EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mauri Härmä

Mauri Härmä (oik. Mauri Salomaa; s. 9. toukokuuta 1946 Vaasa) on iskelmälaulaja, joka toimi Dallapé-orkesterin laulusolistina vuosina 1977–1982. Härmä vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Etelä-Pohjanmaan Kauhajoella asutustilallisen poikana harrastaen nuorena harmonikan soittoa. Hän osallistui 1960-luvun alussa yhteensä 12 iskelmälaulukilpailuun, joista voitti yhdeksän. Laulukilpailujen hyvästä menestyksestä sekä erään kilpailun tuomarina toimineen Olavi Virran kannustuksesta alkoi Härmän laulajan ura eri tanssiorkestereissa. Vuosina 1977–1978 hän opiskeli laulua Ture Aran oppilaana. 1960-luvun alkupuolella Mauri Härmä oli kauhajokelaisen Mauri Salon tangoyhtyeen solistina. Muutettuaan Helsinkiin vuonna 1966 hän pääsi Jorma Weneskosken orkesterin solistiksi. Härmä kierteli tuolloin myös muiden orkesterien vierailevana solistina ympäri maata. Weneskosken kanssa hän esiintyi usein ”Hämiksen tansseissa” (nykyisellä Tavastialla). Weneskoski keksi taiteilijanimen Mauri Härmä laulajan pohjalaisen syntyperän innoittamana. 1970-luvun alussa Härmä siirtyi solistiksi Rauno Eskelisen Helsinki-Humppaan, joka esiintyi usein Dipolin tanssi-illoissa. Orkesterin sovitukset olivat muun muassa Matti Viljasen tekemiä. Vuosina 1977–1982 Härmä esiintyi Dallapé-orkesterin solistina Kalevi Korven jälkeen. Orkesterin johtajana toimi vielä tuolloin Eero Lauresalo (ent. Lindroos), joka oli ollut Dallapéssä vuodesta 1929 vastaten useista sen levytysten sovituksista. Vuosien saatossa Härmälle kertyi runsaasti keikkamatkoja eri tanssiorkesterien kanssa. Esiintymispaikkoina olivat tanssilavojen lisäksi erilaiset nuoriso-, urheilu- ja seuraintalot sekä ravintolat. Härmä esiintyi näiden konserttien lisäksi muun muassa Yleisradion Lavalauantai-ohjelmassa sekä Niilo Tarvajärven Tervetuloa aamukahville -lähetyksissä. Hän oli Lappeenrannan humppafestivaalien vakioesiintyjä ja esiintyi myös kerran Helsingin juhlaviikkojen konsertissa. Härmä on levyttänyt Unto Monosen tangot ”Kulta pikkuinen” ja ”Nuoruuden rakkaus”, ensin singleinä vuonna 1967 ja myöhemmin albumille Konkarit (PSO, 1979). Mauri Härmän Dallapé-ajoista kerrotaan tarkemmin Tanssiorkesteri Dallapé -nimisessä kirjassa, jonka ovat toimittaneet Marko Tikka ja Toivo Tamminen. Härmä työskenteli lauluharrastuksensa ohella rikostutkijana Helsingin poliisilaitoksen eri yksiköissä. Hän oli yli 20 vuotta rikoskomisariona Helsingin rikospoliisin murharyhmässä eli väkivaltarikosyksikössä, josta jäi eläkkeelle täysin palvelleena vuonna 2009. Härmä harrastaa nykyään vinyylilevyjen keräilyä kirpputoreja kierrellen. Härmä on julkaissut omakustanteena vuonna 2018 cd-singlen Kun sinua katselen ja Jäljet hiekassa sekä vuonna 2019 cd-singlen Kuinka saatoitkaan. Härmän urasta on tehty vuonna 2019 ja 2020 radio-ohjelmat Helsingin Lähiradiossa Petteri Pelkin ohjelma Mauri Härmä Laulava rikospoliisi sekä Radio Robin Hoodissa Liisa-Hellevi Rantasen ja Erkki Rantasen ohjelma Mauri Härmä Levytykset 1967-2019 osa I ja II Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marko Kari

