Sirkka-Liisa Sass

Sirkka-Liisa Sass (o.s. Krapinoja, 28. joulukuuta 1938 Mynämäki – 23. kesäkuuta 2022 Helsinki)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 24.7.2022, s. B 24 oli suomalainen lauluntekijä, sanoittaja ja kehotaiteilija, omien sanojensa mukaan myös ”poikkitaiteilija”. Vuonna 2001 hän teki skolioosin vaikeuttamasta elämästään taidenäyttelyn ja dokumenttiromaanin. Hänet tunnetaan erityisesti lukuisista lauluistaan Anneli Saaristolle, kuten "Elän hetkessä", josta tuli Saariston läpimurtoalbumin nimikappale. Sirkka-Liisa Sass käytti myös taiteilijanimeä Sirkka-Liisa Krapinoja-Sass. == Elämä ja ura == Sass suoritti humanistisia ja mainosalan opintoja Turun yliopistossa ja Hampurissa, jossa tapasi tulevan aviomiehensä. Hän asui pitkään Saksassa työskennellen perheenemäntänä ja miehensä yrityksessä ja sai kaksi lasta (tytär 1972–2011 ja poika s. 1974). Sassin aviomies kuoli 2001, ja Sass palasi pysyvästi Suomeen. Pisimpään Sass oli tunnettu lauluntekijänä ja sanoittajana. Hän on tehnyt lauluja muun muassa Anneli Saaristolle ja Kapsäkki-musiikkiteatterille. Vuonna 1991 hän levytti itse omia laulujaan albumille Mä olen nainen, säestäjänä Trio Töykeät. Ensimmäisellä julkaistulla laulullaan ”Elän hetkessä” hän pääsi vuonna 1984 Suomen Euroviisukarsinnan semifinaaliin ja laulusta tuli Anneli Saariston läpimurtoalbumin nimikappale. Vuonna 1991 Sass jakoi ensimmäisen Pilkkalaulun SM-kilpailun voiton Työväen Musiikkitapahtumassa Valkeakoskella laulullaan ”Balladi Suomineidolle”. Sass näki itsensä etupäässä sanoittajana, vaikka useimmat laulunsa hän myös sävelsi itse. Lauluista koottiin vuosien varrella lukuisia lauluiltoja ja kabareenäytöksiä Helsingin piennäyttämöille vaihtelevan ryhmän kera, solisteina muiden muassa Nora Raikamo ja Reeta Viljamaa ja pianistina Michael Kujawa. Konsertti Yksisiipinen enkeli sai useita esityksiä keväällä 2001 Helsingin Avoimet ovet -teatterissa, solistina Anneli Saaristo ja säestäjänä Tessa Virta Trio. Esitys nähtiin myös Turun kaupunginteatterissa ja Tampere-talossa. Syksyllä 2009 uuden Kapsäkki- musiikkiteatterin Allotria-ravintola avattiin teatterinjohtaja, sopraano Reetta Ristimäen aloitteesta Sassin lauluilla, joita tulkitsi teatterin omista muusikoista koottu "Sassin Poppoo", ja esitykset jatkuivat vuoteen 2011 asti. Kapsäkin artistit Maija Ruuskanen ja Veera Railio sovittivat Sassin lauluista kuoro-ohjelmiston, jota Philomela-kuoro on vuodesta 2011 esittänyt muun muassa Espoon Sellosalissa ja Helsingin Kanneltalossa. Vaikean skolioosin ja rintasyövän vuoksi Sass kävi läpi lukuisia leikkauksia. Sass teki selkärankansa oikaisuhistoriaan liittyvän näyttelyn Noidankehä, joka oli esillä Porin taidemuseossa 1999, sitten Kiasmassa keväällä 2001 ja edelleen Lappeenrannassa, Tukholmassa, Itävallan Grazissa ja Englannin Liverpoolissa. Näyttely koostui valokuvista, videoista ja ortopedisista laitteista. Sass kirjoitti kokemuksistaan myös samannimisen dokumenttiromaanin. Vuonna 2011 Sass teki ”puolispontaanin body art -performanssin” tilaisuudessa, jossa yhdysvaltalainen Guerrilla Girls -feministiryhmä oli esiintymässä. Sass meni yleisön eteen ja paljasti yksirintaisen, skolioosin vääntämän ylävartalonsa. Sassille myönnettiin valtion taiteilijaeläke kuva- ja säveltaiteen ansioista. Yksittäisiä Sassin tekemiä lauluja ovat levyttäneet myös muun muassa Hellin Leed, Arja Saijonmaa, Kari Piironen ja Viktor Klimenko. == Teoksia == * Noidankehä. Otava 2001. * Samanniminen näyttelyluettelo Sassin omin tekstein, Porin Taidemuseo 1999. * Omakustanne Riisutut Roolit 22 laulun sanoituksista sekä useita käännöksiä (suomi-saksa-suomi) lied-teksteistä solisteille ja ohjelmavihkoihin. === Levytyksiä === * Mä olen nainen! Sonet 1991. * Yksittäisiä lauluja Anneli Saariston levyillä 1984–1999. * Anneli Saaristo: Kaksi sielua, Sirkka-Liisa Sassin lauluja. Silence 2004. * Riisutut roolit, Sirkka-Liisa Sass’in lauluja. 2CD, Maailman musiikin keskus 2010, esittäjinä Sassin itsensä lisäksi Eeva Manninen, Reetta Ristimäki, Veera Railio, Petri Kaivanto, Maija Ruuskanen, Marko Puro ja Tarja Nyberg == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sirkka-Liisa Sassin kotisivu *Sassin haastattelu Selvis-julkaisussa 1/2003 (Archive.org) *Sass Fono.fi-äänitetietokannassa *Sass Fono.fi- äänitetietokannassa *Sirkka-Liisa Sassista tehty henkilökuva-dokumentti, YLE 2014, 50 min. *Sirkka-Liisa Sassin haastattelu Ilta-Sanomissa 20.6.2021 Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset lauluntekijät Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet