EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kallion Kaarle

Kallion Kaarle on Helsingin Torkkelinmäessä Kaarlenkadun ja Franzéninkadun kulmassa sijaitseva seitsenkerroksinen asuinkerrostalo. Se valmistui tontilta puretun vastaanottokeskuksen tilalle tammikuussa 2023. == Kuvaus == === Arkkitehtuuri === Rakennus on saanut huomoita sen edustaman tyylisuuntansa vuoksi. Valtavirran nykyarkkitehtuurista poiketen Kallion Kaarlessa on vaikutteita 1920-luvun klassismista. Rakennuksen pääsuunnittelija Antti Lehto on sanonut ulkoasun saaneen innoituksen ympäristön vanhoista kivitaloista. Rakennusta koristaa vaaleanbeigeksi maalattu rapattu julkisivu ja symmetriset ikkunarivit. Lattiaan asti yltävien ikkunoiden edessä olevat lasielementit tekevät jokaisesta kadunpuoleisesta ikkunasta ranskalaisen parvekkeen. Sisäpihalle avautuu myös ulokeparvekkeita. Katutason kivijassa on 150 neliömetrin kokoinen liiketila, jossa toimii ravintola. === Rakenteet ja tekniikka === Kallion Kaarlessa on seitsemän kerrosta, 43 asuntoa ja yksi hissi. Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsee ravintolatilan lisäksi ulkoiluvälinevarasto. Kellarikerroksessa on teknisiä tiloja, väestönsuoja, varastotilat sekä 17-paikkainen autohalli. Ullakkokerroksessa sijaitsee sauna, kerhotilat ja lisää teknisiä tiloja. Asunnoista pienimmät ovat 27 neliömetrin yksiöitä, ja suurin on kaksikerroksinen 144,5 neliömetrin asunto. Rakennuksen alapohja on tehty maanvaraisena rakenteena ja välipohjat ovat elementtirakenteisia tai paikallavalettuja betoni- ja teräsvälipohjia. Kattorakenteet koostuvat ontelolaatoista ja vesikatto on konesaumattua peltiä. Asuntojen ja porrashuoneiden väliset seinät koostuvat teräsbetonielementeistä, ja asuntojen sisäseinät puu- ja teräsrankaisista kipsilevyseinistä. Kylpyhuoneiden ja WC-tilojen katot ovat tervaleppä- tai haapapaneelia. Ikkunoiden uloin pinta on alumiinia. == Historia == Kallion Kaarlen tilalla sijaitsi aiemmin vuonna 1988 valmistunut kerrostalo, joka toimi hotellina sekä vuodesta 2009 lähtien vastaanottokeskuksena. Sen purkamisesta päätettiin vuonna 2018 vuokrasopimuksen päätyttyä. Seuraavana vuonna Anttinen Oiva Arkkitehdit julkaisi ensimmäiset suunnitelmat uudesta asuinrakennuksesta. Rakennusliike Laptin ostettua tontin rakennuksen suunnittelijaksi kuitenkin valikoitui arkkitehtitoimisto Inaro Oy. Pääsuunnittelija Antti Lehdon johdolla laadittiin uudet piirrustukset ja rakennuksen ilme muuttui entistä klassisemman tyyliseksi. Rakennustyöt käynnistettiin loppuvuodesta 2020. Alun perin niiden piti valmistua kesällä 2022, mutta saman vuoden maaliskuussa rakennuksen katolla syttyi tulipalo, joka tuhosi kattorakenteet täysin. Palossa ei tullut henkilövahinkoja, eikä se levinnyt muualle rakennukseen. Rakennus oli lopulta muuttovalmis tammikuussa 2023. == Lähteet == Luokka:Kallio Luokka:Helsingin asuinrakennukset
Ampelodesmos mauritanicus

Ampelodesmos mauritanicus on Välimeren alueella luontaisesti esiintyvä heinälaji. Laji kuuluu Pooideae-alaheimoon, jossa se on Ampelodesmeae- tribuksen ja Ampelodesmos-suvun ainoa. Ampelodesmos mauritanicus on monivuotinen, kookkaita ja tuuheita mättäitä muodostava heinä, jonka korret kasvavat yhdestä kahteen metriä korkeiksi. Heinää esiintyy Etelä-Euroopassa: Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Kreikassa sekä Pohjois-Afrikassa: Marokossa, Algeriassa, Tunisiassa ja Libyassa.GrassBase – The Online World Grass Flora: Ampelodesmos mauritanicus Viitattu 13.3.2023. == Lähteet == Luokka:Heinäkasvit
Lahisten kartano

Lahisten kartano (ruots. Lahis gård) on kartano Valkeakosken Sääksmäellä Pirkanmaan maakunnassa. Kartano on ollut von Konowin suvun omistuksessa 1700-luvulta asti. Lahisten kartanon nykyinen puinen päärakennus rakennettiin vuonna 1901 entisen tuhouduttua tulipalossa. Nykyisin kartanoa pitää sisarukset Helena ja Elisabeth von Konow. Kartano on keskittynyt ekologiseen maatalouteen. == Historia == Ensimmäiset tunnetut lähteet Lahisten kartanosta Vanajaveden rannalta ovat 1400-luvun alusta. Lahisten kartano on yksi Hämeen vanhimpia rälssitiloja. Kartano on ollut usean eri aatelissuvun omistuksessa, mutta vuodesta 1729 sen on omistanut von Konowin suku. Tuolloin hovisihteeri ja kruununvouti Johan Schrey osti kartanon de la Motten suvulta. Kartanon vanhin rakennus on kivinavetta, jonka vanhimmat osat ovat keskiajalta. Viljamakasiini ja leipurin tupa ovat valmistuneet 1700-luvun alussa. == Lähteet == Luokka:Suomen kartanot Luokka:Valkeakosken rakennukset ja rakennelmat Luokka:Sääksmäki
Italica

Italica (lat., ”italialainen”) voi viitata seuraaviin: * Italica, antiikin aikainen kaupunki Hispania Baeticassa * Corfinium eli Italica, antiikin aikainen kaupunki Samniumissa Italiassa, nykyinen Corfinio * Rooman legioonia: ** Legio I Italica ** Legio II Italica ** Legio III Italica ** Legio IV Italica * Air Italica, entinen italialainen lentoyhtiö * Italica Press, yhdysvaltalainen kirjankustantamo == Lähteet ==
Daniels (elokuvaohjaajat)

Daniel Kwan (; s. 10. helmikuuta 1988, Westborough, Massachusetts, Yhdysvallat) ja Daniel Scheinert (s. 7. kesäkuuta 1987, Birmingham, Alabama, Yhdysvallat), jotka tunnetaan yhdessä nimellä Daniels, ovat kaksi yhdysvaltalaista elokuvaohjaajaa, -käsikirjoittajaa ja -tuottajaa. Heidät tunnetaan parhaiten elokuvastaan Everything Everywhere All at Once (2022), joka voitti Oscar-gaalassa seitsemässä kategoriassa, mukaan lukien parhaan ohjauksen, parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen sekä parhaan elokuvan palkinnot. == Koulutus == Kwan ja Scheinert ovat kumpikin valmistuneet Bostonissa sijaitsevasta Emerson Collegesta.Alumni “Daniels” on Emerson, "Swiss Army Man," and What’s Ahead, Emerson College Today, 30.6.2016, viitattu 13.3.2023. == Filmografia == Vuosi Elokuva Tehtävät Huomautukset 2016 Swiss Army Man Ohjaus, käsikirjoitus 2019 The Death of Dick Long Ohjaus, tuotanto Ainoastaan Scheinert 2022 Everything Everywhere All at Once Ohjaus, käsikirjoitus, tuotanto == Palkinnot ja ehdokkuudet == === Bafta-palkinnot === Vuosi Elokuva Palkinto Lopputulos 2023 Everything Everywhere All at Once Paras elokuva 2023 Everything Everywhere All at Once Paras ohjaus 2023 Everything Everywhere All at Once Paras alkuperäinen käsikirjoitus 2023 EE BAFTA Film Awards: The Winners, Bafta, viitattu 13.3.2023. === Grammy-palkinnot === Vuosi Teos Palkinto Lopputulos 2013 Houdini Paras lyhyt musiikkivideo 2015 Turn Down for What Paras musiikkivideo Daniel Kwan, Grammy.com, viitattu 13.3.2023.Daniel Scheinert, Grammy.com, viitattu 13.3.2023. === Oscar-palkinnot === Vuosi Elokuva Palkinto Lopputulos 2023 Everything Everywhere All at Once Paras elokuva 2023 Everything Everywhere All at Once Paras ohjaus 2023 Everything Everywhere All at Once Paras alkuperäinen käsikirjoitus The 95th Academy Awards | 2023, Oscars.org, viitattu 13.3.2023. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * * Luokka:Artikkelit useasta henkilöstä Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvatuottajat Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkivideo-ohjaajat
Legio

Legio (lat.; ) voi viitata seuraaviin: * legioona, Rooman valtakunnan armeijan perusyksikkö * Legio, antiikin aikainen kaupunki Hispaniassa, nykyinen León Espanjassa * Legio, myöhemmin Maximianopolis, antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa * Legio, suomalainen lyhytelokuva * Legio Mariae, katolinen maallikkojärjestö == Lähteet ==
Lucus Augusti

Lucus Augusti (lat.; tai Loukos Augouston) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Lucus Augusti, kaupunki Gallia Narbonensiksessa, nykyinen Luc-en-Diois Ranskassa * Lucus Augusti, kaupunki Hispania Tarraconensiksessa, nykyinen Lugo Espanjassa == Lähteet ==
Portus magnus

Portus magnus (lat., myös Magnus portus; ”Suuri satama”; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Portus magnus, kaupunki Hispania Baeticassa * Portus magnus, kaupunki Mauretania Caesariensiksessa == Lähteet ==
Mirobriga

Mirobriga (lat. < kelt.; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Mirobriga, kaupunki Hispania Baeticassa, nykyinen Capilla Espanjassa * Mirobriga, kaupunki Hispania Tarraconensiksessa * Mirobriga, kaupunki Lusitaniassa == Lähteet ==
George P. Cosmatos

George Pan Cosmatos (4. tammikuuta 1941 Firenze, Italia – 19. huhtikuuta 2005 Victoria, Kanada) oli kreikkalaistaustainen italialainen elokuvaohjaaja. == Elämä == Cosmatos syntyi Italiassa. Hän kasvoi Egyptissä ja Kyproksella. Hän opiskeli University College London -yliopistossa ja London Film School -elokuvakoulussa. Hän asui elämänsä aikana myös Ruotsissa, Meksikossa, Kaliforniassa ja Kanadassa.Myrna Oliver: George P. Cosmatos, 64; Director Was Known for Saving Troubled Projects, Los Angeles Times, 27.4.2005, viitattu 13.3.2023‘Rambo’ director Cosmatos dies at 64, Variety, 24.4.2005, viitattu 13.3.2023. Cosmatosin vaimo oli ruotsalainen kuvanveistäjä Birgitta Ljungberg. Elokuvaohjaaja Panos Cosmatos on heidän yhteinen poikansa.Abid Rahman: ‘Mandy’ Director Panos Cosmatos on Unleashing Nicolas Cage as a “Demigod of Wrath”, The Hollywood Reporter, 12.12.2018, viitattu 13.3.2023. == Filmografia == Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Tehtävät 1971 Lihan himo The Beloved Ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja 1973 Suuri joukkoteurastus Rappresaglia Ohjaaja, käsikirjoittaja 1976 Kassandran silta The Cassandra Crossing Ohjaaja, käsikirjoittaja 1979 Pääkalloprikaati Escape to Athena Ohjaaja 1983 Tuntematon maa Of Unknown Origin Ohjaaja 1985 Rambo – taistelija 2 Rambo: First Blood Part II Ohjaaja 1986 Cobra Cobra Ohjaaja 1989 Leviathan – Kuoleman laiva Leviathan Ohjaaja 1993 Tombstone Tombstone Ohjaaja 1997 Vallan varjossa Shadow Conspiracy Ohjaaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * luokka:Italialaiset elokuvaohjaajat luokka:Vuonna 1941 syntyneet luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Ivan Kozlovskyi

Ivan Kozlovskyi, , (24. maaliskuuta 1900 Marjanivka, Vasylkivin piiri – 24. joulukuuta 1993 Moskova) oli ukrainalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan lyyrinen tenori. Kozlovskyi valmistui Kiovan Lysenkon musiikki- ja teatterikoulusta 1919. Hän esiintyi solistina Pultavan kiertävässä musiikki- ja draamateatterissa (Pultavan Žovten-teatteri), Harkovan oopperassa (Harkovan ooppera- ja balettiteatteri) 1924, Sverdlovskin oopperassa 1925 ja Moskovan Bolšoi-teatterissa 1926–1954. Merkittäviä rooleja olivat Lenski Pjotr Tšaikovskin Jevgeni Oneginissa, Jumalan hullu Modest Musorgskin Boris Godunovissa, Levko Nikolai Rimski-Korsakovin Toukokuun yössä ja Berendei Lumitytössä ja nimiroolit Richard Wagnerin Lohengrinissä ja Jules Massenet'n Wertherissä. Ukrainalaiseen ohjelmistoon kuului Levko Mykola Lysenkon Utoplenassa ('Hukkunut tyttö') ja Petro Natalka Pultavalaisessa, Andri Mykola Arkasin Katerynassa ja Andri Semen Hulak-Artemovskyin Zaporožets za Dunajemissa ('Zaporožilainen kasakka Tonavan takana'). Hän aloitti konsertoinnin 1919 ja esitti aarioita ukrainalaisista oopperoista ja ukrainalaisten ja muiden säveltämiä taidelauluja. Levytyksillä hän sai mainetta Yhdysvalloissa. Hän sai Ševtšenkon palkinnon 1990. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset oopperalaulajat Luokka:Tenorit Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Murgantia

Murgantia voi viitata seuraaviin: * Murgantia, antiikin aikainen kaupunki Samniumissa Italiassa * Morgantina eli Morgantia eli Murgantia, antiikin aikainen kaupunki Sisiliassa * Murgantia, ludesuku == Lähteet ==
M/S Norröna

M/S Norröna on färsaarelaisen Smyril Line -varustamon matkustaja-autolautta, joka kulkee Tanskan ja Islannin välillä Färsaarten kautta. Vuodesta 2023 lähtien lautta ei ympäristösyistä enää liikennöi Islantiin saakka marraskuun ja maaliskuun välillä. Laiva on 165,74 metriä pitkä ja siinä on tilaa noin 1 500 matkustajalle sekä 800 henkilöautolle. Laiva rakennettiin Lyypekissä ja laskettiin vesille vuonna 2003. ==Muuta== Laiva esiintyy islantilaisessa Loukussa-televisiosarjassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Smyril Line Norröna Luokka:Färsaarten liikenne
Nertobriga

Nertobriga (lat. < kelt.; ) voi viitata seuraaviin: * Nertobriga eli Nertobriga Concordia Julia, antiikin aikainen kaupunki Hispania Baeticassa * Nertobriga, antiikin aikainen kaupunki Hispania Tarraconensiksessa * Nertobriga, perhossuku == Lähteet ==
Norba

Norba voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Norba, kaupunki Apuliassa Italiassa, nykyinen Conversano * Norba, kaupunki Latiumissa Italiassa, nykyinen Norma
Noviodunum

Noviodunum (lat. < kelt., ”Uusi linnoitus”; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Noviodunum, kaupunki Gallia Aquitaniassa, nykyinen Neung-sur-Beuvron Ranskassa * Noviodunum eli Colonia Julia Equestris, kaupunki Gallia Belgicassa, nykyinen Nyon Sveitsissä * Noviodunum, kaupunki Gallia Lugdunensiksessa, nykyinen Nevers Ranskassa * Noviodunum, kaupunki Moesiassa, nykyinen Isaccea Romaniassa * Augusta Suessionum eli Noviodunum, kaupunki Gallia Belgicassa, nykyinen Soissons Ranskassa * Neviodunum eli Noviodunum, kaupunki Pannoniassa, nykyinen Drnovo Sloveniassa == Lähteet ==
Noviomagus

Noviomagus (lat. < kelt., ”Uusi markkinapaikka”; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Noviomagus, kaupunki Gallia Lugdunensiksessa, nykyinen Lisieux Ranskassa * Noviomagus Batavorum, kaupunki Germania inferiorissa, nykyinen Nijmegen Alankomaissa * Augusta Tricastinorum eli Noviomagus, kaupunki Gallia Narbonensiksessa, nykyinen Saint-Paul-Trois- Châteaux Ranskassa
Neuvy-en-Sullias

Neuvy-en-Sullias on kunta Ranskassa Loiret’n departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee noin 33 kilometriä Orléansin kaupungista itään. Kylä tunnettiin roomalaisten vallan aikana nimellä Noviacum. Vuonna 1861 löydettiin kaupungin hiekkakuopasta tuolta ajalta, ensimmäiseltä vuosisadalta eaa, peräisin oleva merkittävä sarja pronssisia esineitä, eläinveistoksia ja patsaita. Ne ovat esillä Orléansin arkeologisessa museossa. Esineistä tunnetuin on suuri pronssinen hevonen, josta on tullut kaupungin tunnus. Se esiintyy kylässä koristeena kaikkialla. Se on kuvattuna myös kunnan vaakunassa, ja siitä on kopio esillä kunnantalolla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Loiret’n kunnat
Mark L. Lester

Mark L. Lester (s. 26. marraskuuta 1946, Cleveland, Ohio, Yhdysvallat)Mark L. Lester, Rotten Tomatoes, viitattu 13.3.2023. on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja elokuvatuottaja. Lester ohjasi 1980-luvulla joukon suosittuja, kulttielokuviksikin kutsuttuja elokuvia kuten Commando, jossa esiintyi Arnold Schwarzenegger, ja Stephen King-filmatisointi Tulessa syntynyt. == Filmografia == Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Tehtävät 1974 Truck Stop Women Truck Stop Women Ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja 1976 Bobbie Jo and the Outlaw Bobbie Jo and the Outlaw Ohjaaja, tuottaja 1977 Supermiesten maailma Stunts Ohjaaja 1979 Roller Boogie Roller Boogie Ohjaaja 1979 Amatsonin aarteet Gold of the Amazon Women Ohjaaja 1981 Kummitusjuna The Funhouse Tuottaja 1982 Luokka 1984 Class of 1984 Ohjaaja 1984 Tulessa syntynyt Firestarter Ohjaaja 1985 Commando Commando Ohjaaja 1986 Aseistettu ja hirveen vaarallinen Armed and Dangerous Ohjaaja 1990 Class of 1999 Class of 1999 Ohjaaja, tuottaja 1991 Taistelu Pikku-Tokiossa Showdown in Little Tokyo Ohjaaja, tuottaja 1993 S.I.S. Kuoleman partio Extreme Justice Ohjaaja 1995 Pako Las Vegasista Night of the Running Man Ohjaaja, tuottaja 1996 Public Enemies Public Enemies Ohjaaja, tuottaja 1996 Ex – painajaisen paluu The Ex Ohjaaja 1997 Tupplasaalis Double Take Ohjaaja, tuottaja 1997 Misbegotten Misbegotten Ohjaaja, tuottaja 1999 Base – tukikohta The Base Ohjaaja, tuottaja 1999 Palkkamurhaajan paluu Hitman's Run Ohjaaja, tuottaja 2000 Blowback – koston aika Blowback Ohjaaja, tuottaja 2000 Kuoleman klinikka 'Sacrifice'' Ohjaaja, tuottaja 2000 The Base 2 Guilty as Charged Ohjaaja, tuottaja 2001 Paholaisen saalis Devil's Prey Tuottaja 2003 Kohtalokas kaappaus Stealing Candy Ohjaaja, tuottaja 2003 Verirahat Betrayal Ohjaaja, tuottaja 2003 Valkoinen vaara White Rush Ohjaaja, tuottaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvatuottajat luokka:Vuonna 1946 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Pekka Niiranen

Pekka Niiranen (s. 13. tammikuuta 1964 Kuopio) on suomalainen valtiotieteen ja teologian tohtori, joka on työskennellyt Yleisradion toimittajana vuodesta 1989. Kuopiolainen Niiranen on keskittynyt erityisesti Itä-Suomea käsitteleviin aiheisiin, mutta on toisinaan tehnyt uutisraportteja myös Karjalan tasavaltaa käsittelevistä teemoista Venäjältä. Niiranen on myös tietokirjailija ja poliittisen historian yliopisto-opettaja. == Opinnot == Niiranen valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen maisteriksi (1989), teologian maisteriksi (1996) ja edelleen teologian tohtoriksi (2000). Hänen suomenkielinen kirkkososiologian aihepiiriin kuuluva väitöskirjatutkimuksensa (2000) oli otsikoitu Kekkonen ja kirkko : tasavallan presidentti Urho Kekkosen ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suhteet vuosina 1956-1981. Niiranen väitteli myös valtiotieteen tohtoriksi Turun yliopistossa. Hänen monografiatyyppisen, poliittista historiaa käsittelevän väitöskirjansa (2022) aiheena oli Työleirien saaristo. Työleirijärjestelmä Suomessa vuosina 1942-1944. Niiranen toimi Turun yliopiston poliittisen historian dosenttina jo ennen toista väitöskirjaansa. == Teoksia == * * * == Luottamustehtäviä== Poliittisesti Niiranen edustaa Kokoomusta. * Kuopion kaupunginvaltuutettu (2013–) * Kuopion kaupunginhallituksen jäsen (2021-) == Palkintoja ja tunnustuksia == * Suomen Reserviupseeriliiton pronssinen ansiomitali (1990) * Mikael Agricola -mitali (2007) * herastuomari (2012) * Sotilastiedotuksen ansiomitali (2016) * Suomen tietokirjailijat ry:n jäsen == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajat
Ruotsi toisessa maailmansodassa