Marko Kari (s. 19. joulukuuta 1963) on suomalainen Tampereella asuva kirjailija. Kari on työskennellyt muun muassa kirjastovirkailijana. Kari on kirjoittanut kaksi kauhuromaania Reviiri ja Verikaste. Hän sai esikoisromaanistaan J. H. Erkon palkinnon. == Teoksia == * Reviiri. Otava 1990 * Verikaste. Otava 1992 == Palkinnot == * Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1990 * J. H. Erkon palkinto 1991 * Alex Matson -stipendi 1993 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Päivi Perttula

Päivi Perttula (s. 19. lokakuuta 1966) on suomalainen kirjailija. Perttula sai romaanistaan Suhdetta J. H. Erkon palkinnon. == Teoksia == * Suhdetta. Art House, Helsinki 1988 == Suomennoksia == * Tinstin, Tallinummen tyttö ; teksti ja kuvitus Maj Fagerberg ; suomennos Päivi Perttula. Carlsen, Tampere 1989 == Palkinnot == * J. H. Erkon palkinto 1988 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marjatta Schier

Marjatta Schier (s. 8. tammikuuta 1942) on suomalainen kirjailija. Schier sai novellikokoelmastaan Myrkkyliljat J. H. Erkon palkinnon. == Teoksia == * Myrkkyliljat : kertomuksia. WSOY 1991 * Kuumaa sinistä. WSOY 1994 == Palkinnot == * J. H. Erkon palkinto 1991 == Lähteet == * Kirjasampo.fi : Marjatta Schier Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
13 Reasons to Rock

13 Reasons to Rock on suomalaisesta Popeda-yhtyeestä tunnetun kitaristi Costello Hautamäen toinen albumi sooloartistina. Se julkaistiin vuonna 2003. Kappale "Midnight sun" on julkaistu suomeksi nimellä "Kun mies unelmoi", "Mercury blues" nimellä "Pakko saada BMW" ja "Boogie like a man", jonka suomennos "Lemmenkipee menninkäinen" löytyy Popedan "Häkää!"-albumilta vuodelta 2005. == Kappaleet == # # # # (säv. Costello) # # # (säv. Costello) # (säv. Costello) # # # (säv. Costello) # (säv. Costello) # (säv. Costello) == Muusikot == * Costello Hautamäki: laulu ja kitara == Lähteet == * Popedan historia === Viitteet === Luokka:Costello Hautamäen albumit Luokka:Vuoden 2003 albumit
Les Bons

Les Bons on kylä Andorrassa, Encampin kunnassa. Kylässä oli 1 159 asukasta vuoden 2017 arvioissa. Kylä sijaitsee noin 1 600 metrin korkeudessa. == Lähteet == Luokka:Andorran kylät
Keravan jäähalli

Keravan jäähalli (markkinointinimeltään Keravan Energiahalli) on jäähalli Kalevan urheilupuistossa Keravalla. Halli valmistui vuonna 1988, ja sen kapasiteetti oli syksyllä 2023 1 240 paikkaa. Jääkiekkokaukalon lisäksi hallissa on juoksusuora ja kuntosali. Hallia ovat käyttäneet sen historian aikana muun muassa Mestis-seura HC Keski-Uusimaa sekä ringetteseura Shakers Ringette. Jääkiekkoseura Jokerit pelasi hallissa 11 Mestis-kauden 2023–2024 kotiotteluaan. Seuran yhteistyökumppanien avustuksella kaukalon päätyyn rakennettiin seisomakatsomo, joka toi halliin yli 200 paikkaa lisää ja nosti katsojakapasiteetin 1 240:een. Halliin tuli myös Mestikseen vaadittu videotaulu, joka korvasi aiemman tulostaulun. Jokerit pelasi viimeisen kotipelinsä hallissa 6. maaliskuuta 2024 KeuPa HT:tä vastaan. == Lähteet == Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Keravan urheilu Luokka:Keravan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kaleva (Kerava)
S/S Elias Lönnrot

