar on ranskalainen autovuokraamoyritys, joka toimii 150 maassa, Euroopan lisäksi Pohjois-Amerikassa, Länsi-Aasiassa, Kanadassa, Australiassa ja Afrikassa. Yritys on perustettu vuonna 1949. Europcar oli Volkswagen Groupin omistuksessa, kunnes se myytiin vuonna 2006 ranskalaiselle Eurazeo- sijoitusyhtiölle 3,3 miljardilla eurolla. Europcar ajautui taloudellisiin vaikeuksiin koronapandemian supistettua matkailua 2020-luvun taitteessa ja joutui velkojiensa haltuun. Vuonna 2021 Volkswagen teki ostotarjouksia Europcarista, ja syyskuussa yhtiön hallitus suositteli niistä tuoreimman (50 senttiä osakkeelta) hyväksymistä. ==Europcar Suomessa== Suomessa Europcar on toiminut vuodesta 1967 ja palvelee yli 30 paikkakunnalla. Lisenssioikeuksien haltija on Interrent Oy. Suomen Europcar osti vuonna 2014 Norjan Europcarin liiketoiminnan. Suomessa Europcar oli ensimmäinen autovuokraamo, jolla oli ISO 14001 ympäristösertifikaatti ja ISO 9001 laatusertifikaatti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Europcar Group-sivut Luokka:Autovuokraamot Luokka:Ranskalaiset yritykset
San Antonio (1761)

San Antonio oli Espanjan laivaston vuonna 1761 vesille laskettu San Genaro -luokan kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva. == Valmistus == Alus tilattiin 20. joulukuuta 1759 Havannasta. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1761. Se sijoitettiin 6. kesäkuuta 1762 aseistamattomana reserviin.Winfield et al 2023 s. 190 == Palvelus == Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen koskemattomana vallatessaan Havannan 13. elokuuta 1762. Se saapui 19. heinäkuuta 1763 Portsmouthiin ja lunastettiin laivastolle 9. maaliskuuta 1764 nimellä HMS San Antonio.Winfield 2007 s. 101 Alus otettiin marraskuussa 1764 palvelukseen Portsmouthin vartiolaivana. Vuonna 1766 aluksen päällikkönä oli Henry Marsh, joka luovutti aluksen marraskuussa 1767 George Tonynille. Vuonna 1769 aluksen päällikkönä oli John Hollwall ja seuraavana vuonna Clark Gayton ja marraskuussa 1770 Edmund Affleck. Alus poistettiin palveluksesta heinäkuussa 1771 ja se myytiin 28. maaliskuuta 1775. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:San Genaro -luokan linjalaivat
Kulta (heraldiikka)

Kulta () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein keltaista väriä, joskin vaakunaa maalattaessa saatetaan käyttää myös kultajauhetta tai lehtikultaa. Tinktuurin ranskan- ja englanninkielinen nimitys or on peräisin latinan kielen sanasta aurum. Muita kultatinktuurista aiemmin käytettyjä, lähinnä runollisia nimiä ovat aurinko (sol) ja topaasi (topaz). == Esimerkkejä == Kokkola.vaakuna.svg|Kokkolan vaakuna Blason fam fr Chemillé3.svg|Chemillén vaakuna Aurskog-Høland komm.svg|Aurskog-Hølandin vaakuna Blason fam fr Gervais.svg|Ranskalaisen Gervais-suvun vaakuna == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kulta Luokka:Tinktuurit
Hopea (heraldiikka)

Hopea () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein valkoista väriä. Toisin kuin kultaa, vaakunoita maalattaessa ei tyypillisesti käytetä aitoa hopeaa tai valkokultaa, sillä ne tummuvat helposti. Myös niissä hopea korvataan valkoisella tai vaaleanharmaalla maalilla. Jos hopeaa halutaan kuvastaa metallilla, käytetään yleensä alumiinia. Muita hopeatinktuurista lähinnä runollisessa mielessä aiemmin käytettyjä nimiä ovat kuu (luna) ja helmi (pearl). == Esimerkkejä == Kontiolahti.vaakuna.svg|Kontiolahden vaakuna Degerfors vapen.svg|Degerforsin vaakuna Blason famille fr Guillemin.svg|Ranskalaisen Guillemin-suvun vaakuna == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hopea Luokka:Tinktuurit
Wish (verkkosivusto)