Ruotsi pysyi ulkopuolella toisesta maailmansodasta. Ruotsin maaperä ei joutunut sotatoimien kohteeksi eikä maa virallisesti osallistunut sotatoimiin rajojensa ulkopuolella. Toinen maailmansota heijastui kuitenkin puolueettomuuspolitiikkaa noudattaneeseen Ruotsiinkin. Ruotsin puolueettomuus toisen maailmansodan aikana on välillä asetettu kyseenalaiseksi. Ruotsi alkoi noudattaa virallisesti puolueettomuuspolitiikkaa vuonna 1812. Taustalla vaikuttivat koetut tappiot Napoleonin sodissa ja Suomen menetys Venäjälle Suomen sodassa. Ruotsi ei osallistunut ensimmäiseen maailmansotaan ja julistautui puolueettomaksi myös toisessa maailmansodassa Per Albin Hanssonin ollessa pääministeri. Antikommunismi oli voimakasta Ruotsissa jo ennen talvisotaa. Useita kommunisteja suljettiin pasifistien tavoin internointileireille Pohjois-Ruotsissa. Kommunismin vastaisuus huipentui talvisodan loppuvaiheessa, kun kommunistien lehtipaino Norrskensflamman tuhottiin Luulajassa maaliskuussa 1940. Neuvostoliiton hyökättyä Suomeen talvisodassa Ruotsi ei virallisesti auttanut Suomea eikä esimerkiksi liittoutuneille sallittu kauttakulkua Ruotsin läpi. Epävirallisia teitä Ruotsista lähti kuitenkin useita vapaaehtoisia taistelemaan Suomen puolella hyökkääjää vastaan. Ruotsi lähetti myös apua erilaisten keräysten ja sotakaluston muodossa ja otti suomalaisia sotapakolaisia vastaan. Ruotsi toimi myös välittäjänä Suomen ja Neuvostoliiton välillä pyrkien saamaan näiden kesken rauhan. Ruotsin sodanaikainen toiminta herätti kritiikkiä. Johan Östlingin mukaan kritiikki koostuu kolmesta eri perspektiivistä: # Moraalinen kritiikki (yleinen kritiikki opportunistista oman edun tavoittelua vastaan, jonka tarkoituksena oli pitää Ruotsi ulkona sodasta keinolla millä hyvänsä) # Kommunistinen kritiikki (natsiliittolaisuuden ja Ruotsin ”fasistisen historian” korostaminen) # Ultranationalistinen kritiikki (saksalaismielisyyteen perustuva heikkouden ja opportunismin paheksunta) Myöhemmin Ruotsi salli Norjan ja Tanskan vallanneille saksalaisille kauttakulun Suomeen, joka alkoi valmistautua jatkosotaan. Virallisesti puolueeton Ruotsi kävi myös laajamittaista kauppaa natsi-Saksan kanssa. Ruotsin on sanottu olleen Saksan tärkeimpiä kauppakumppaneita Euroopassa. Ruotsi myötäili Saksaa noudattamalla saksalaisia rotulakeja ja sulki Saksan kannalta ei-toivottuja ihmisiä internointileireille. Ruotsi toisaalta myös vastaanotti esimerkiksi juutalaisia pakolaisia kuin myös baltteja. 1943 Ruotsi alkoi ottaa etäisyyttä akselivaltoihin ja lähentyi liittoutuneita. Toisessa maailmansodassa Suomea pommittaneet neuvostokoneet kävivät myös Ruotsin puolella pommittamassa. Muun muassa Pajalan kylä ja Tukholma kärsivät pieniä vahinkoja ja muutama henkilö loukkaantui pommituksissa. Neuvostoliiton mukaan pommitukset olivat vahinko, jotka johtuivat lentäjien eksymisistä. Virallinen selitys hyväksyttiin, ja Neuvostoliitto maksoi Ruotsille 40 000 Ruotsin kruunua korvauksina. Myös Ruotsin laivat joutuivat satunnaisesti iskujen kohteiksi. == Lähteet == Luokka:Ruotsin historia Luokka:Toinen maailmansota maittain
Norli

Norli (vuosina 2010–2020 Norli Libris) on Norjan toiseksi suurin kirjakauppaketju Ark Bokhandelin jälkeen. Vuonna 2020 sillä oli 137 omaa myymälää ja lisäksi yhteistyötä paikallisten toimijoiden kanssa. Vuonna 2010 Norli yhdistyi Libris-ketjun kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yhtiön verkkosivut Luokka:Norjalaiset kirjakaupat
Einari Roitto

Wilho Einari Roitto (19. helmikuuta 1900 Kuopio – 6. elokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. Viitattu 14.3.2023. ==Henkilöhistoria== Roiton vanhemmat olivat rakennusmestari Wilho Roitto ja Hilda Nieminen ja puolisot 1929–1953 Anni Mauro, kauppaneuvosten Nikolai Mauro ja Pauli Mauro sisar, ja vuodesta 1954 Toini Inkeri Joentaus. Roitto tuli ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1918 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1922. Hän oli Ab W. Gutzeit & Co:n, vuodesta 1927 Enso-Gutzeit Oy, palveluksessa yli 40 vuotta. Yhtiön Joensuun metsänhoitajapiirin apulaismetsänhoitaja Roitto oli 1922–1928, päällikkö ja piirimetsänhoitaja 1929–1947, laivasto-osaston päällikkö Savonlinnassa 1947–1953, ylimetsänhoitaja Imatralla 1954–1956 ja metsäpäällikkö Helsingissä 1956–1966. Rautatiehallituksen puutavaratoimiston Joensuun hankintapiirin päällikkö Roitto oli 1940–1942, Joensuun kaupungin polttoainepäällikkö 1941–1944, Joensuun vesitiealuepäällikkö 1942–1944 ja Oy Waldhof Ab:n toimitusjohtaja ja johtokunnan varapuheenjohtaja 1953–1963. Hän oli Joensuun kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen 1938–1947 ja Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1953–1954. Roitolla oli myös useita oman alansa ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1958. ==Julkaisuja== * Eräitä näkökohtia Saimaan vesistöalueen puutavaran kaukokuljetuksen kehittymismahdollisuuksista, 1954 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Joensuun kaupunginvaltuutetut Luokka:Savonlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Mykola Arkas

Mykola Arkas (7. tammikuuta 1853 Mykolajiv – 26. maaliskuuta 1909 Mykolajiv) oli ukrainalainen säveltäjä, harrastajahistorioitsija ja kulttuurihahmo. Hän toimi kulttuurin ja opetuksen eri aloilla. Arkas valmistui Odessan yliopistosta. Hän työskenteli Mykolajivissa laivaston palveluksessa (1875–1899). Myöhemmin hän asui maatiloillaan Hrystoforivkassa ja Bohdanivkassa Hersonin kuvernementissa, jonne hän perusti omalla kustannuksellaan ukrainankielisen alkeiskoulun. Viranomaiset sulkivat koulun sen toimittua kaksi vuotta. Arkas oli Mykolajivin Prosvita-seuran perustajia ja sen elinikäinen puheenjohtaja. Hän merkitsi muistiin ja sovitti 80 ukrainalaista kansanlaulua ja sävelsi itse romansseja ja duettoja. Hänen merkittävä teoksensa on ooppera Kateryna (1891), johon hän itse kirjoitti libreton Taras Ševtšenkon runon pohjalta. Kateryna esitettiin ensimmäisen kerran Moskovassa 1899. Sen pianopartituuri ilmestyi 1897. Arkas kirjoitti suositun Ukrainan historian (Istorija Ukrajiny, Pietari 1908) ja kirjoitti lyriikkaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset säveltäjät Luokka:Ukrainalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Martta Kaukonen

