EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Opera seria

pienoiskuva| Opera seria, dramma musicale tai dramma per musica on traagissävytteistä tai muuten vain vakavaa oopperaa 1700- ja 1800-luvuilta. Eniten genren syntymiseen ja sen vakiintumiseen vaikutti libretisti Metastasio, jota pidetään myös tyylilajin mestarina. Metastasio kirjoitti uransa aikana 27 librettoa, mutta monet niistä sävellettiin lukuisia kertoja: Artaserse peräti yli 80 kertaa. Opera serian aikakautena vain koominen opera buffa pystyi suosiossa kilpailemaan sen kanssa. Tyylin oopperat tehtiin lähes aina italiankielisiin librettoihin, vaikka niitä tuotettiin laajalti Italian ulkopuolellakin kuten Habsburgien Itävallassa, Englannissa, Dresdenissä ja muualla Saksassa, jopa Espanjassa. Vain Ranskalla oli oma, erillinen oopperamusiikin tyylinsä. Opera serioissa on lähes poikkeuksetta kolme näytöstä, joissa resitatiivit ja aariat vuorottelevat. Resitatiivit kuljettavat juonta eteenpäin, ja aarioissa joku oopperan hahmoista kuvailee yksinpuheluna näytöksen tapahtumien herättämiä tunteitaan. Ariat olivat yleisesti da capo -muotoisia (eli ABA), mutta joissakin aarioissa kertausta saatettiin lyhentää jättämällä pois ritornello. 1700-luvun puolivälissä monet musiikkivaikuttajat alkoivat arvostella opera seriaa, jonka katsottiin kangistuneen kaavoihin ja etääntyneen kauaksi Jacopo Perin oopperalle asettamista ihanteista. Vuonna 1755 Francesco Algarotti (1712–1764) julkaisi kirjoituksen Soggia sopra l'opera in musica (Essee oopperasta), jossa hän totesi että ”musiikki on rapistunut entisestä arvokkuudestaan ... mikä johtuu pahanlaatuisesta intohimosta kaikkea uutta kohtaan”. Algarottista alkaneessa oopperan uudistusliikkeessä vaikutti monia libretistejä, säveltäjiä ja mesenaatteja, mutta liikkeen keulahahmoksi on musiikin historiassa noussut Christoph Willibald Gluck, jonka Orfeo ed Euridice ja Alceste olivat ensimmäiset uusien ihanteiden mukaisesti sävelletyt oopperat. Gluckin uudistukset eivät kuitenkaan juurtuneet oopperamaailmaan välittömästi, mutta oopperan muotokieli ja librettojen rakenne alkoivat hitaasti muuttua, vaikka vanhan perinteen mukaisia opera serioita sävellettiin vielä 1800-luvun alkupuolellakin. Uudistukset herättivät myös aikanaan vastustusta ja Gluckin oopperoista tehtiin monia parodioita. ==Opera serioita== *Händel: Giulio Cesare, (1724) *Händel: Siroe, Rè di Persia, (1728) *Vivaldi: L'Olimpiade, (1734) *Händel: Ariodante, (1735) *Händel: Serse, (1738) *Gluck: Semiramide riconosciuta, (1748) *Gluck: La clemenza di Tito, (1752) *Mozart: Idomeneo, (1780) *Mozart: La clemenza di Tito, (1791) *Cherubini: Lodoïska, (1791) == Lähteet == Luokka:Oopperan tyylilajit
Shelley Winters

Shelley Winters (alk. Shelley Schrift, 18. elokuuta 1920 Saint Louis, Illinois, Yhdysvallat – 14. tammikuuta 2006) oli juutalaista syntyperää oleva yhdysvaltalainen näyttelijä, joka palkittiin kahdesti sivuosa-Oscar- palkinnolla. Winters esiintyi yli sadassa elokuvassa, joista ensimmäinen oli What a Woman vuodelta 1943. Hänellä oli parhaan naispääosan Oscar-ehdokkaana elokuvista Paikka auringossa (A Place in the Sun, 1951) ja koomisesta roolistaan elokuvassa The Poseidon Adventure vuodelta 1972. Sivuosa-Oscarin hän sai kahdesti: vuoden 1959 elokuvasta Anne Frankin päiväkirja (The Diary of Anne Frank) ja Kosketus onneen (A Patch of Blue, 1966). Nuorena Wintersiä pidettiin kukoistavana kaunottarena, ja hän sai rooleja ulkonäkönsä ansiosta. Niinpä hän meni Paikka auringossa-elokuvan koekuvauksiin ilman meikkiä, ja teki vaikutuksen näyttelijäntaidoillaan. Wintersillä oli lukuisia rooleja myös televisiossa. Winters oli kolme kertaa naimisissa. Hänestä kerrottiin myös monia juoruja. Hänellä väitetään olleen suhde presidentti John F. Kennedyn isän Joseph Kennedyn kanssa, ja ainakin hän oli läheinen Hollywood-näyttelijä William Holdenin kanssa, josta hän kertoo muistelmissaan. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Grand opéra

Grand opéra (ranskaa, suom. "suuri ooppera") on oopperan tyylilaji, joka oli hyvin suosittu varsinkin 1800-luvun puolivälin Pariisissa. Grand opérassa nousivat merkittävään asemaan ulkomusiikilliset asiat: tuotannot olivat suurellisia ja mahtipontisia ja oopperoiden aiheet usein korkealentoisia ja mytologisista hahmoista kertovia. Lajityypin eturivin kannattajia olivat saksalais-ranskalainen säveltäjä Giacomo Meyerbeer ja ranskalainen libretisti Eugène Scribe. ==Grand opéran tunnusmerkistöä== *viisi näytöstä *vahva paikallisväri *valtava esiintyjäjoukko *rakkaustarina *mahtavat kuorot *pitkät balettiosuudet *tunteelliset ja räiskyvät duetot *pitkät vastakkainasettelut, usein sukujen väliset *maata vavisuttava loppu, usein esimerkiksi tulivuorenpurkaus tai laivan uppoaminen ==Esimerkkiteoksia== *Auber: La Muette de Portici (1828) *Rossini: Guillaume Tell (1829) *Meyerbeer: Robert le Diable, (1831) *Halévy: La Juive (1835) *Meyerbeer: Les Huguenots, (1836) *Berlioz: Troijalaiset *Verdi: Aida, (1871) ==Huomioitavaa== Ilman aksenttimerkkiä käytettynä termillä voidaan nykyään viitata myös mihin tahansa suuren kokoluokan oopperaan, esimerkiksi Verdin Don Carlosiin. Luokka:Oopperan tyylilajit
Rehabeam

Rehabeam oli Juudan kuningas isänsä Salomon jälkeen. Hänen historiallisuudestaan ei ole varmuutta, yhden teorian mukaan hän oli kuninkaana 931–913 eaa. Joidenkin uskonnollisten tutkijoiden mukaan, jotka korostavat Raamatussa olevaa ajanlaskua, hänen hallituskautensa alkoi jo niinkin varhain kuin 997 eaa. Raamatun kertomuksen mukaan kansa nousi kapinaan Rehabeamin ensimmäisenä hallitusvuotena, koska hän ei suostunut keventämään isänsä Salomon kansalle asettamaa "raskasta iestä ja kovaa palvelusta". Tämän ikeen on arveltu liittyvän korkeisiin veroihin tai siihen rinnastettavissa olevaan valtiolle suoritettavaan palkattomaan työhön. Kun Rehabeam kieltäytyi suostumasta kansan pyyntöön, kymmenen pohjoista heimoa nousi kapinaan Jerobeamin johdolla, ja muodosti Israelin valtion. Rehabeam jäi hallitsemaan eteläistä Juudan valtiota, johon kuuluivat Juudan ja Benjaminin heimot. Rehabeamin jälkeen tuli Juudan kuninkaaksi hänen poikansa Abiam. == Aiheesta muualla == Rehabeam suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938) Luokka: Juudan kuninkaat
Singspiel