Wish on yhdysvaltalainen verkkokauppa, jonka tuotteista lähes kaikki ovat kiinalaisia. Verkkokaupan perustivat vuonna 2011 Peter Szulczewski ja Danny Zhang, jotka ovat Googlen ja Yahoon entisiä kehittäjiä. Wishin omistaa vuonna 2010 perustettu ContextLogic. == Mobiilisovellukset == Wishistä on saatavilla iOS- ja Android-käyttöjärjestelmille mobiilisovellus. Pääsovelluksen lisäksi Wishin osastot jakautuvat neljään sovellukseen: * Geek (elektroniikkaa) * Home (kodin sisustustavaroita) * Cute (kosmetiikkaa) * Mama (äitiys- ja vauvatuotteita) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wish.com ** Geek ** Home ** Cute ** Mama * Wish App Storessa Luokka:Yhdysvaltalaiset verkkokaupat
Riveria

Riveria on ammattioppilaitos, jonka pääpaikka on Joensuu. Riveria järjestää monialaista ammatillista koulutusta Pohjois-Karjalan alueella. Perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoja on yli 130. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän organisaatiouudistuksen yhteydessä yhtymän ainoan oppilaitoksen nimeksi tuli Riveria vuoden 2018 alussa. Vuosittain Riveriassa opiskelee yli 17 000 nuorta ja aikuista. Henkilöstöä on noin 800. Riverian keskeisiä koulutusmuotoja ovat ammatillinen koulutus, ammatillinen täydennyskoulutus, oppisopimuskoulutus, vapaa sivistystyö ja kesäyliopistotoiminta. Riverian rehtorina toimii koulutuskuntayhtymän johtaja Esa Karvinen (2016-). Opetushallinnon ammattikoulutuksen opiskelijatilastojen mukaan Riveriassa oli vuonna 2018 yhteensä 6 465 ammatillista perustutkintoa opiskelevaa, ja opiskelijoita oli yhteensä 7 224. Tämän lisäksi oppilaitoksessa opiskelee tuhansia muita opiskelijoita. == Koulutusyksiköt == Riverian koulutusyksiköt sijaitsevat Joensuussa, Kiteellä, Lieksassa, Nurmeksessa, Valtimolla ja Outokummussa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Riverian verkkosivut Luokka:Suomen ammattioppilaitokset Luokka:Joensuun oppilaitokset Luokka:Nurmeksen oppilaitokset Luokka:Outokummun oppilaitokset Luokka:Lieksan oppilaitokset Luokka:Kiteen oppilaitokset
Timo Juhani Grönlund

Timo Juhani Grönlund (s. 3. heinäkuuta 1987 Kitee) on suomalaissyntyinen, Boliviaa edustava maastohiihtäjä. Seuratasolla hän edustaa Andino-seuraa. Hän on kilpaillut FIS-kilpailuissa, MM-hiihdoissa 2019 Seefeldissä ja 2021 Oberstdorfissa. Vuosina 2018 ja 2022 hän edusti Boliviaa talviolympialaisissa. Nuorena Grönlund kilpaili maastohiihdossa 14-vuotiaaksi saakka. Vuonna 2010, kun Grönlund oli opiskelemassa Yhdysvalloissa, hän tutustui bolivialaiseen Leny Huamániin, jonka kanssa hän meni naimisiin La Pazissa vuonna 2011. Opintojen päätyttyä pari muutti Boliviaan, jossa Grönlund kilpaili triathlonissa ja pyöräilyssä. Vuosina 2012 ja 2015 hän voitti Bolivian mestaruuden olympiamatkan triathlonissa. Vuoden 2016 puolivälissä Grönlund otti yhteyttä Bolivian hiihto- ja vuorikiipeilyliittoon, joka myönsi hänelle maastohiihtolisenssin kun Bolivian kansalaisuus oli saatu vuonna 2017. Hän kilpaili Suomessa marras–joulukuussa 2017 saavuttaen FIS-pisteet, jotka riittivät paikkaan Pyeongchangin olympialaisiin 2018. Olympialaisissa Grönlund osallistui 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuun. Hänen ja itävaltalaissyntyisen alppihiihtäjä Simon Breitfuss Kammerlanderin suoritusten myötä Bolivia pääsi ensi kertaa talviolympialaisiin urheilijoiden meriittien ansiosta. Aiemmissa osallistumisissa urheilijat ovat saaneet kiintiöpaikkoja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Bolivialaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yelle