Martta Kaukonen (s. 1976 Kuopio) on suomalainen toimittaja, elokuvakriitikko ja kirjailija. Kaukonen on valmistunut filosofian maisteriksi Turun yliopiston elokuva- ja tv-tieteestä. Hän on kirjoittanut elokuvakritiikkejä muun muassa Anna-lehteen, Seuraan ja Turun Sanomiin. Kaukonen kirjoitti useita vuosia elokuvakritiikkejä myös Helsingin Sanomien tv-palstalle. WSOY julkaisi Kaukosen esikoisromaanin, psykologisen trillerinTerapiassa 2021. Romaanin käännösoikeudet on myytiin yli kymmeneen maahan, muun muassa Yhdysvaltoihin ja Britanniaan. Terapiassa oli Savonia-kirjallisuuspalkintoehdokkaana 2021. Terapiassa-romaanin saksankielisen televisiosarjan oikeudet myytiin 2023. Amerikkalais-saksalainen tuotantoyhtiö Legendary Tobis aikoo tehdä teoksen pohjalta tv-sarjan Therpiert. Kaukosen toinen romaani Sinun varjossasi julkaistiin 2022. == Romaanit == * Terapiassa, WSOY 2021 * Sinun varjossasi, WSOY, 2022 * Hengissä, WSOY, 2023 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Afrikanhäntäheinä

Afrikanhäntäheinä eli häntäheinä (Dinebra retroflexa) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, häntäheinien (Dinebra) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on löyhästi mätästävä, yksivuotinen heinälaji, joka voi kasvaa 50 cm korkeaksi tai korkeammaksikin. Korret ovat kasvutavaltaan kohenevia ja usein alimmista solmuistaan juurehtivia. Lehtilavat ovat 4,5–28 cm pitkiä ja 0,4–0,8 cm leveitä. Kukintona on 0,6–5 cm pitkistä tähkämäisistä osakukinnoista muodostuva kukinto, joka voi kokonaisuudessaan olla 8–34 cm pitkä. Kukinto on aluksi pysty, mutta hedelmien kypsyessä siitä tulee veltto. Kukinnon kussakin tähkylässä on yhdestä kolmeen kukkaa ja tähkylät ovat 5,7–9 mm pitkiä. Tähkylöiden kaleet ovat 6,1–8,2 mm pitkiä, kapeansoikeita ja keskenään erinäköisiä. Afrikanhäntäheinää tavataan tropiikissa ympäri maailmaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Afrikanhäntäheinä (Dinebra retroflexa) * JSTOR Global Plants: Dinebra retroflexa * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Dinebra retroflexa * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dinebra retroflexa * Flora of North America: Dinebra retroflexa * Flora of China: Dinebra retroflexa Luokka:Heinäkasvit
Jokiperän Järjestötalo

Jokiperän Järjestötalo oli vuonna 1956 valmistunut Laihian Jokiperän kylässä sijainnut rakennus. == Historiaa == Talo on myöhemmin palanut. == Rakennus== Rankarakenteinen ja laudoilla vuorattu rakennus rakennettiin talkoilla. Rakennuksessa oli juhlasali, näyttämö, ravintolatilat ja eteinen. Rakennuksessa oli aluksi huopakatto, mutta sen tilalle tehtiin peltikatto vuonna 1978. Pihassa oli erillinen käymälärakennus. == Toimintaa järjestötalolla == Järjestötalo oli omistajajärjestöjen käytössä, ja siellä järjestettiin kokouksia, elokuvanäytöksiä ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Laihian rakennukset ja rakennelmat
Suomi soi

Suomi soi on toukokuussa 2023 Nelosella alkanut suomalainen musiikkiviihdeohjelma, jossa sovitetaan kansainvälisiä hittejä suomenkielisiksi versioiksi. Ohjelmassa kappaleita versioivat Pate Mustajärvi, Jonna Tervomaa, Olavi Uusivirta, Mira Luoti ja Samuli Putro. Ohjelman juontaa Heikki Paasonen, joka on ollut myös kehittämässä ohjelmaformaattia. Tekijänoikeus- ja lupasyistä ohjelmassa esitettyjä lauluja ei tulla julkaisemaan suoratoistopalveluissa tai kokoelmalevyllä, sillä osan kohdalla luvat saatiin vain laulujen TV-esityksiin. Ohjelma on muutenkin kohdannut vaikeuksia saada lupia esitettävien laulujen käännöscovereihin. Esimerkiksi Mira Luodin esittämä tulkinta Abban ”Dancing Queen” -kappaleesta oli vähällä jäädä esittämättä, sillä kappaleen alkuperäisiä tekijöitä ja oikeuksien haltijaa ei aluksi tavoitettu esityslupien saamiseksi ennen kuin Luoti sai apua Mamma Mia! -musikaaliin laulut suomentaneelta Paula Vesalalta. == Jaksot == Jakso Jakson nimi Ensiesitys Nelosella Kappaleet Katsojaluvut1 1 Nuoruus 5. toukokuuta 2023 * ”Hey Brother” / Olavi Uusivirta * ”Dancing Queen” / Mira Luoti * … 370 000 2 Suomi soi ja megahitit! 12. toukokuuta 2023 222 000 3 On tanssien aika! 19. toukokuuta 2023 169 000 4 Suomi soi kulkee artistiensa elämien käännekohdissa 26. toukokuuta 2023 152 000 5 Suomi soi sukeltaa rakkauden syvään päätyyn 2. kesäkuuta 2023 106 000 6 Suomi soi unelmien maailmassa 9. kesäkuuta 2023 87 000 1 Keskikatsojamäärä esityspäivänä == Lähteet == Luokka:2020-luvun suomalaiset musiikkiohjelmat Luokka:Nelosen televisio-ohjelmat
Intiandillenia

Intiandillenia (Dillenia indica) on Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa kasvava koriste- ja hyötykasvina tunnettu kasvilaji. Se kasvaa 15–25 metriä korkeaksi puuksi. Kookkaat kukat ovat valkoteriöiset. Kukasta kehittyy vaaleanvihreä tai keltainen syötävä hedelmä, joka kasvaa limittäisten mehevöityneiden verholehtien peittämänä. Intiandilleniaa esiintyy Intiassa, Etelä-Kiinassa, Indokiinassa, Malesiassa, Indonesiassa ja Filippiineillä sekä paikoitellen levinneenä tropiikin saarille Intian valtamerellä ja Karibialla. == Lähteet == Luokka:Dilleniales Luokka:Puut
Laihian kansantalo

Laihian Kansantalo oli vuonna 1957 valmistunut Laihian kirkonkylässä sijainnut rakennus. == Rakennus== Rankarakenteinen ja laudoilla vuorattu rakennus rakennettiin talkoilla. Rakennuksessa oli juhlasali, näyttämö, ravintolatilat ja asunto. == Toimintaa työväentalolla == Kansantalo oli omistajajärjestöjen käytössä, ja siellä järjestettiin kokouksia ja muita tilaisuuksia. == Lähteet == Luokka: Työväentalot Luokka: Laihian rakennukset ja rakennelmat
Bariummanganaatti