Singspiel () on saksankielinen musiikkiteatterin tyylilaji, jota voidaan pitää eräänlaisena oopperana tai operettina. Singspielille on tyypillistä resitatiivien korvaaminen puhutulla dialogilla. Mozart kirjoitti Wienissä keisari Joosef II:n tilauksesta singspielin Ryöstö seraljista (1782), ja jatkoi tyylilajin parissa oopperoissaan Der Schauspieldirektor (1786) ja Taikahuilu (1791), vaikka Taikahuilu sisältääkin runsaasti vaikutteita myös muista oopperan tyylilajeista. Vaikka useimpien singspielien juoni on koominen ja saattaa sisältää taianomaisia ja satumaisia aineksia, ovat useimmat nykyiseen oopperaohjelmistoon jääneet singspielit, kuten Ludwig van Beethovenin Fidelio (1805) ja Carl Maria von Weberin Taika-ampuja (1821), tyylilajiltaan vakavia. Luokka:Oopperan tyylilajit
Högnäs

Högnäs on kaupunginosa Espoossa. Asuinalue sijaitsee Bodominjärven ja Matalajärven välissä olevalla kannaksella. Maaseutumaisessa kaupunginosassa on omakotitaloasutusta. Kaupunginosana Högnäs ulottuu Kehä III:n luoteispuolella Oittaan eteläpuolelta aina Kulloonsillan tuntumaan asti. Alue on tunnettu suurista luonnonsuojelulain nojalla rauhoitetuista tammista, joista ainakin yksi on saanut aikaan yleisönosastokeskusteluita paikallislehdissä syystä, että se haluttaisiin kaataa ympäristölleen vaarallisena. Bodominjärven ja soistuneen Matalajärven lisäksi alueella on vain vähäisiä pelto-ojia. Bodominjärven etelärannalla on laajahko metsäalue. Högnäsin alueella liikkuu paljon villieläimiä, kuten hirviä, peuroja, rusakoita, kettuja ja supikoiria. Ollaksen pelloilla näkee myös paljon muuttolintuja syksyisin. Matalajärvi on suosittu paikka lintuharrastajien keskuudessa, sillä siellä näkee paljon erilaisia lintuja. Järven rannalla sijaitsee lintutorni, josta voi helposti käydä katsomassa lintuja. Lintutornille pääsee Margretebergin kautta. Espoon sisäinen bussilinja 225 ajaa Högnäsistä Leppävaaran asemalle. == Nimi == Högnäsin nimi tulee Bodominjärven itärannan korkeasta niemestä, jossa oli aikoinaan torppa nimeltä Högnäs. Högnäs tuli paikalle 1950-luvulla syntyneen asuinalueen nimeksi. Vuonna 1982 nimi annettiin kaupunginosalle. Suomenkieliseenä vastineena on ollut esillä nimitys Korkeakannas, mutta se ei tullut käyttöön.Espoon kaupunginosien nimet == Historia == Högnäsin eteläpuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Bembölen alueen suuria viljelysmaita jäi Kehä III:n alle. == Väestö == === Väkiluvun kehitys === ==Lähteet== Luokka:Espoon kaupunginosat Luokka:Vanha- Espoo
Tragédie lyrique

Tragédie lyrique tai tragédie en musique () on oopperan ranskalainen alalaji, joka kukoisti 1600-luvun lopusta 1750-luvulle. Tärkeimpiä tähän genreen luettavien teosten säveltäjiä olivat Jean-Baptiste Lully ja Jean-Philippe Rameau. Tyylin loi 1670-luvulla Jean-Baptiste Lully loi yhdessä libretistinsä Philippe Quinault'n. Sen leviämistä edisti kuninkaan Lullylle myöntämä yksinoikeus musiikkiteatterin järjestämiseen koko Ranskan alueella. Lullyn säveltämät oopperat alkoivat ranskalaisella alkusoitolla, jonka aikana kuningas saapui teatteriin. Nämä alkusoitot olivat tyyliltään juhlallisia ja koostuivat kahdesta osasta, jotka molemmat kerrattiin. Ensimmäinen osa oli tyypillisesti homofoninen ja hidas, ja siinä käytettiin runsaasti pisteellisiä rytmejä. Toinen osa oli nopeampi ja sisälsi fuugamaista imitaatiota. Lully mukautti italialaisen resitatiivin ranskan kielen rytmiin ja intonaatioon. Resitatiiviosien bassolinja oli yleensä rytmikkäämpi ja melodia laulavampi kuin italialaisissa esikuvissaan. Oopperoiden aaria-osat olivat huomattavasti vähemmän koristeellisia kuin italialaisessa oopperassa ja pyrkivät tukemaan libreton draaman kaarta, eivät esittelemään laulajien teknistä taituruutta. Oopperoiden aiheet olivat tavallisesti peräisin antiikin mytologiasta, ja henkilöhahmot olivat yleviä ja vakavia. Oopperoissa ei juuri ollut komedian aineksia. ==Teoksia== *Lully: Atys (1676) *Lully: Armide (1686) *Lully: Acis et Galatée (1686) *Charpentier: La descente d'Orphée aux enfers (1686) *Charpentier: Médée (1693) *Campra: Idoménée (1712) *Rameau: Hippolyte et Aricie (1733) *Rameau: Castor et Pollux (1737) *Rameau: Dardanus (1739) *Rameau: Zoroastre (1749) *Rameau: Les Boréades (1764) Luokka:Oopperan tyylilajit
Mikojan

Mikojan on armenialaislähtöinen sukunimi, jota käyttävät mm. seuraavat henkilöt: * Anastas Mikojan (1895–1978), neuvostoliittolainen poliitikko * Artjom Mikojan (1905–1970), neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija * Boris Mikojan, oikea nimi Pentti Ikonen (1938–2000), suomalainen taidemaalari ja taidekauppias * Matthau Mikojan (1982–), suomalainen muusikko (oik. Matti Mikkonen)
Paavoharju

Paavoharju oli kokeellista ja sävykästä ambient-, virsi-, iskelmä- ja lo-fi- musiikkia tehnyt suomalainen yhtye, jonka kotikaupunki oli Savonlinna. Kokoonpanossa vaikuttivat Lauri Ainala, Olli Ainala, Jenni Yaber (ent. Koivistoinen), Mimosa Virtanen, Johannes Pitkänen, Toni Kähkönen, Joose Keskitalo, Emmi Uimonen, Henri Pulkkinen [aka Paperi T], Anniina Saksa ja mystinen tuottaja Rautavaara. Paavoharjun ensimmäinen, elokuussa 2005 ilmestynyt pitkäsoitto Yhä hämärää keräsi hyviä arvioita niin Suomessa kuin ulkomailla. Paavoharjulla on myös varhaisempaa, julkaisematonta tuotantoa, kuten EP Maxi ranskikset. Vaikka suosio oli pääasiassa rajoittunut pieniin piireihin, yhtye sai ihailijoita myös laajalti tunnetuista artisteista, kuten The Ark -yhtyeen keulakuvasta Ola SalostaVideo (vanhentunut linkki), kirjailija ja toimittaja Neil Straussista sekä lukuisten alteregojen takaa toimivasta J. G. Thirlwellistä. Vuoden 2010 lopulla Fonal Records ja Helmi levyt julkaisivat Lauri Ainalan tuottaman Savonlinna-aiheisen DVD:n Unien Savonlinna. 52 minuutin mittaisen kokeellisen dokumenttielokuvan lisäksi DVD sisältää musiikkivideoita ja livepätkiä vierailevilta ohjaajilta. Paavoharju esiintyi Roskilde Festivalilla 4. heinäkuuta 2009. Yhtye esiintyi tämänkin jälkeen satunnaisesti, kuten Flow-festivaalilla 11. elokuuta 2018. Anniina Saksan laulua kuultiin jo vuonna 2013 ilmestyneellä Joko sinä tulet tänne alas tai minä nousen sinne -albumilla, mutta suuremmassa määrin hän pääsi ääneen vuonna 2018 livekeikkojen laulajana. Anniina on merkittävässä roolissa syyskuussa 2023 julkaistulla Yön mustia kukkia -albumilla, niin laulajana, säveltäjänä kuin sanoittajanakin. Paavoharju ilmoitti lopettavansa toimintansa 1. lokakuuta 2023. == Julkaisut == ;Studioalbumit * * * * Joose Keskitalo & Paavoharju: Happiness (2022) * Yön mustia kukkia (2023) ; ;Kokoelma-albumit * * EP:t * * ;Singlet * Joose Keskitalo & Paavoharju: ”Minä ja kapteeni” / ”Onni” (2005) * ”Uskallan” (2006) ;Livealbumit * Kastoin sulkaa kuulla (2021) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Pitchfork Median Yhä hämärää -arvostelu * Pitchfork Median Laulu laakson kukista -arvostelu Luokka:Suomalaiset yhtyeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zarzuela