Yelle on ranskalainen yhtye, jonka päälaulaja Yelle (Julie Budet) ja GrandMarnier (Jean-François Perrier) perustivat. Kolmas jäsen, Tepr (Tanguy Destable), liittyi yhtyeeseen ennen heidän esikoisalbuminsa nauhoittamista. Yelle ja GrandMarnier alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2000. Yhtye sai suosiota, kun he julkaisivat varhaisen version kappaleesta ”Je Veux Te Voir” Myspacessa vuonna 2005, joka sijoittui myöhemmin Ranskan musiikkilistojen viiden parhaimman kappaleen joukkoon. Kappaleen suosio Myspacessa herätti myös levy-yhtiön kiinnostuksen, joka asetti heidät työstämään esikoisalbumiaan Pop Up, joka julkaistiin vuonna 2007. Yhtyeen toinen albumi Safari Disco Club julkaistiin vuonna 2011 ja kolmas, Complètement Fou, vuonna 2014. Yhtye on saanut suurta suosiota myös ei- ranskankielisissä maissa. He ovat olleet kiertueilla kansainvälisesti jokaisen albumijulkaisun aikoihin. Yelle on yksi harvoista ranskalaisista yhtyeistä, joka on esiintynyt Coachellassa kolmesti. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== *Pop Up (2007) *Safari Disco Club (2011) *Complètement Fou (2014) *L'Ère du Verseau (2020) ===EP-levyt=== *Je Veux Te Voir (2006) *À Cause des Garçons (2007) *iTunes Festival: London 2008 (2008) *Ce Jeu (2008) *La Musique (2010) *Que Veux-Tu (Remixes) (2011) *Safari Disco Club (Remixes) (2011) *Comme un Enfant (Remixes) (2011) *The Contest Pack (2012) *L’Amour Parfait (2013) *Complètement Fou (Remix) (2015) ===Singlet=== *”Je Veux Te Voir” (2006) *”À Cause des Garçons” (2007) *”Ce Jeu” (2008) *”La Musique” (2010) *”Safari Disco Club” (2011) *”Que Veux-Tu?” (2011) *”Comme un Enfant” (2011) *”L’Amour Parfait” (2013) *”Bouquet Final” (2014) *”Complètement Fou” (2014) *”Ba$$in” (2015) *”Un Million” (2016) *”Ici & Maintenant” (2016) *”Interpassion” (2017) *”Romeo” (2017) *”OMG!!!” (2018) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset duot Luokka:Ranskalaiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:Ranskalaiset popyhtyeet Luokka:Ranskalaiset synthpop-yhtyeet
Siikajoen vesistö

Siikajoen vesistö (vesistöaluetunnus 57) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Siikajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4318,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,18 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Siikajoen alaosan alue (57.01) :* Ohtuanojan valuma- alue (57.09) :* Luohuanjoen valuma-alue (57.08) :* Siikajoen keskiosan alue (57.02) ::* Savalojan valuma-alue (57.07) ::* Lamujoen valuma-alue (57.06) ::* Siikajoen yläosan alue (57.03) :::* Neittävänjoen valuma-alue (57.04) :::* Mulkuanojan valuma-alue (57.05) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Siikajoen vesistöalue, vesi.fi *
Black Panther (soundtrack)