S/S Elias Lönnrot oli suomalainen siipiratashöyrylaiva joka oli liikenteessä vuosina 1865–1923 ensin Pyhäjärvellä ja sen jälkeen Näsijärvellä ja viimeksi Keurusselällä. Laivan pituus oli 100 jalkaa, leveys 27,5 jalkaa, ja sen voimanlähteenä oli 80 hevosvoiman höyrykone. Laivan suunnitteli saksalainen insinööri Hermann Kauffman. Laiva rakennettiin Tampereen Pellava- ja Rauta- Teollisuus Oy:n telakalla Tampereella, ja se laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1865. Laivan rakennuttaja ruukinpatruuna Adolf Törngren nimesi sen entisen kotiopettajansa Elias Lönnrotin mukaan. Elias Lönnrot liikennöi aluksi Pyhäjärvellä Tampereen ja Lempäälän välillä yhdessä vuonna 1866 valmistuneen siipirataslaiva Vanajan kanssa, joka liikennöi taas Lempäälän ja Hämeenlinnan välillä. Ennen Lempäälän kanavan valmistumista Kuokkalankoski esti suoran laivaliikenteen Tampereelta Hämeenlinnaan. Koskesta pääsi 1860-luvulla nousemaan laiva vain kaksi kertaa, heinäkuussa 1863 potkurihöyrylaiva Ilmarinen ja vuonna 1866 siipirataslaiva S/S Vanaja. Ennen kanavan valmistumista matkustajat siirtyivät jalan maakannaksen yli Havaslahdesta Pyhäjärven puolelle Kirkkojärven rantaan. Lempäälän kanavan valmistuttua 1874 siipirataslaiva Vanaja saattoi liikennöidä koko matkalla, mutta Elias Lönnrot oli rataskoneistoineen liian leveä sopiakseen kanavan sulkuun. Hämeenlinnan ja Tampereen välinen matkuistajalaivaliikenne päättyi 1876, kun Hämeenlinna- Tampere rautatie valmistui. Elias Lönnrot siirrettiin samana vuonna Näsijärvelle, jossa se sitten liikennöi vuoteen 1890 saakka Tampereelta Kuruun ja Teiskoon. Laiva hinasi myös tukkeja ja kuljetti huvimatkalaisia. Vuonna 1890 tehtailija G. A. Serlachius osti laivan, ja tämän jälkeen laiva liikennöi Keurusselällä Mäntän ja Keuruun välillä pääasiassa hinaamassa tukkilauttoja Serlachiuksen Mäntän-tehtaille. Vuonna 1897 valmistunut Haapamäki-Jyväskylä- rata lopetti säännöllisen päivittäisen laivaliikenteen Mäntän ja Keuruun välillä. Lopullisesti Elias Lönnrotin liikennöinti päättyi, kun Kolhon ja Keuruun välille valmistui maantie 1923. Liikenteestä poisotettu laiva romutettiin Mäntässä 1926. Vuonna 1986 valmistunut M/S Elias Lönnrot on dieselkäyttöinen replika alkuperäisestä siipiratasalus Elias Lönnrotista. Se tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä. == Lähteet == * Siipirataslaiva Elias Lönnrotin historiaa * HämeWiki : Höyrylaivaliikennettä Vanajavedellä * Lempälän historiaa : Kuuluisasta Kuokkalasta kotoisin Luokka:Höyrylaivat Luokka:Sisävesilaivat Luokka:Siipiratasalukset‎
Lentulus Batiatus