Zarzuela (IPA /θarθ'wela/) on espanjalaista lyyristä oopperaa. Nimi tulee espanjan sanasta zarza, joka tarkoittaa karhunvatukkaa – tämä nimi juontaa juurensa Palacio de la Zarzuelaan, Espanjan kuninkaallisten asuinpaikkaan, jonka pihalla kasvoi karhunvatukkaa. Musiikkityyli syntyi juuri palatsin teatterissa 1600-luvulla. Zarzuelaa on kaksi toisistaan eroavaa tyyliä: *barokkizarzuela (noin 1630–1750) *romanttinen zarzuela (noin 1850–1950), joka jaetaan edelleen género grandeen ja género chicoon Zarzuelalla (myös nimellä zarzuelta) on myös merkittävä osa Filippiinien musiikkikulttuurissa. Espanjalaiset valloittajat toivat mukanaan tämän musiikin ja se levisi nopeasti alkuperäisten asukkaiden keskusteen. Luokka:Oopperan tyylilajit Luokka:Espanjan musiikki
Saarbrücken

Saarbrücken on Saarlandin osavaltion pääkaupunki lounaisessa Saksassa Saar- joen varrella lähellä Ranskan rajaa. Vuoden 2020 lopussa kaupungissa oli 175 853 asukasta. Saarbrücken on Saarin hiilikaivosalueen teollisuus- ja kulttuurikeskus, ja raide- ja maantieliikenteen risteyspaikka. Kaupungissa on yliopisto ja modernin taiteen museo. Taloudellisesti mitattuna kaupunki lukeutuu kuitenkin Länsi-Saksan köyhimpiin. ==Historia== Saarbrückenin lähistöllä on ollut roomalaisten ja kelttien asutuksia, mutta kaupungin nimi tulee frankkien linnasta Sarrabrucca, joka puolestaan sai nimensä roomalaisaikaisesta sillasta. Se sai kaupunkioikeudet 1323. Ranskalaiset valloittivat sen vuonna 1793 ja preussilaiset 1815. Vuonna 1919 siitä tuli Saarin alueen pääkaupunki. === Hallintoalueen pääkaupunkina === Saarbrücken oli maailmansotien jälkeisinä aikoina Saarlandin hallintokaupunkina ensin Kansainliiton alaisena Ranskan valvonnassa 1919–1935 ja sitten 1945–1957 toisen maailmansodan jälkeen. ==Maantiede== Saarbrückenissä vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23,0 °C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa. Sadetta saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden vähintään 55 mm kuukaudessa, eniten joulukuussa (93 mm). ==Ystävyyskaupungit== * Nantes (Ranska), 1965 * Tbilisi (Georgia), 1975 * Cottbus (Brandenburg, Saksa), 1987 ==Väkiluvun kehitys== * 1628 4500 as. * 1637 70 as. * 1769 2847 as. * 1802 3110 as. * 1840 4702 as. * 1871 7680 as. * 1890 13812 as. * 1900 23242 as. * 1910 105089 as. * 1920 115850 as. * 1930 128850 as. * 1939 130772 as. * 1950 111696 as. * 1961 131782 as. * 1970 127989 as. * 1975 205400 as. * 1980 193700 as. * 1987 188702 as. * 1997 186700 as. * 2003 181860 as. * 2005 179654 as. * 2020 179349 as. ==Kuvagalleria== Saarbrücken, the square between the Trierer Straße and the Faktoreistraße .jpg|Saarbrücken, Trierer Straßen ja Faktoreistraßen välinen aukio Saarland_Rathaus_Saarbrücken_01.jpg|Saarbrückenin kaupungintalo Schloss_Saarbruecken,_HDR.jpg|Saarbrückenin linna Saarbrücken_Staatstheater.jpg|Saarbrückenin Valtionteatteri 20200124_Bergwerksdirektion_Saarbrücken.jpg|Näkymä Saarbrückenin kaivosviraston edustalla olevalle aukiolle, jossa Europa-galleria nykyään sijaitsee. Saarbrückenin päärautatieasema näkyy oikealla taustalla. == Lähteet == Luokka:Saarlandin kunnat Luokka:Saksan kaupungit Luokka:Entiset pääkaupungit
Dimetyylisulfoni

Dimetyylisulfoni eli metyylisulfonyylimetaani on orgaaninen yhdiste, jonka rakennekaava (CH3)2SO2. Aine tunnetaan yleisesti lyhenteellä MSM, ja se on kasveissa, eläimissä sekä ihmisessä luontaisesti vähäisissä määrin esiintyvä yhdiste, jota luontaistuotevalmisteissa kutsutaan myös orgaaniseksi rikiksi. Ravintolisänä MSM:ää markkinoidaan esimerkiksi nivelvaivojen ja jäykkien lihaksien hoitoon. Näyttö MSM:n hyödyllisyydestä terveyden edistäjänä on kuitenkin ristiriitaista,http://www.quackwatch.org/01QuackeryRelatedTopics/DSH/msm.html ja aineen vaikutuksista julkaistu tutkimusmateriaali on vähäistä.http://healthinfo.cedars-sinai.edu/library/healthguide/en- us/Cam/topic.asp?hwid=hn-2886005 Dimetyylisulfoni on aikaisemmin luontaistuotteena käytetyn dimetyylisulfoksidin (DMSO) aineenvaihduntatuote. Yhdiste valmistetaan yleensä teollisesti dimetyylisulfoksidista, eikä sitä voi pitää luonnontuotteena.Suomen Lääkärilehti 2002; 57(51-52): s. 5197–5198 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Human Metabolome Database: Dimethyl sulfone * KEGG: Dimethyl sulfone * ChemBlink: Methyl sulfone * The MSM Miracle Luokka:Orgaaniset rikkiyhdisteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adele Stevens

Adele Stevens (s. 29. heinäkuuta 1969 Yorkshire) on brittiläinen pornonäyttelijä. Hän toimii myös mallina. == Filmografia == * Playboy Millennium Calendar Girls (1999) * Playboy Celebrity Special: Adele Stevens (2001) * Strap on Lesbians * Horny Housewives on the Job * Babes Abroad (1999) == Aiheesta muualla == * *Kotisivut Luokka:Brittiläiset pornonäyttelijät Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koromandelineebenpuu

Koromandelineebenpuu (Diospyros melanoxylon) () on eebenpuiden (Diospyros) sukuun kuuluva kasvi. Sen lehtiä käytetään Intiassa laajalti bidi-savukkeiden käärimiseen. Puu voi kasvaa 25 metriä korkeaksi. Sen lehdet kasvavat 30 cm pitkiksi. Kukat ovat ruusunpunaisia, erikseen hede- ja emikukintoina. Hedelmät ovat oliivinvihreitä palloja, halkaisijaltaan 3–4 cm. AgroForestryTree Database == Lähteet == Luokka:Eebenpuut
MSM