__NOTOC__ Black Panther: The Album, toiselta nimeltään Black Panther the Album (Music From and Inspired by), on Marvel Studiosin tuottaman elokuvan Black Panther soundtrack-albumi, jonka suunnittelivat ja tuottivat yhdysvaltalainen hip-hop artisti Kendrick Lamar ja Anthony Tiffith; elokuvan sävelsi ruotsalainen Ludwig Göransson. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 16. helmikuuta 2018. Albumi ilmestyi 9. helmikuuta 2018, ja siitä julkaistiin kolme singleä: "All the Stars", "King’s Dead" ja "Pray for Me". Elokuvan ohjaaja Ryan Coogler valitsi Lamarin henkilökohtaisesti tuottamaan albumin soundtrackin.Genius: Black Panther: The Album. Lamarin oli alun perin tarkoitus tuottaa elokuvaan vain muutama kappale, mutta hän päätti tuottaa soundtrackin, koska piti elokuvasta hyvin paljon.Ryan Coogler Reveals How Kendrick Lamar Got Involved With Black Panther: The Album. Complex Media 7.2.2018. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Black Panther: The Album AllMusicissa Luokka:Vuoden 2018 soundtrackit Luokka:Kendrick Lamarin albumit
Olhavanjoen vesistö (Perämeri)

Olhavanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 62) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Olhavanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 326,2 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,61 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Olhavanjoen alaosan alue (62.001) :* Kynkäänojan valuma-alue (62.003) :* Vesisuonojan valuma-alue (62.009) :* Olhavanjoen yläosan alue (62.002) ::* Vuosiojan valuma-alue (62.004) ::* Syrjänojan valuma-alue (62.008) ::* Vaaranojan valuma-alue (62.007) ::* Hirviojan valuma- alue (62.005) ::* Paskajoen valuma-alue (62.006) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Kuivajoen vesistö

Kuivajoen vesistö (vesistöaluetunnus 63) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kuivajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1356,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,72 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Kuivajoen alaosan alue (63.01) :* Luujoen valuma-alue (63.06) :* Hamarinjoen valuma-alue (63.07) :* Oijärven alue (63.02) ::* Kivijoen alaosan alue (63.03) :::* Kivijoen keskiosan alue (63.04) ::::* Kivijoen yläosan valuma-alue (63.05) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Kuivajoen vesistö, vesi.fi *
Simojoen vesistö

Simojoen vesistö (vesistöaluetunnus 64) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Simojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3159,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Simojoen alaosan alue (64.01) :* Kuivasjoen valuma- alue (64.06) :* Simojoen keskiosan alue (64.02) ::* Iso Tainijoen valuma-alue (64.07) ::* Portimojärven alue (Simojoki) (64.03) :::* Ruonajoen valuma-alue (64.08) :::* Kämäjoen valuma-alue (64.09) :::* Simojoen yläosan alue (64.04) ::::* Simojärven valuma-alue (64.05) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Simojoen vesistö, vesi.fi *
Bergön seurakunta

Bergön seurakunta () oli Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Bergössä Maalahden kunnan alueella. Se oli osa Maalahden seurakuntayhtymää. Seurakuntayhtymän seurakunnat yhdistyvät yhdeksi Maalahden seurakunnaksi vuoden 2023 alussa. Bergö oli lakkauttamishetkellä Suomen evankelis- luterilaisen kirkon jäsenmäärältään pienin seurakunta. ==Toimipaikat == Bergön kirkko on valmistunut vuonna 1802. == Papisto == Muun muassa seuraavat henkilöt ovat toimineet Bergön kappeliseurakunnan kappalaisina ja seurakunnan kirkkoherroina: === Bergön kappeliseurakunta === * 1850–1853: kappalainen Jakob Esaias Vegelius * 1853–1855: kappalainen Josef Reinhold Hedberg * 1858–1861: kappalainen Karl Gustaf Vallenius * 1864–1869: kappalainen Knut Emil Sonck * 1902–1903: kappalainen Aksel Gunnar Rancken * 1979: vt. kirkkoherra Ralf Sandin * 1982–1999: kirkkoherra Markus Ventin * 2010–2020: kirkkoherra Mats Björklund == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Bergön seurakunnan kotisivut Luokka:Porvoon hiippakunnan seurakunnat Luokka:Bergö Luokka:Maalahden seurakunnat
Diakon