Gnaeus Cornelius Lentulus BatiatusMcGushin, Patrick (1991) Sallust: The Histories, s.113 (tai, Vatia) oli roomalainen gladiaattorikoulun omistaja () Capuassa lähellä Vesuvius-vuorta Etelä-Italiassa. Koulu on jäänyt historiankirjoitukseen, koska sieltä pakeni traakialaisen orjan Spartacuksen johdolla 70−78 orjaa vuonna 73 eaa. Tämä tapahtuma aloitti kolmantena orjasotana tunnetun Spartacuksen johtaman orjakapinan (73−71 eaa.).Plutarch, Life of Crassus, 8 ==Identiteetti== Cambridgen ja Harvardin latinan professorina tunnettu Shackleton Bailey on arvellut, että antiikin historioitsijoiden mainitsema nimi "Batiatus" saattaisi olla korruptoitunut muoto cognomenista Vatia, mikä tarkoittaisi, että Cornelius Lentulus Vatia olisi ollut Cornelius Lentulus-sukuun adoptoitu mies, joka on syntyään ollut Servilius-suvun Vatia haaraan kuuluva Servilius Vatia. Toinen vaihtoehto on, että hän olisi ollut Corneliuksen suvun Lentulus-haaraan kuulunut mies, joka olisi adoptoitu Servilius Vatian sukuhaaraan.Shackleton Bailey, David. R. (1991) Two Studies in Roman Nomenclature, s.73 ==Populaarikulttuurissa == Peter Ustinov esitti Batiatusta Stanley Kubrickin elokuvassa Spartacus vuonna 1960 saaden roolistaan parhaan sivuosanäyttelijän Oscarin.IMDb, Peter Ustinov, Awards Ian McNeice esitti Batiatusta vuoden 2004 minisarjassa Spartacus.IMDb, Spartacus (TV 2004) John Hannah esitti Batiatusta Starz-televisiokanavan televisiosarjoissa Spartacus: Blood and Sand (2010) ja Spartacus: Gods of the Arena (2011).http://www.starz.com/originals/spartacus/cast/Batiatus/JohnHannah/Pages/JohnHannah.aspx ==Lähteet== Luokka:Antiikin roomalaiset
Forssa (Borlänge)

Forssa (nimi kirjoitetaan silloin tällöin myös muodossa Forsa) on kaupunginosa Borlängessä Ruotsissa. Siellä asuu 3900 ihmistä.Borlänge kommun: Forssa Viitattu 29.1.2015. Alueeseen kuuluvat myös Hushagenin ja Bergslagsbynin kaupunginosat. Forssan tienoon asuntokanta koostuu paljolti työläisasunnoista, joista osa on nykyaikaista tuotantoa ja vanhimmat 1800-luvulta. Alueen 2100 asunnosta 750 on pientaloja ja loput huoneistoja. Hushagenissa on 1800-luvun lopulla rautatieverkon laajentamisen yhteydessä rakennettuja vuokrakasarmeita, Bergslagsbynissä taas 1910-luvulla virkamiesten asunnoiksi rakennettuja pientaloja. Kumpaakin aluetta pidetään kulttuurihistoriallisesti merkittävänä, minkä takia ne on määrätty säilytettäviksi nykyisellään. Lähimpänä Forssan keskustaa sijaitsee asumisoikeusasuntoja. ==Koulutus== Forssassa on Forssaängskolan, jossa on luokat 1-6 sekä Forssaklackskolan, jossa on luokat 7-9. Lisäksi siellä on kaksi lukiota: Hushagsgymnasiet ja Erikslundsgymnasiet. ==Urheilu== Forssassa toimii vahvasta nuorisotyöstään tunnettu jalkapalloseura Forssa BK. ==Populaarikulttuurissa== Forssa mainitaan 1980-luvulla suosituksi tulleessa pop-iskelmässä Köppäbävisan. ==Tunnettuja forssalaisia== * Bo Kalling, kreivi ja metallurgian professori ==Lähteet== Luokka:Borlängen kunta Luokka:Ruotsin kaupunginosat
Antero de Quental

Antero Tarquíno de Quental (1842–1891) oli portugalilainen runoilija. Hän oli kansallisromantiikkaa vastustavan Coimbran koulukunnan johtajia, laadultaan mietiskelevä, pessimismiin kallistuva lyyrikko.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7, palsta 70 Hän kuului "70-lukulaisiin" ja vastusti äärimmäistä romantiikkaa. Hän laati teorian portugalilaisesta modernista realismista. ==Teokset== * Sonetos, 1861, täyd. p. 1891 * Odas modernas, 1865 * Poesias lúgubres, Cartas, julk. 1915 * Prosas, 1–3, 1923–1831 ;Suomennoksia Teoksessa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 7 : Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY, 1954) on kaksi Helvi Vasaran suomentamaa runoa: "Kädestä Luojan" ja "Nocturno".Antero de Quental, Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston päivittyvä runotietokanta. Päivitetty 13.8.2021, viitattu 14.8.2021 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Portugalilaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1999