MSM voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *Manhattan School of Musicia, tunnettua musiikkiopistoa New Yorkissa *Metyylisulfonyylimetaania, ravintolisänä käytettyä orgaanista yhdistettä, joka tunnetaan myös nimellä orgaaninen rikki.
Kk

Kk, kk, KK, K.K. tai kK voi tarkoittaa seuraavia: == Kk tai kk == * Kk, Kokon seisake, lakkautettu seisake Riihimäen–Lahden radalla * kangaskantinen, kk., kirja, jonka kannet on verhoiltu kankaalla * kansakoulu, kk., perusopetusta antanut koulu * * keittokomero, kk, huonetyyppi * kunniamerkki ketjun kera, kk., kunniamerkin oheisvarustuksen kertova merkintä * keskusta, kk, taajaman osa, jonne kaupungin tai muun taajaman palvelut ja asutus ovat keskittyneet * kihlakunta, kk., entinen valtion paikallishallinnon yksikköhttps://kielitoimistonohjepankki.fi/ohje/440 Viitattu 12.1.2021 * kirkonkylä, kk., kylä jossa maaseutumaisen kunnan kirkko sijaitsee, usein (ei kuitenkaan aina) myös kunnan keskustaajama * konekivääri, kk, ampuma-ase * koulukoti, kk, lastensuojelulaitos * kuukausi, kk, ajan yksikkö. == KK == * Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, myöh. Kulutusosuustoiminnan Keskusliitto (KK), 1916–1992 toiminut edistysmielisen osuustoiminnan eli E-liikkeen keskusjärjestö * kasvatustieteen kandidaatti, KK tai kasvatust. kand., alempi korkeakoulututkinto * kauppakaari, KK, irtaimiston kauppaa koskevat lainkohdat * * ”KK”, Juice Leskinen Grand Slamin kappale albumilta Boogieteorian alkeet peruskoulun ala-astetta varten, lyhyt oppimäärä, 1983 * KK, Krishnakumar Kunnath (1968–2022), intialainen laulaja. == K.K. == * korkeasti kunnioitettu, K.K., vastaanottajan puhuttelu kirjeessä == kK == * == Lähteet ==
Yhteydetön kieli

Yhteydetön eli kontekstiton kieli on formaali kieli, jonka tunnistaa jokin pinoautomaatti. Yhteydettömän kielen tuottaa jokin yhteydetön kielioppi. Yhteydettömillä kielillä on paljon sovelluksia ohjelmointikielissä; esimerkiksi useimmat aritmeettiset lausekkeet voidaan tuottaa yhteydettömillä kieliopeilla. ==Esimerkki== Esimerkki yhteydettömästä kielestä on L = \\{a^nb^n:n\geq1\\} eli kieli, joka sisältää kaikki sellaiset merkkijonot, joissa on ensin tietty määrä merkkejä a ja sen jälkeen saman verran merkkejä b. L:n tuottaa kielioppi S\to aSb ~|~ ab, ja sen hyväksyy pinoautomaatti M=(\\{q_0,q_1,q_f\\}, \\{a\\}, \\{a,b,z\\}, \delta, q_0, \\{q_f\\}) jossa \delta on määritelty seuraavasti:: :\delta(q_0, a, z) = (q_0, a) :\delta(q_0, b, ax) = (q_1, x) :\delta(q_1, b, ax) = (q_1, x) :\delta(q_1, b, bz) = (q_f, z) ==Lähteet== * Luokka:Formaalit kielet
Artjom Mikojan

Artjom Ivanovitš Mikojan (, ; 5. elokuuta (J: 23. heinäkuuta) 1905 Sanahin, Armenia – 9. joulukuuta 1970 Moskova) oli neuvostoliittolainen, armenialaissyntyinen lentokonesuunnittelija, joka yhdessä Mihail Gurevitšin kanssa suunnitteli MiG-hävittäjät. == Ennen toista maailmansotaa == Mikojan kävi keskikoulua vastaavan koulun. Sen jälkeen hän meni Donin Rostoviin tehtaalle koneistajaksi, liittyi 1925 NKP:hen ja työskenteli sitten Moskovassa Dynamo-nimisessä tehtaassa. Suoritettuaan asepalvelukseen hän pääsi opiskelemaan Žukovskin ilmavoimien akatemiaan. Siellä hän suunnitteli ensimmäisen lentokoneensa ja valmistui 1937 insinööriksi. Hän työskenteli Polikarpovin suunnittelutoimistossa. == Toinen maailmansota == Mikojan nimitettiin vuonna 1939 Moskovaan perustetun lentokonesuunnittelutoimiston johtajaksi. Yhdessä Gurevitšin kanssa hän loi siitä Mikojan-Gurevitš- suunnittelutoimiston. Maaliskuussa 1942 se nimettiin seuraavilla nimillä: OKB MiG (Osoboje Konstruktorskoje Bjuro MiG), ANPK MiG (Aviatsionni nautšno- proizvodstvenni kompleks) ja OKO MiG. Toinen maailmansota osoitti, ettei MiG-1-hävittäjä ollut kovin hyvä. Sen pohjalta kehitetty MiG-3 oli paljon parempi ja sitä käytettiin Neuvostoliiton ilmavoimissa suurina määrinä. MiG-5, 7 ja MiG-8 olivat lähinnä koekoneita. == Toisen maailmansodan jälkeen == Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitossa tehtiin versiota saksalaisten kehittämistä suihkukoneista, samoin kuin tehtiin samaan aikaan ainakin Ranskassa, Englannissa ja Ruotsissa. Ensimmäinen sarjatuotantokone oli MiG-9 vuonna 1946. I-270-prototyyppi perustui saksalaiseen hahmotelmaan ja käytti brittiläistä suihkumoottoria – siitä tuli etenkin Korean sodassa menestyksellinen MiG-15. Sen suorituskyky oli erinomainen ja yli 18 000 konetta valmistettiin. Vuodesta 1952 alkaen Mikojan kehitti koneeseen sopivan ohjuksen. Mikojan oli suunnittelutoimiston johdossa, kun se suunnitteli useita maailmanennätyksiä saavuttaneen ja suuria määriä valmistetun MiG-21-hävittäjän. Hän opetti Moskovan ilmailuinstituutissa. Hän sai kahdesti Neuvostoliiton korkeimman siviilikunniamerkin, Sosialistisen työn sankarin arvonimen. Leninin kunniamerkki ja Stalin-palkinto kumpikin myönnettiin hänelle kuudesti. Artjom Mikojanin isoveli Anastas Mikojan oli korkea-arvoinen neuvostopoliitikko 1950- ja 1960-luvuilla. Mikojanin kuoltua suunnittelutoimiston nimi muuttui muotoon Mikojan, mutta koneiden tyyppi säilyi MiGinä. == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset lentokonesuunnittelijat Luokka:Sosialistisen työn sankarit Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Putte Possu