Diakon on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Kaartan ylängöllä 220 kilometriä Bafoulabésta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 33 800 ja keskuskylässä 4 200 asukasta (vuonna 2009). Diakonin kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Diallanin ja Tomoran, lännessä Kayesin piirin Marintoumanian, pohjoisessa Yélimanén piirin Tringan ja Nioron piirin Sandarén sekä idässä Diéman piirin Lakamanén ja Sansankidén kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Väliaikaisia jokia ovat Santama ja Mebiné. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Vallitseva uskonto on islam. Diakonin ohi kulkee Bamakon ja Kayesin välinen maantie RN1. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Diakonissa ja Doualéssa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Harry Krogerus

Harry Verner Krogerus (9. helmikuuta 1917 Helsinki – 1. maaliskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija ja Helsingin hyönteistieteellisen yhdistyksen pitkäaikainen puheenjohtaja ja myöhemmin kunniajäsen. Yhdistys on perustamisestaan lähtien kaksikielinen. Krogerus suoritti filosofian tohtorin tutkinnon 1949. Hän toimi yliopettajana 1953–1974 Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa (Svenska normallyceum) ja rehtorina Töölön ruotsinkielisessä koulussa (svenska samskolan), jossa hän opetti vuodesta 1945 lähtien. Hän julkaisi useita tieteellisiä julkaisuja hyönteistieteen alalta, joissa hän pääasiassa keskittyi perhostutkimukseen. Krogerus edisti aktiivisesti luonnontieteellisten tutkimusten julkaisua kansankielellä, mm. oppikirjojen kirjoittajana ja monivuotisena asiantuntijana Naturväktarna-radio-ohjelmassa. Hän sai professorin arvon 1978. ==Lähteet== * * Luokka:Suomalaiset entomologit Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Diallan

Diallan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa noin 150 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 14 700 ja keskuskylässä 2 700 asukasta (vuonna 2009). Diallanin kunta rajoittuu lounaassa Bafoulabén piirin Kontélan, lännessä Tomoran ja luoteessa Diakonin, koillisessa Diéman piirin Sansankidén ja Diéouran sekä kaakossa Kitan piirin Séféto Nordin ja Séféto Ouestin kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, khasonkoja ja diawandoja. Vallitseva uskonto on islam. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Tenojoen vesistö

Tenojoen vesistö tai myös Tenon vesistö (vesistöaluetunnus 68) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Teno laskee Barentsinmeren Tenovuonoon. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 14 891 neliökilometriä, josta 5 153,84 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 9 738 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 3,1 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Pulmankijoen valuma-alue (68.05) * Tenon alaosan alue (68.01) :* Vetsijoen valuma-alue (68.06) :* Tenon keskiosan alue (68.02) ::* Inarijoen alue (68.03) :::* Inarijoen–Kietsimäjoen valuma-alue (68.04) :* Utsjoen alaosan alue (68.07) ::* Kevojoen valuma-alue (68.09) ::* Utsjoen yläosan valuma-alue (68.08) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Coachella Valley Music and Arts Festival

Coachella Valley Music and Arts Festival (viitataan yleensä nimillä Coachella tai Coachella Festival) on Indiossa, Kaliforniassa, Coloradon aavikon Coachella Valleyssa vuosittain järjestettävä musiikki- ja taidefestivaali. Festivaalin perustivat Paul Tollett ja Rick Van Santen vuonna 1999 ja se on AEG Liven tytäryhtiön Goldenvoicen organisoima. Tapahtumassa esiintyy useiden eri musiikinlajien edustajia, muun muassa rockin, indiemusiikin, hip hopin, reggeatonin sekä elektronisen tanssimusiikin artisteja kuin myös installaatioita sekä veistoksia. Useilla lavoilla soitetaan livemusiikkia tauotta. Päälavat ovat: Coachella Stage, Outdoor Theatre, Gobi Tent, Mojave Tent sekä Sahara Tent; pienempää Oasis Dome -lavaa käytettiin vuosina 2006 ja 2011, uusi Yuma-lava otettiin käyttöön vuonna 2013 ja Sonora-lava vuonna 2017. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Coachella Valley Music and Arts Festivalin kotisivut Luokka:Elektronisen musiikin tapahtumat Luokka:Hip hop -tapahtumat Luokka:Rockfestivaalit Yhdysvalloissa Luokka:Riversiden piirikunta
Näätämöjoen vesistö