Bariummanganaatti (BaMnO4) on barium- ja manganaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa bariummanganaatti on vihreää kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on ortorombinen. Bariummanganaatti ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen ja hajoaa happojen vaikutuksesta. Aine on voimakas hapetin.Kenneth Pisarczyk: Manganese Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005. Garry Procter, Steven V. Ley & Grant H. Castle: Barium Manganate, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis, John Wiley & Sons, New York, 2001. Teoksen verkkoversio Viitattu 14.3.2023. Bariummanganaattia valmistetaan kuumentamalla mangaanidioksidia ja bariumnitraattia, kaliumpermanganaatin ja bariumhydroksidin reaktiolla tai saostamalla kalium- tai natriummanganaatin liuoksista bariumsuoloilla. Bariummanganaattia käytetään väriaineena joko yksistään (mangaanivihreä) tai yhdessä bariumsulfaatin (mangaanisininen) kanssa. Yhdiste hapettaa alkoholit aldehydeiksi tai ketoneiksi ja diolit dialdehydeiksi tai laktoneiksi. Erityisen hyödyllinen bariummanganaatti on tyydyttymättömien alkoholien hapettimena hyvän saannon vuoksi. == Lähteet == Luokka:Bariumyhdisteet Luokka:Manganaatit
Renkomäen koulu

Renkomäen koulu on Lahden Renkomäessä sijaitseva koulu, joka perustettiin vuonna 1901. Viitattu 30.11.2023. Koulun nykyisenä rehtorina toimii Karoliina Mäkelä. Koulurakennusta on laajennettu vuosina 1953, 1965, 2008, 2020 ja 2022. == Historia == Renkomäen koulu perustettiin vuonna 1901 Simolan, nykyisen Renkomäen, kaupunginosaan. Kun ihmisiä alkoi muttamaan Renkomäkeen, myös oppilasmäärä kasvoi. Vuonna 1953 koulu siirtyi viereisen asuintalon tiloihin. Vuonna 1965 oppilasmäärä oli taas kasvanut ja kouluun rakennettiin länsisiipi. Tähän aikaan opettajat asuivat koululla vanhojen asuntojen tiloissa. Koulun oppilasmäärä jatkoi kasvuaan ja vuonna 2008 koulun pihalle rakennettiin parakit, mihin ensimmäinen luokka siirtyi. Vuonna 2019 tilojen puutteen takia alettiin suunnittelemaan monitoimitaloa koulun tilalle. Vuonna 2020 koulun viereinen kirjasto purettiin, ja kirjasto siirtyi koulun tiloihin. Viidennet ja kuudennet luokat siirtyivät Launeelle hetkeksi aikaa kirjaston siirtymisen takia. Vuonna 2022 monitoimitalon nimeksi paljastettiin tulevan Aura. Monitoimitalo Aura valmistui joulukuussa 2022, ja oppilaat siirtyivät uuden koulun tiloihin vuonna 2023 tammikussa. == Monitoimitalo Aura == Monitoimitalo Aura avattiin vuonna 2023 oppilaille. Monitoimitalon tiloissa on myös Renkomäen päiväkodilta siirtynyt esikoulu, neuvola ja hammaslääkäri. Tiloissa sijaitsevat myös Renkomäen kirjasto ja Ali-Juhakkalan koulu, joka siirtyi Launeelta Renkomäkeen 2023 tammikuussa. == Tulevaisuus == Kesällä 2023 aiotaan viimeistellä monitoimitalon pihaa, ja suunitelmissa on purkaa vanhan Renkomäen koulun itä-siipi, ja muuttaa loput asuintaloiksi. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Lahden oppilaitokset Luokka:Suomen peruskoulut
Java Card

Java Card on ohjelmistoteknologia Java-pohjaisten sovelmien suorittamiseen älykorteilla ja muilla vastaavilla pienen muistin omaavilla laitteilla, joita kutsutaan ”turvaelementeiksi”. Teknologian käyttö on laajentunut älykorteista ja fyysisistä turva-avaimista erilaisten laitelevyjen yhteyteen juotettuihin siruihin. Java Card on pienin sulautetuille laitteille suunnatuista Java- alustoista. Se antaa käyttäjälle mahdollisuuden ohjelmoida laitteet ja tehdä niistä sovelluskohtaisia. Teknologiaa käytetään laajasti esimerkiksi: matkapuhelinten SIM-korteissa ja sulautetussa SIM-korteissa, pankkikorttimaksuissa ja NFC-mobiilimaksuissa sekä henkilökorteissa ja passeissa. Myös useat IoT-laitteet, käyttävät Java Card -teknologiaa turvatakseen viestinnän esimerkiksi pilvipalvelun kanssa. Ensimmäisen Java- kortin esitteli vuonna 1996 Schlumberger yhtiön korttiosasto, joka myöhemmin sulautui yhteen Gemplusin kanssa muodostaen Gemalton. Java Card-tuotteet perustuvat Sun Microsystemsin, myöhemmin Oracle Corporationin tytäryhtiön, spesifikaatioihin. Monet Java-korttituotteet perustuvat myös GlobalPlatform- spesifikaatioihin kortilla olevien sovellusten turvallisessa hallinnassa (lataus, asennus, mukauttaminen, poistaminen). Java Card-teknologian tärkeimmät suunnittelutavoitteet ovat siirrettävyys, turvallisuus ja yhteensopivuus aiempien versioiden kanssa. == Lähteet == Luokka:Sirukortit Luokka:Java
Kalasatamanpuisto

Kalasatamanpuisto on Sörnäistenniemellä Helsingin Kalasatamassa sijaitseva noin 2,5 hehtaarin kokoinen julkinen puisto. Puistossa on muun muassa leikkipaikka ja pieniä liikuntamahdollisuuksia, kuten riipuntatikkaat. Kuten koko Kalasatama, puisto sijaitsee entisellä Sörnäisten sataman alueella. Suunnittelutyöhön ja puiston lopulliseen ulkoasuun vaikuttivat satamahistoria ja läheinen saaristomaisema. Rakennustyö alkoi kesällä 2015, ja ensimmäinen osa pelikenttineen valmistui kaksi vuotta myöhemmin. Kokonaisuudessaan alue valmistui kesällä 2020. Rakentamisen kustannusarvio oli noin kolme miljoonaa euroa. == Kuvia == Kalasatamanpuisto in Kalasatama, Sörnäinen, Helsinki, Finland, 2021 July.jpg|Puistossa sijaitseva tihtaali, joka on peräisin Suomenlinnan huoltosatamasta, on Helsingin ahtaustyöntekijöiden muistomerkki. Towers of Redi from Kalasatamanpuisto in Kalasatama, Helsinki, Finland, 2022 November - 3.jpg|Kuusi metriä korkeat teräsportit ovat valaisimia, ja niiden sanotaan muodostavan puiston ”selkärangan”. == Katso myös == * Mustikkamaa * Sompasaari * Suvilahti == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Helsingin puistot Luokka:Kalasatama
Hopearöllinurmikka

Hopearöllinurmikka (Eragrostis elliottii) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, röllinurmikoiden (Eragrostis) sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä on jalostettu koristeheinänä käytettävä lajike 'Wind Dancer'. Hopearöllinurmikka on monivuotinen ja mätästävä heinälaji. Sen varret voivat kasvaa 25–80 cm korkeiksi, ja ne ovat kasvutavaltaan pystyjä. Lehtien lavat ovat 6–30 cm pitkiä tai joskus pidempiäkin ja 2–4,5 mm leveitä. Kielekkeet ovat 0,2–0,4 mm pitkiä. Hopearöllinurmikan kukintona on 25–60 cm pitkä ja 15–45 cm leveä röyhy. Röyhyn tähkylät ovat 4–18 mm pitkiä sekä halkaisijaltaan 1,4–3 mm ja kussakin tähkylässä on 6–30 kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat kapeansuikeita ja kalvomaisia. Ulkokaleet ovat 1,1–3,4 mm pitkiä ja sisäkaleet 1,6–3,4 mm pitkiä. Ulkohelpeet ovat kalvomaisia, 1,8–4,4 mm pitkiä sekä suikeita ja sisähelpeet 1,1–3,5 mm pitkiä sekä ulkohelpeitä kapeampia. Hedelminä olevat jyvät ovat 0,6–0,8 mm pitkiä ja niiden väri vaihtelee punertavasta ruskeaan. Hopearöllinurmikka kasvaa hiekkaisilla kasvupaikoilla mänty- ja tammimetsissä merenpinnan tasosta 150 metrin korkeuteen saakka. Sitä tavataan Yhdysvaltojen kaakkoisosista Meksikonlahden rannikoiden kautta Karibian saarille sekä Keski- ja Etelä-Amerikkaan ulottuvalla alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hopearöllinurmikka (Eragrostis elliottii) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Eragrostis elliottii * UniProt: Taxonomy - Eragrostis elliottii * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eragrostis elliottii Luokka:Röllinurmikat
Suttilan koulu