Putte Possu (myös Putte Änkkänen, ) on piirroshahmo, joka on esiintynyt Looney Tunes ja Merrie Melodies -animaatioissa sekä sarjakuvissa. Bob Clampett suunnitteli Puten hahmon, jonka ensiesiintyminen tapahtui lyhytanimaatiossa I Haven't Got a Hat 2. maaliskuuta 1935. Siinä Putte oli ylipainoinen lapsi ja hänen äänensä teki Joe Dougherty. Kesti muutaman vuoden ennen kuin Putte aikuistui ja sai piirretyissä Mel Blancin äänen. Hän esiintyi myös elokuvassa Kuka viritti ansan, Roger Rabbit? Piirretyissä Putte ottaa usein yhteen Repe Sorsan kanssa kuten Elmeri Väiskin. Putte änkyttää pahasti. Suomalaisessa Nakke-sarjakuvalehdessä Putte esiintyi aluksi nimellä Putte Änkkänen. Hänen tyttöystävänsä nimi oli Petunia (myös alkukielellä) ja hän seikkaili usein Ossi (Cicero)-nimisen pikkupossun kanssa. Aikakauslehti Apu julkaisi 1950-luvulla Väiski Vemmelsääri -sarjakuvaa, jossa Puten nimi oli Porkki. Porky Pig esiintyi ensimmäisen kerran USA:ssa sarjakuvalehdessä Looney Tunes and Merrie Melodies Comics. Hahmolla oli oma sarjakuvalehtensä vuosina 1942–1962 (Dell) ja 1965–1984 (Gold Key Comics). Sarjakuvissa Puten tunnetuimpia piirtäjiä ovat olleet Chase Craig, Roger Armstrong ja Carl Barks. Barks tosin piirsi Puttea vain kerran, tarina oli "Porky of the Mounties". Tarinan kirjoitti Chase Craig. Carl Beuttner uudelleentussasi joitakin yksityiskohtia (kuten Puten ja Petunian päät). Tarina pohjautui piirrettyyn Porky in the Northwoods (1936). Sarjakuva ei ole ilmestynyt suomeksi. Chase Craig on tunnettu muun muassa siitä, että hän toimitti Magnus, Robot Fighter -lehteä (suomeksi Markos – Robottiajan sankari). Hän toimitti USA:ssa myös lehtiä Donald Duck (Aku Ankka) ja Uncle Scrooge (Roope Ankka), kun Barks piirsi parhaita ankka-tarinoitaan, ja Paul Murryn aikaista Mickey Mouse (Mikki Hiiri) -lehteä. DC Comics alkoi julkaista 1994 Looney Tunes -lehteä, jossa myös Putte on taas seikkaillut. Amerikkalaisissa animaatioissa Puten äänenä on nykyisin Bob Bergen, suomenkielisissä dubbauksissa Petri Hanttu. Suomessa Putte Possu tunnetaan myös Kipparikvartetin kappaleesta "Putte-Possun nimipäivät" (1953), jota ollaan Raahessa tuotteistamassa omaksi brändikseen , jolla ei ole tekemistä amerikkalaisen Puten kanssa. "Putte-Possun nimipäivät" löytyvät myös 1983 levytetyltä Putte-Possun huviretki -nimiseltä äänitteeltä. ==Aiheesta muualla== * Porky's Midnight Matinee (1941) Luokka:Looney Tunes -hahmot Luokka:Kuvitteelliset siat
Jukka Laajarinne

thumb|Jukka Laajarinne Finncon 2013 -tapahtumassa Helsingissä. Jukka Laajarinne (s. 11. helmikuuta 1970 Lahti) on suomalainen kirjailija, novellisti ja humoristi. Ennen jättäytymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2004 Laajarinne toimi useita vuosia matemaattisten aineiden ja filosofian opettajana. Laajarinne oli Finlandia Junior -ehdokkaana vuonna 2003 kirjallaan Madonluvut. Vuonna 2005 Laajarinne voitti yhdessä Martti Ruokosen kanssa Pohjoismaisen kuvakirjakilpailun kirjalla Mummon kone. Vuonna 2007 hänelle myönnettiin Suomen tietokirjailijat ry:n Tietopöllö-kunniakirja ja vuonna 2022 Tietopöllö-palkinto, jonka suuruus oli 8 000 euroa. Laajarinne on avustanut Tähtivaeltaja-lehteä. Hänen novellejaan on ilmestynyt suomalaisissa tieteislehdissä. == Teokset == ;Lasten- ja nuortenkirjallisuus * Supersankari Omega, WSOY 2000, ISBN 951-0-24499-6 * Onnenpossu, WSOY 2003, ISBN 951-0-27765-7 * Madonluvut, WSOY 2003, ISBN 951-0-27981-1 * * Varsinainen kalavale, WSOY 2005, ISBN 951-0-30764-5 * Minä en laske kymmeneen, WSOY 2006 * * * Elina vieraalla maalla, WSOY 2008 * Ruoalla ei saa leikkiä, WSOY 2009 * * * * * * * * * ;Aikuistenkirjallisuus * * * * * Pinnan alla pimeä, Ateena, 2017. ISBN 978-952-300-302-6. * == Novelleja == * ”Jumissa” (1989). Teoksessa * ”Tietäjä”. Aikakone 1/1989. * ”Jouluyö”. Kosmoskynä 4/1990. * ”Muinaisten kuiske”. Aikakone 1/1993. * ”Kuin tarujen sankari”. Spin 2/1994. * ”Olin jo vienyt roskiksen”. Spin 3/1999. * ”Nousu”. Spin 1/2000. * ”Linssien takaa”. Tähtivaeltaja 2/2006. * ”Metsästäjä-keräilijä”. Tähtivaeltaja 3/2006. * ”Loppuun asti – triptyykki”. Tähtivaeltaja 4/2006. * ”Nymphas”. Teoksessa * ”Syyssaaret: merellisiä elämyksiä”. Teoksessa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Laajarinteen blogi * Jukka Laajarinne Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video. Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Suomalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chillum

Chillum eli chilu on perinteisesti savesta tai toisinaan myös puusta tehty charas-piippu, jota muun muassa Intian sadhut eli askeettijoogit käyttävät. Intian pyhät miehet ovat käyttäneet chillumeja tuhansia vuosia charasin eli hasiksen polttamiseen. Chillumin polttaminen on hyvin sosiaalinen tapa, koska se palaa liian vahvasti yksin poltettavaksi johtuen savun kulkeutumisesta suoraan keuhkoihin ilman säätelevää tuprauttamista poskilla. Täytteen kyhääminen ja charasin polttaminen on sadhuille rituaali, jolla pyritään herättämään hindujumala Shiva ja vastaanottamaan hänen henkensä. Chillumin sisään painetaan kivi, joka muodostaa pesän ja estää palavan charasin putoamisen polttajan kurkkuun. Toisinaan chillumia poltetaan märän "safi"-kankaan kera, joka viilentää savua ja vähentää tervan määrää savussa. == Tapakulttuuri == Yleensä charas sekoitetaan tupakkaan: savukkeen tupakka paahdetaan liu'uttamalla sitä nopeasti liekissä, sisältö puristetaan sekoitusalustalle ja charas murennetaan sormin. Ainesten yhdistämisessä käytetään usein apuna kuivaa kookospähkinän kuorta. Safi-kangas kastetaan, kivi painetaan piippuun ja pesä täytetään charas-seoksella. Chillum asetetaan käsien väliin niin, että polttajan huulet eivät kosketa piippua, ja käsillä muodostetaan tietynlainen kuppi. Chillumin koskettaminen huulilla on vakava etikettivirhe ja aiheuttaa polttajien keskuudessa paheksuntaa. Ennen kuin yksi toveri seurueesta sytyttää pesän, erilaisia rukouksia lausutaan Shivalle. Polttajan on imettävä piippua melko kovaa, jotta pesä syttyy, jonka jälkeen piippu kiertää oikealle. Tämä ei kuitenkaan koske Kali-chilua, joka kiertää vasemmalle ja josta yleensä poltetaan kannabiksen kukintoa tai oopiumia. Pitkälle kehittynyt chillum-kulttuuri sisältää useita tarkkoja etikettejä, mistä johtuen länsimaalainen kannabiksen ystävä ei välttämättä koskaan pääse osallistumaan pyhään polttamisseremoniaan sadhujen seurassa. Luokka:Kannabiksen polttaminen Luokka:Tupakointi Luokka:Päihteiden polttaminen Luokka:Kannabis Intiassa
Ganja