Näätämöjoen vesistö (vesistöaluetunnus 69) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Näätämöjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 2 962,48 neliökilometriä, josta 2 354,06 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 608 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 11,36 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Näätämöjoen alaosan alue (69.01) :* Sevettijärven valuma-alue (69.06) :* Näätämöjoen keskiosan alue (69.02) ::* Silisjoen valuma-alue (69.08) ::* Iijärven alue (69.03) :::* Vaijoen alue (69.04) ::::* Nikulasjoen valuma-alue (69.05) :::* Sammuttijoen valuma-alue (69.07) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Coachella

Coachella voi viitata: *Coachella, kaupunki Kaliforniassa *Coachella Canal, akvedukti Kaliforniassa *Coachella Valley Music and Arts Festival, vuosittain järjestettävä musiikki- ja taidefestivaali *”Coachella – Woodstock in My Mind”, Lana Del Reyn kappale vuodelta 2017
Uutuanjoen vesistö

Uutuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 70) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uutuanjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen pinta-ala on 402,94 neliökilometriä, josta 231,95 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 171 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 9,14 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Uutuanjoen alaosan alue (Norjan puolella) (70.000N) :* Mustakurun valuma-alue (Norjan puolella) (70.007) ::* Mustakurun valuma-alue (70.007) :* Uutuanjoen alaosan alue (70.001) ::* Routasenjoen valuma-alue (70.004) ::* Pakanajoen valuma-alue (70.006) :::* Routasenjoen valuma-alue (Norjan puolella) (70.004) ::* Porijärvien alue (70.002) :::* Iso Rovijärven valuma-alue (70.003) :::* Tuulijärven valuma-alue (70.005) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Diokéli

Diokéli on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Manantaliin johtavan maantien varrella 76 kilometriä Bafoulabésta kaakkoon. Kunnassa on 13 100 ja keskuskylässä 1 000 asukasta (vuonna 2009). Diokélin kunta rajoittuu koillisessa Bafoulabén piirin Oualian, kaakossa Bamafélén, lounaassa Koundianin ja luoteessa Mahinan kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Kunnan läpi virtaa Bafingjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 18 kylää. Niistä suurin on 4 900 asukkaan Diakaba. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Diokélissa, Sollossa ja Bérétécoundassa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Reina (1743)

Reina oli Espanjan laivaston vuonna 1743 vesille laskettu Reina-luokan kaksikantinen 74-tykkinen linjalaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Havannasta, missä köli laskettiin 1. toukokuuta 1742. Alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 1743 ja otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1743.Winfield et al 2023 s. 130 == Palvelus == Alus lähti 1747 Cádizista linjalaivojen Nueva Españan ja Conquistadorin sekä fregatti BizarranPuerto Ricoon päällikkönään Alejandro Castelain. Lokakuussa 1747 se saattoi 6-7 aarteita ja tarvikkeita kuljettanutta rahtialusta Veracruzista Havannaan ja edelleen Cádiziin, jonne alus saapui 9. tammikuuta 1748 mukanaan 2,5 miljoonaa hopeapesoa ja elintarvikkeita. Alus lähti 26. joulukuuta 1749 Veracruzista Havannaan ja edelleen Cádiziin mukanaan 4,7 miljoonaa hopeapesoa ja elintarvikkeita. Se saapui 24. huhtikuuta 1750 Cádiziin. Vuodet 1751 ja 1753 alus partioi Välimerellä. Se oli 1755 kunnostettavana La Carracassa. Alus lähti 5. syyskuuta 1759 Cádizista Europan kanssa Havannaan kuljettaen tykkejä ja ampumatarvikkeita. Vuonna 1761 se palasi Cádiziin, mistä alus palasi seuraavana vuonna Havannaan. Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi telakalla olleen aluksen Havannan kukistuessa 11. elokuuta 1762 piirityksen jälkeen. === HMS Reyna === Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi 13. elokuuta 1762 aluksen, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon nimellä HMS Reyna. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1772.Winfield 2007 s. 71 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Reina-luokan linjalaivat