Suttilan koulu on koulu Huittisissa. Koulu käsittää luokat 1–6. Koulu sijaitsee osoitteessa Erkkiläntie 8, johon koulu muutti vuonna 2014. Koulua johtaa Pilvi-Sisko Godin.Yhteystiedot Koulussa toimii kolme yhdysluokkaa, jotka ovat 1–2, 3–4 ja 5–6. Koulussa on 51 oppilasta. == Lähteet == Luokka:Huittisten peruskoulut Luokka:Huittisten rakennukset ja rakennelmat
Green Building Council Finland

Green Building Council Finland (FIGBC) on voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tavoitteena on, että rakennettu ympäristö on keskeinen osa ilmastonmuutoksen ratkaisua. FIGBC on World Green Building Councilin jäsen. Järjestön toimintaan kuuluu koulutusten ja tapahtumien järjestäminen, alan yhteisten toimintamallien ja ohjeiden laatiminen sekä rakentamisen vastuullisuuden asiantuntijaäänenä toimiminen. FIGBC:n jäseninä on kiinteistö- ja rakentamisalan yrityksiä ja organisaatioita sekä kuntia ja kaupunkeja. Jäsenet rahoittavat järjestön toimintaa vuosimaksuilla. Jäseniä oli vuoden 2023 alussa noin 300 kappaletta. Järjestön toimitusjohtajana toimii Antti Ruuska. == Merkittäviä jäseniä == * Skanska * YIT * NCC * Ilmarinen * Varma * KONE * Saint-Gobain * Peikko * Senaatti-kiinteistöt * Granlund * Sweco * Ramboll == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Green Building Council Finlandin internetsivusto Luokka:Ympäristöjärjestöt
Lamppi

Lamppi on kylä Porissa entisen Ahlaisten kunnan alueella. Se sijaitsee Valtatie 8:n varrella noin 6 km Ahlaisten keskustasta itään. Palveluihin kuuluu pururata, luistinrata ja kahvio. Lampin kyläkoulu on lakkautettu, mutta kyläyhdistys on kunnostanut entisen koulurakennuksen esimerkiksi alueella toimivien yhdistysten käyttöön. == Lähteet == Luokka:Ahlaisten kylät
Riikka Möttönen

Riikka Kaisa Marjaana Möttönen (s. 1975)Möttönen, Riikka, 1975–, Finto, viitattu 14.3.2023. on suomalainen kognitiotieteilijä, joka on toiminut luonnollisten ja keinotekoisten kognitiivisten systeemien professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2021 lähtien.Riikka Kaisa Marjaana Möttönen, Helsingin yliopiston tutkimusportaali, viitattu 14.3.2023. "Olen kognitiotieteilijä, joka tutkii kognitiota, puhetta ja kieltä."Voisiko aikuinen oppia vieraita kieliä yhtä vaivattomasti kuin lapsi?, Helsingin yliopisto, 10.11.2021, viitattu 14.3.2023. Möttönen väitteli tohtoriksi Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 2004.Riikka Möttönen: Cortical mechanisms of seeing and hearing speech, Aalto-yliopisto, viitattu 14.3.2023. Hän työskenteli tutkijana Oxfordin yliopistossa ja apulaisprofessorina Nottinghamin yliopistossa ennen siirtymistään professoriksi Helsingin yliopistoon. Hän tutkii kognition ohella etenkin puhetta ja kieltä. == Julkaisut == * Riikka Möttönen: Cortical mechanisms of seeing and hearing speech (väitöskirja). Teknillinen korkeakoulu, 2004. http://urn.fi/urn:nbn:fi:tkk-004584 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Riikka Möttönen ORCID:ssa * Riikka Möttönen Scopuksessa * Riikka Möttönen Google Scholarissa luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1975 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Alha

Alha on Ahlmanista suomennettu sukunimi: * Antti Alha (1917–1989), oikeuslääketieteen professori * Eetu A. Alha ent. Ahlman (1873–1926), opettaja ja Aamulehden päätoimittaja.
Gröning

Gröning on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Bruno Gröning (1906–1959), saksalainen parantaja * Oskar Gröning (1921–2018), saksalainen SS- Unterscharführer, joka toimi kirjanpitäjänä Auschwitzin keskitysleirillä * Ragnar Gröning (1898–1973), suomalainen everstiluutnantti ja järjestöjohtaja.
Halmelampi

Halmelampi tarkoittaa ainakin seuraavia lampia: * Halmelampi, lampi Kangasniemellä * Halmelampi, lampi Kivijärvellä * Halmelampi, lampi Mäntyharjulla * Halmelampi, lampi Pieksämäellä.
Hermonen

Hermonen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Heikki Hermonen (1898–1979), diplomi-insinööri ja geodeetti, Tampereen teknillinen apulaiskaupunginjohtaja * Julius Hermonen (s. 1997), jääkiekkoilija. == Katso myös == * Hermunen
Jörg Tiedemann

Jörg Tiedemann (s. 16. tammikuuta 1972, Wernigerode, Itä-Saksa)Jörg Tiedemann, Helsingin yliopiston 375 humanistia -sivusto, 2.12.2015, viitattu 14.3.2023. on saksalainen kielitieteilijä ja tietojenkäsittelytieteilijä. Hän on toiminut kieliteknologian professorina Helsingin yliopistossa 1. elokuuta 2015 lähtien.Kanslerin päätökset, Helsingin yliopisto, viitattu 14.3.2023. Tiedemann valmistui maisteriksi tietojenkäsittelytieteen oppiaineessa Otto von Guericke Universität -yliopistossa Magdeburgissa vuonna 1997. Hän väitteli tohtoriksi tietokonelingvistiikan oppiaineessa Uppsalan yliopistossa vuonna 2003. Hän työskenteli eri tutkimustehtävissä Groningenin yliopistossa ja Uppsalan yliopistossa ennen siirtymistään Helsingin yliopistoon.Jörg Tiedemann, Helsingin yliopiston tutkimusportaali, viitattu 14.3.2023. == Julkaisut == * Recycling Translations: Extraction of Lexical Data from Parallel Corpora and their Application in Natural Language Processing (väitöskirja). Uppsalan yliopisto, 2003. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-3791 * Bitext Alignment. Morgan & Claypool Publishers, 2011. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jörg Tiedemann ORCID:ssa * Jörg Tiedemann Scopuksessa * Jörg Tiedemann ResearchGatessa * Jörg Tiedemann Google Scholarissa luokka:Saksalaiset kielitieteilijät luokka:Saksalaiset tietojenkäsittelytieteilijät luokka:Saksalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1972 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Hietasaari