Ganja tarkoittaa seuraavia asioita: * Gəncə, Azerbaidžanin toiseksi suurin kaupunki * kannabis, sanskritin kielessä ja suomen puhekielessä "ganja", päihde * Ganja Records, levy-yhtiö.
Maanpuolustuskoulutus

Maanpuolustuskoulutus on erotuksena asevelvollisuuslakiin perustuvasta velvoittavasta koulutuksesta vapaaehtoista maanpuolustusta tukevaa koulutusta. ==Historiaa== Suojeluskuntajärjestö aloitti Suomen maanpuolustuskoulutuksen vapaaehtoistoimintana vuoden 1918 tapahtumien jälkeen, kun katsottiin yleisesti, että sotilaskunnon ylläpitäminen olisi maanpuolustukselle hyväksi. Talvisodan noin 350 000 suomalaissotilaasta noin kolmasosa oli hankkinut sotilaskoulutusta myös suojeluskunnassa. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin Moskovan välirauhansopimuksen perusteella ja Suomessa kiellettiin järjestäytyminen sotilaallisilla perusteilla. Myös suojeluskuntien naistoiminnasta vastannut Lotta Svärd -järjestö lakkautettiin. ==Koulutus nykyään== Suomessa määrällisesti laajinta maanpuolustuskoulutusta tarjoaa Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK), mihin sisältyy turvallisuus-, varautumis-, johtamis-, kouluttajakoulutusta sekä sotilaallisia valmiuksia kehittävää koulutusta, muita koulutustapahtumia ja muuta koulutuksen järjestämiseen liittyvää toimintaa. Vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta on olemassa myös Suomea ympäröivissä maissa, mutta koulutuksen luonne vaihtelee maittain perinteiden ja lainsäädännön mukaisesti. Näin ollen se voi olla operatiivisesti autonomisempaa kuin Suomessa. Virossa vapaaehtoinen maanpuolustuskoulutus liittyy kiinteästi Kaitseliittiin, Ruotsissa Hemvärnetiin. ==Aiheesta muualla== *Maanpuolustuskoulutusyhdistys *Reserviupseeriliitto *Reserviläisliitto *Maanpuolustuskiltojen liitto Luokka:Sotilaskoulutus Luokka:Vapaaehtoinen maanpuolustus
Esiselkäjänteiset

Esiselkäjänteiset (Hemichordata) on eläinkunnan pääjakso. Pääjaksoa edustaa noin 90 nykyisin elävää lajia, joille on ominaista kidussuoli ja sen etupäässä selkäjänteeksi tulkittu sauvamainen umpipussi. Nykyisten esiselkäjänteisten kaksi pääluokkaa ovat terhomadot (Enteropneusta) sekä pikkuruiset siipikiduksiset (Pterobranchia), jotka kaikki elävät merissä. Vain fossiileista tunnetut graptoliitit taas olivat muinaisia yhdyskuntaeläimiä, jotka elivät myöhäiskambrikaudelta kivihiilikauden Mississippi-kauden lopulle (noin 500 – 320 miljoonaa vuotta sitten), eli suuren osan paleotsooista maailmankautta. Esiselkäjänteiset kuuluvat harvoihin jälkisuisiin luettaviin pääjaksoihin. Niiden lähin sukulaisryhmä on piikkinahkaiset, johon kuuluvat mm. meritähdet. == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Esiselkäjänteiset (Hemichordata) * ITIS: Hemichordata * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Hemichordata, acorn worms * National Center for Biotechnology Information (NCBI): Hemichordata, taxonomy *
Nobelium

Nobelium (, aikaisemmalta tilapäiseltä nimeltään myös unnilbium) on keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka kemiallinen merkki on No ja järjestysluku 102. Alkuaine saatiin ensi kertaa muodostumaan kokeessa, jossa pommitettiin curiumatomeja hiili-ioneilla vuonna 1957. Nobeliumia on tuotettu vain hyvin pieniä määriä, eikä edes sen väristä olla varmoja; luultavasti se on hopeanvalkoinen tai metallinharmaa. Nobeliumin moolimassa on 259 u ja sulamispiste noin 1 100 K. Nimensä nobelium on saanut Alfred Nobelin mukaan. Nobeliumilla ei ole mitään tunnettua käyttöä tieteellisen perustutkimuksen ulkopuolella. Jaksollisessa järjestelmässä nobelium sijaitsee mendeleviumin ja lawrenciumin välissä. Nobeliumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Niistä vakaimman, 259No:n, puoliintumisaika on 58 min, ja epästabiileimman 250No:n vain 0,25 ms. Kaikkiaan isotooppeja on löydetty 12. Nobeliumin kemialliset ominaisuudet tunnetaan huonosti. Se muodostaa vesiliuoksissa yhdisteitä hapetusasteilla +3 ja +2, ja näistä hapetusasteen +2 yhdisteet ovat vakaampia. == Historia == Ensimmäisenä nobeliumin valmistamisesta raportoi tutkimusryhmä ruotsalaisen Nobel-instituutin laboratoriossa Tukholmassa vuonna 1957. He käyttivät syklotronia pommittamaan 244Cm-kohdetta hiili-13-ioneilla, millä saatiin aikaan 8,5 MeV alfasäteilyä kohteesta, jonka puoliintumisaika oli 10 minuuttia. Tätä koetta ei yrityksistä huolimatta saatu toistettua toisissa tutkimuslaitoksissa, mutta seuraavana vuonna 1958 Albert Ghiorson ryhmä Berkeleyn ydintutkimuslaboratoriossa onnistui valmistamaan nobeliumia eri menetelmällä. Ennen nobeliumin löytämistä uskottiin, että muiden aktinoidien tavoin sen hapetusaste +3 olisi stabiilimpi liuoksissa. Kuitenkin Glenn Seaborg ennusti vuonna 1949, että +2 olisi myös poikkeuksellisen vakaa, koska No2+-ionin perustilan elektronikonfiguraatio [Rn]5f14 täyttää 5f14-kuoren. Kesti 19 vuotta ennen kuin tämä ennuste saatiin varmennettua kokeellisesti. == Isotoopit == Tunnettujen 12 isotoopin massaluvut vaihtelevat välillä 250–262, poikkeuksellisesti kuitenkin 261 puuttuu (katso taulukko). Näillä on yhteensä kolme ydinisomeeriä: 251mNo, 253mNo ja 254mNo. Pitkäikäisimmän isotoopin, 259No:n, puoliintumisaika on 58 minuuttia, mutta kemiallisissa analyyseissä käytetään yleensä isotooppia 255No, koska sitä on helpompi tuottaa tarvittavia määriä. Isotooppi Puoliintumisaika Hajoamistyyppi 250No 0,25 ms SF 251No 0,8 s α 251mNo 1,7 s 252No 2,27 s α (73%), SF (27%) 253No 1,62 min α 253mNo 31 s 254No 51 s α 254mNo 0,28 s IT (80%), α (20%) 255No 3,1 min α (61,4%), EC (38,6%) 256No 2,91 s α (~99,7%), SF (~0,3%) 257No 25 s α 258No 1,2 ms SF 259No 58 min α (~75%), EC (~25%) 260No 106 ms SF, α 262No 5 ms SF Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PubChem: Nobelium * Mindat: The Mineralogy of Nobelium * * The Royal Society of Chemistry (RSC): Nobelium * PeriodicTable: Nobelium (No) Luokka:Alkuaineet
Adolphe Sax

Antoine-Joseph ”Adolphe” Sax (6. marraskuuta 1814 Dinant, Belgia – 4. helmikuuta 1894 Pariisi, Ranska) oli belgialainen soitinten suunnittelija. Käytetyin hänen keksimistään soittimista on saksofoni. Muita hänen soittimiaan ovat muun muassa saxotromba, saxtorvi ja saxtuuba. Sax syntyi Dinantissa. Myös hänen isänsä Charles-Joseph Sax suunnitteli soittimia. Adolphe Sax aloitti soitinsuunnittelun jo nuorella iällä. Hän myös opiskeli huilun ja klarinetin soittoa Brysselissä. 20-vuotiaana Sax kehitti nykyisen kaltaisen bassoklarinetin. Vuonna 1841 hän muutti Pariisiin. Vuonna 1867 hän pääsi opettajaksi Pariisin konservatorioon. == Saxin suunnittelemia soittimia == == Lähteet == * Adolphe Sax, Malou Haine, Editions Université Bruxelles, 1980 * Sax, Mule & Co, Jean-Pierre Thiollet, H & D, Paris, 2004 ISBN 2-914266-04-9 Luokka:Belgialaiset henkilöt Luokka:Soitinten keksijät Luokka:Vuonna 1814 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Piikkinahkaiset

Piikkinahkaiset (Echinodermata) on eläinkunnan pääjakso. Ne ovat säteittäisesti symmetrisiä, yleensä viisiulokkeisia ja elävät merissä, yleensä pohjaeläiminä. Piikkinahkaiset ovat yleensä yksineuvoisia eli sukupuolet ovat erilliset. Toukkavaiheessa ne ovat kaksikylkisiä, ripsekkäitä ja muistuttavat esiselkäjänteisten toukkia. Piikkinahkaisia tunnetaan noin 6 300 nykyisin elävää lajia. Ne jaetaan viiteen luokkaan: merililjat, meritähdet, käärmetähdet, merisiilit ja merimakkarat. Lisäksi erotetaan ainakin seitsemän vain fossiileina tunnettua luokkaa. Piikkinahkaiset ovat jälkisuisten (Deuterostomia) toiseksi suurin pääjakso selkäjänteisten jälkeen. == Ominaisuuksia == Ihossa on tukirangaksi yhtyneitä kalkkilevyjä ja piikkejä sekä pihtimäisiä elimiä, jotka pitävät ihon puhtaana. Piikkinahkaiset liikkuvat vesiputkilojärjestelmän avulla. Siinä on rengaskanava, josta johtaa ulos siivilälevyyn päättyvä kivikanava ja jokaiseen haaraan sädekanava. Tämä haaroittuu edelleen lukuisiksi imujaloiksi, joita eläin voi liikutella muuttamalla veden painetta putkilostossa. Sisäelimet ovat säteittäisesti haaroissa, ja suun ympärillä nystyrämäisiä kovettumia. Hengityseliminä ovat kidukset, merimakkaroilla peräsuoleen liittyvät vesikeuhkot. ==Lähteet== *www.ucmp.berkeley.edu == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Piikkinahkaiset (Echinodermata) *ITIS: Echinodermata *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Echinodermata, sea stars, sea urchins, sea cucumbers, and relatives *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Echinodermata, taxonomy *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Information, Echinodermata *
Kyosho

Kyosho Corporation on japanilainen, vuonna 1963Kyosho Milestones , yhtiön historiikki perustettu, pienoismallien ja radio-ohjattavien pienoismallien valmistaja. Kyosho valmistaa pienoismalleja ja radio-ohjattavia pienoismalleja muun muassa autoista, helikoptereista, junista, lentokoneista, laivoista ja veneistä. == Katso myös == * Radio-ohjattu pienoismalli * Pienoisautoilu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kyoshon verkkosivut , Luokka:Pienoismallivalmistajat Luokka:Japanilaiset teollisuusyritykset
Elmar Brok

Elmar Brok (s. 14. toukokuuta 1946 Verl, Saksa) on saksalainen poliitikko, joka toimi europarlamentaarikkona vuosina 1980–2019. Hän lukeutuu Euroopan parlamentin pitkäaikaisimpiin europarlamentaarikoihin. Hänen kautensa europarlamentaarikkona päättyi, kun Saksan kristillisdemokraattinen unioni ei asettanut häntä ehdolle vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa. Euroopan parlamentissa Brok edusti Euroopan kansanpuoluetta. Hän toimi Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana 21.7.1999–30.1.2007 ja 23.1.2012–18.1.2017. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker nimitti Elmar Brokin vuonna 2019 pitkän ulkopoliittisen kokemuksensa perusteella komission puheenjohtajan erityisneuvonantajaksi vastaamaan suhteista Ukrainaan. Brok on opiskellut lakia ja hallintoa Edinburghin yliopistossa, ja ammatiltaan hän on radiotoimittaja.Elmar Brok. Parlamentin jäsenet. Viitattu 19.7.2017. Brok on toiminut europarlamentissa muun muassa itälaajenemisen raportoijana. Brok ilmaisi vuonna 2004 kannattavansa kristinuskon mainitsemista EU:n perustuslakisopimusehdotuksen esipuheessa luovuttamalla Strasbourgissa tiedotustilaisuudessa yli miljoonan ihmisen allekirjoittaman vetoomuksen asiasta. == Lähteet == __NOTOC__ ==Aiheesta muualla== *Elmar Brokin verkkosivut * *Vetoomus kristinuskon mainitsemiseksi EU:n perustuslakisopimusehdotuksen esipuheessa Luokka:Saksalaiset europarlamentaarikot Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuotantomahdollisuuksien käyrä

Tuotantomahdollisuuksien käyrä on mikrotaloustieteessä kuvaaja tai funktio, joka esittää hyödykkeiden yhdistelmät, jotka on mahdollista tuottaa käytössä olevilla resursseilla.Kannisto, Linnosmaa, Miettinen 2010, s. 46 Kansantalouden tuotantomahdollisuuksien käyrä osoittaa, mitä määriä eri hyödykkeitä kansantalous voisi tuottaa annetulla tuotannontekijöiden määrällä ja tunnetulla teknologialla, jos kaikki tuotannontekijät ovat täyskäytössä.Pohjola 2018, s. 17 Tuotantomahdollisuuksien käyrällä olevissa pisteissä resurssit ovat täyskäytössä, käyrän sisäpuolella olevissa pisteissä resurssit ovat vajaakäytössä ja käyrän ulkopuolella olevat pisteet ovat mahdottomia käytössä olevilla resursseilla. Tuotantomahdollisuuksien käyrän kulmakerroin kertoo vaihtoehtoiskustannuksen tuotteiden välillä. Tuotantomahdollisuuksien käyrä on konklaavi eli sen kulmakerroin on negatiivinen, jos tuotannontekijät eivät ole suoraan siirrettävissä tuotannosta toiseen vaan niiden siirto kasvattaa aina vaihtoehtoiskustannusta.Kannisto, Linnosmaa, Miettinen 2010, s. 46–47 Tuotantomahdollisuuksien käyrä on lineaarinen eli sen kulmakerroin on vakio, jos resurssit ovat täysin siirrettävissä tuotannosta toiseen. Tällöin hyödykkeen tuotannon vaihtoehtoiskustannus säilyy vakiona riippumatta siitä, kuinka paljon hyödykkeitä tuotetaan.Kannisto, Linnosmaa, Miettinen 2010, s. 48 Tehokas talous tuottaa jossakin tuotantomahdollisuuksien käyrän pisteessä. Tällöin jonkin hyödykkeen tuotantoa on mahdollista lisätä vain vähentämällä jonkin toisen hyödykkeen tuotantoa. Yhteiskunnan tarpeiden rakenne määrittelee, mikä tuotantomahdollisuuksien käyrän pisteistä on yhteiskunnan tarpeiden tyydytyksen eli hyvinvoinnin kannalta paras mahdollinen.Pohjola 2018, s. 19 Tuotantomahdollisuuksien käyrällä voidaan selittää myös kansantalouden kasvua. Kun talous kasvaa, tuotantomahdollisuuksien käyrä siirtyy kauemmas origosta.Kannisto, Linnosmaa, Miettinen 2010, s. 50–51 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Mikrotaloustiede
HTM