Hietasaari tarkoittaa seuraavia * Hietasaari, kaupunginosa Oulussa * Hietasaari, saari Oulussa * Hietasaari, saari Päijänteessä == Katso myös == * Hietasaaren Tanssimajakka * Hietasaaret, Päijänteen saariryhmä
Snellmankoti (Kokkola)

Snellmankoti on 1800-luvun alussa valmistunut Kokkolan keskusta-alueella sijaitseva rakennus. Rakennus on Kansantalojen liiton vanhin rakennus.| == Historiaa == Kokkolassa sijaitseva rakennus oli 1813–1816 J. V. Snellmanin lapsuudenkoti. Rakennus on suojeltu 1950-luvulla.. Myöhemmin rakennus on ollut mm. Frivilliga Brandkoren i Gamlakarleby ja Emil Nybergin perikunnan omistuksessa, ja talosta on käytetty myös nimitystä Kokkolan Palokunnantalo. == Rakennus== Hirsirunkoisen rakennuksen ulkoseinät on vuorattu okrankeltaiseksi maalatulla laudoituksella. Rakennuksessa on nykyisin juhlasali, näyttämö, ravintolatilat ja eteinen. Erillisessä piharakennuksessa on talonmiehen asunto. Pihapiirissä on myös varastorakennus. Rakennukseen on tehty Mikko Hyypän suunnittelema peruskorjaus vuosina 1991–1992 == Toimintaa talossa == Rakennuksen ollessa Kokkolan Toimitaloyhdistys ry:n omistuksessa on siellä järjestetty kokouksia, juhlia, nuorisotoimintaa, tansseja ja bingoa. Rakennuksessa on hyvät varusteet noin 120 hengen tilaisuuksien järjestämiseen. ==Lähteet== Luokka: Kokkolan rakennukset ja rakennelmat Luokka: Työväentalot
John Austrheim

John Austrheim (10. lokakuuta 1912 Gloppen – 13. huhtikuuta 1995) oli norjalainen keskustapoliitikko ja puolueensa puheenjohtaja 1967–1973. Hän istui suurkäräjillä 1961–1977 sekä toimi Norjan liikenne- ja viestintäministerinä 1972–1973. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * John Austrheim Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan liikenneministerit Luokka:Norjan pormestarit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Gloppen Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Trygve Haugeland

Trygve Haugeland (18. maaliskuuta 1914 Lyngdal – 10. joulukuuta 1998) oli norjalainen keskustapolitiikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1958–1961 ja toimi Norjan ympäristöministerinä 1972–1973. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Trygve Haugeland Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ympäristöministerit Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Bonusperhe-elokuva

Bonusperhe-elokuva on loppuvuodesta 2022 Ruotsissa ja helmikuussa 2023 Suomessa ensi-iltansa saanut ruotsalainen draamaelokuva, joka pohjautuu ruotsalaiseen Bonusperhe-sarjaan. Elokuvan on ohjannut Felix Herngren ja käsikirjoittanut Moa Herngren. == Rooleissa == == Arvostelut == * Episodi: * Helsingin Sanomat: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2022 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Televisiosarjoihin perustuvat elokuvat
Porin seurakuntayhtymä

Porin seurakuntayhtymä on Porin alueen evankelis-luterilaisten seurakuntien muodostama yhtymä, johon kuuluu viisi seurakuntaa. Seurakunnat kuuluvat Turun arkkihiippakunnan Porin rovastikuntaan. Porin seurakuntayhtymä hoitaa muun muassa alueen seurakuntien kirkollisverotusta, tulojen jakoa ja kirjanpitoa. Yhtymän tehtävänä on hoitaa myös hautausmaita ja kiinteistöjä. Porin seurakuntayhtymä toimii kesäisin Kirkkopuistossa soi -festivaalin järjestäjänä. == Seurakunnat == * Keski-Porin seurakunta * Länsi-Porin seurakunta * Meri-Porin seurakunta * Noormarkun seurakunta * Porin Teljän seurakunta == Kirkot == Seurakuntien pääkirkot on lihavoitu. Kirkko Seurakunta Kuva Ahlaisten kirkko Meri-Pori Keski-Porin kirkko Keski-Pori Lassilan kirkko Noormarkku pienoiskuva|150x150px Lattomeren kirkko Länsi-Pori Lavian kirkko Noormarkku Länsi-Porin kirkko Länsi-Pori Noormarkun kirkko Noormarkku Kirkko Seurakunta Kuva Pihlavan kirkko Meri-Pori Pomarkun kirkko Noormarkku Pomarkun vanha kirkko Noormarkku Preiviikin kirkko Länsi-Pori Teljän kirkko Teljä Reposaaren kirkko Meri-Pori Ruosniemen kirkko Keski-Pori Väinölän kirkko Teljä == Historia == Porin kaupunki perustettiin 1558 ja samoihin aikoihin syntyi myös Porin seurakunta. Se kuului osaksi Ulvilan kirkkoherrakuntaa vuoteen 1583 asti. Vuodet 1584−1602 se oli itsenäinen kirkkoherrakunta mutta liitettiin takaisin Ulvilaan. Seuraavana vuonna Reposaaren satama-alue erotettiin Ulvilasta ja liitettiin Poriin. Pori itsenäistyi omaksi seurakunnaksi vuonna 1921. Vuodesta 1929 lähtien Porin alueella toimi kolme seurakuntaa, joilla oli yhteinen valtuusto: kaupunki- ja maaseurakunta sekä silloin itsenäistynyt Reposaaren seurakunta. Vuonna 1961 alkoi Porin seurakuntien uudelleenorganisointi. Silloin perustettiin Länsi-Porin ja Pihlavan seurakunnat ja jäljelle jääneestä tuli kaksikielinen Keski-Pori. Teljän seurakunta erosi Keski-Porista 1963. Vuonna 1972 Ahlaisten kunta liitettiin Porin kaupunkiin ja seurakunta muutettiin yhdeksi Porin seurakunnista. Noormarkun seurakunta liittyi Porin ev.lut. seurakuntayhtymään vuonna 2010 ja Lavian seurakunta vuonna 2015. Samana vuonna yhdistettiin Ahlaisten, Pihlavan ja Reposaaren seurakunnat Meri-Porin seurakunnaksi. Lavian seurakunta yhdistyi Noormarkun seurakuntaan vuoden 2021 alusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Porin seurakuntayhtymän sivut Luokka:Suomen evankelis-luterilaiset seurakuntayhtymät Luokka:Porin seurakunnat
Visual Vernacular

Visual Vernacular on esittävää taidetta, joka tunnetaan sen visuaalisuudesta. Visual Vernacularissa hyödynnetään viittomakielille ominaisia visuaalisia elementtejä, elokuvaeffektejä ja pantomiinia. Luokka:Teatterin alalajit Luokka:Viittomakieli
Clupea

Clupea (lat., ”Kilvellä varustettu”) voi viitata seuraaviin: * Clupea eli Aspis, antiikin aikainen kaupunki Africa proconsulariksessa * Clupea, sillien suku
Macomades

Macomades voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Euphranta eli Macomades Selorum, kaupunki Africa proconsulariksessa * Macomades, kaupunki Numidiassa * Macomades minores eli Iunci, kaupunki Africa proconsulariksessa
Nuceria

Nuceria (lat.; tai Noukeria) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Nuceria, kaupunki Aemiliassa Gallia cispadanassa * Nuceria, kaupunki Bruttiumissa Italiassa * Nuceria, kaupunki Campaniassa Italiassa, nykyinen Nocera Inferiore * Nuceria, kaupunki Umbriassa Italiassa, nykyinen Nocera Umbra == Lähteet ==