HTM voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * hallintotieteiden maisteri (ylempi korkeakoulututkinto) * kauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja ("hyväksytty tilimies", alempi auktorisoitu tilintarkastaja)
HTT

HTT voi tarkoittaa seuraavia: *hallintotieteiden tohtori *hyväksytty tavarantarkastaja
Nt

Nt tarkoittaa seuraavia: == Paikat == * Luoteisterritoriot, postilyhenne NT, Kanadan territorio * Pohjoisterritorio, postilyhenne NT, Australian territorio * Saudi-Arabian ja Irakin välinen neutraali alue, vanhentunut ISO 3166-1 -koodi NT (käytössä vuoteen 1993 asti, nykyisin käytössä koodit IQ ja SA) == Luonnontieteet == * * niton, kemiallinen merkki Nt, alkuaine, nykyisin radon (Rn) * silmälläpidettävä laji (, lyhenne NT) == Yritykset == * * Northern Telecom, NT, nykyinen Nortel Networks, yhdysvaltalainen tietoliikennelaitteiden valmistaja == Muut == * National Theatre, brittiläinen teatteri * National Trust, brittiläinen ympäristönsuojelujärjestö * nettovetoisuus, , NT * neurotyypillinen (, lyhenne NT) * Norrköpings Tidningar, ruotsalainen sanomalehti * nuorisotyön tutkinto, Nt, korkeakoulututkinto * Windows NT, käyttöjärjestelmä
A*-algoritmi

A*-algoritmi (lausutaan A tähti) on polunetsintäalgoritmi, joka etsii lyhyimmän reitin kahden pisteen välillä. Algoritmia voidaan käyttää myös tekoälyssä ratkaisun etsimiseen hakupuusta. Algoritmia voidaan hyödyntää muun muassa verkkojen reitityksessä ja GPS-paikannuksessa Algoritmin julkaisivat Peter E. Hart, Nils J. Nilsson ja Bertram Raphael vuonna 1968. A*-algoritmi on samankaltainen kuin toinen yleisesti polunetsintään käytetty Dijkstran algoritmi. A* kehitettiin yhdistämällä heuristiikkaa ja formaali Dijkstran algoritmi. ==Kuvaus== Algoritmin tarkoituksena on evaluoida lehtisolmuja funktion f(n)=g(n)+h(n) avulla, missä g(n) kuvaa kustannusta saavuttaa tietty solmu ja h(n) on kustannusarvio solmusta maalitilaan. Tällöin f approksimoi kustannusta lähtösolmusta maalisolmuun. A*-algoritmi on optimaalinen jos h on luvallinen. Tämä tarkoittaa sitä, että h ei koskaan yliarvioi kustannusta saavuttaa maalisolmu. ==Lähteet== Luokka:Algoritmit Luokka:Tekoäly
Hurrikaani Wilma

Hurrikaani Wilma oli 21. nimetty myrsky ja 12. hurrikaani vuoden 2005 Atlantin ennätyksellisen hurrikaanikauden aikana. Se alkoi kehittyä lokakuun alussa, ja 17. lokakuuta se voimistui trooppiseksi myrskyksi, kunnes siitä tuli 18. lokakuuta hurrikaani. Wilma oli ensimmäinen hurrikaani, joka nimettiin w-alkuisella nimellä siitä lähtien, kun aakkosellinen nimeäminen otettiin käyttöön vuonna 1950. Wilma voimistui 18. lokakuuta klo 12.00 (UTC) jälkeisten 24 tunnin aikana trooppisesta myrskystä 5. luokan hurrikaaniksi. Samana aikana tuulen nopeus voimistui 110 km/h:sta aina 280 km/h:iin asti, paikoin yli 78 metriin sekunnissa. Ilmanpaine myrskykeskuksessa putosi 90 millibaaria 882 millibaariin, mikä on matalin Atlantilla koskaan hirmumyrskylle mitattu arvo. Koskaan aikaisemmin ei myöskään ole ollut kolmea 5. luokan hurrikaania samalla Atlantin hurrikaanikaudella. Wilma aiheutti Haitissa maanvyöryjä, joissa ainakin kymmenen ihmistä kuoli. Wilma viipyi pitkään Cancúnin lomakohteen lähellä Meksikossa Jukatanin niemimaalla, ja se aiheutti rajuja tulvia sekä tuhosi lukuisia rakennuksia. Wilma aiheutti Kuubassa ja Floridan eteläkärjessä laajoja tuhoja yllyttyään jälleen 3. luokan hurrikaaniksi matkattuaan Meksikonlahden yli. Wilma aiheutti suoraan 23 ihmisen kuoleman: 12 Haitilla, yhden Jamaikalla, neljä Meksikossa, viisi Floridassa ja yhden Bahamalla. Taloudellisten vahinkojen arvioitiin nousseen Yhdysvalloissa 20 miljardiin dollariin. Myös Meksikossa ja Bahamalla tuhot olivat suuria, mutta yksityiskohtia ei ole julkaistu.Tropical Cyclone Report Hurricane Wilma National Hurricane Center NOAA == Lähteet == Wilma
Ääriarvo

Matematiikassa funktion ääriarvo on funktion arvo sellaisessa pisteessä, että tämän pisteen jossakin ympäristössä olevissa pisteissä funktion arvo on aina joko suurempi tai yhtä suuri (minimi) tai pienempi tai yhtä suuri (maksimi) kuin ääriarvo. Ääriarvot voivat olla funktion maksimeja tai minimejä. Ääriarvot voivat olla paikallisia eli lokaaleja tai yleisiä eli globaaleja ääriarvoja. Funktion derivaatta on nolla niissä ääriarvokohdissa, joissa funktio on derivoituva. (Huomaa, että esimerkiksi suljetun välin päätepisteissä funktio ei ole derivoituva, vaikka sama funktio ilman tarkasteluvälin rajausta olisikin derivoituva kaikkialla.) == Paikallinen minimi == Funktion f paikallinen (lokaali) minimi välillä [a,b] on x^* \Leftrightarrow \exists \delta>0: f(x^*)\leq f(x) \quad \forall x \in [a,b]\cap \\{x\in \R | \left| x-x^* \right|<\delta\\} Funktion f paikallinen (lokaali) minimi välillä [a,b] on x^* jos ja vain jos ehto f(x^*)\leq f(x) toteutuu kaikilla x , jotka kuuluvat väliin [a,b] ja ovat pisteen x^* lähellä. == Paikallinen maksimi == Funktion f paikallinen (lokaali) maksimi välillä [a,b] on x^* \Leftrightarrow \exists \delta>0: f(x^*)\geq f(x) \quad \forall x \in [a,b]\cap \\{x\in \R | \left| x-x^* \right|<\delta\\} Funktion f paikallinen (lokaali) maksimi välillä [a,b] on x^* jos ja vain jos ehto f(x^*)\geq f(x) toteutuu kaikilla x , jotka kuuluvat väliin [a,b] ja ovat pisteen x^* lähellä. == Globaali minimi == Funktion f (globaali) minimi on x^* \Leftrightarrow f(x^*)\leq f(x) \forall x Minimi on siis funktion kaikkein pienin arvo. == Globaali maksimi == Funktion f (globaali) maksimi on x^* \Leftrightarrow f(x^*)\geq f(x) \forall x Maksimi on siis funktion kaikkein suurin arvo. ==Ääriarvolauseita== Funktiolla voi olla ääriarvokohta (ns. kriittiset pisteet) * derivaatan nollakohdissa * suljetun välin päätepisteissä * epäjatkuvuuskohdissa * kohdissa, joissa derivaatta ei ole olemassa Jatkuvalla funktiolla on suljetulla välillä suurin ja pienin arvo. Jos funktiolla on suurin arvo, se on yksi maksimeista. Jos funktiolla on pienin arvo, se on yksi minimeistä. == Lähteet == luokka:Differentiaalilaskenta