Suomen jääkiekkomaajoukkue vuoden 1999 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Norjassa. == Kokoonpano == *Päävalmentaja: Hannu Aravirta Pelipaikka Num. Pelaaja Joukkue (1998-1999) MV 1 Miikka Kiprusoff TPS MV 31 Ari Sulander ZSC Lions MV 35 Vesa Toskala Ilves P 5 Aki-Petteri Berg TPS P 42 Jere Karalahti HIFK P 2 Marko Kiprusoff TPS P 9 Toni Lydman HIFK P 6 Kari Martikainen ZSC Lions P 7 Antti-Jussi Niemi Jokerit P 3 Petteri Nummelin HC Davos P 4 Kimmo Timonen Nashville Predators H 22 Mikko Eloranta TPS H 14 Raimo Helminen Ilves H 12 Olli Jokinen Los Angeles Kings H 17 Tomi Kallio TPS H 11 Saku Koivu Montréal Canadiens H 72 Juha Lind Montréal Canadiens H 16 Ville Peltonen Nashville Predators H 32 Kimmo Rintanen Jokerit H 8 Teemu Selänne Mighty Ducks of Anaheim H 25 Toni Sihvonen HIFK H 33 Marko Tuomainen HIFK H 15 Antti Törmänen HV71 http://www.eliteprospects.com/team.php?team=1606&year0;=1999 Eliteprospects.com - Finland 1999http://hockey- sport.net/index.php?team_id=FIN&cat;=ms1999⟨=en Hockey-sport.net - Finland 1999 == Lähteet == 1999
Péguy Luyindula

Péguy Makanda Luyindula (s. 25. toukokuuta 1979 Kinshasa, Zaire, Kongon demokraattinen tasavalta) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Major League Soccerissa pelaavaa New York Red Bullsia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen pelinumeronsa on 88. Pisimmän ajan urastaan hän on pelannut ranskalaisessa Paris Saint-Germainissa. Hän pelasi siellä vuodet 2007–2012 tehden 130 sarjapelissä 19 maaliaStatistiques de Péguy Luyindyla sofoot.com Viitattu 23.4.2013.. Sitä ennen hän pelasi ranskalaisissa Niortissa, RC Strasbourgissa, Lyonissa, Marseillessa ja Auxerressa sekä espanjalaisessa Levantessa. Yhdysvaltojen pääsarjassa pelaavaan New York Red Bullsiin hän siirtyi 19. maaliskuuta 2013Red Bulls Sign Forward Péguy Luyindula newyorkredbulls.com Viitattu 23.4.2013.. == Saavutukset == *Ranskan pääsarjamestaruus: 2002, 2003, 2004 *Trophée des Champions: 2002, 2003 *Ranskan cup: 2001, 2010 *Ranskan liigacup: 2008 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Profiili transfermarkt-sivustolla * Profiili newyorkredbulls- sivustolla Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Qvist

Qvist, Quist, Kvist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Adrian Quist (1913–1991), australialainen tenniksen pelaaja * Anna Olsoni-Quist (1864–1943), suomalainen kotitalousopettaja * Anni Qvist (1923–2003), suomalainen kirjastonhoitaja, toimittaja ja lastenkirjailija * Astrid Qvist (1912–2022), pitkäikäinen suomalainen nainen ja Suomen vanhin asukas * August Kuistio ent. Qvist (1895–1963), suomalainen eversti * Betsey Quist (1861–1934), suomalainen opettaja, koulunjohtaja ja matemaatikko * Carl Immanuel Qvist (1827–1897), suomalainen toimittaja ja lääkäri * Eetu Qvist (s. 1983), suomalainen jääkiekkoilija * Elias Kvist (s. 1999), suomalainen taikuri * Ernst Edvard Qvist (1839–1910), suomalainen kemisti, insinööri ja valtioneuvos * Gerda Qvist (1883–1957), suomalainen mitalitaiteilija * Hans- Olof Kvist (s. 1941), suomalainen teologi ja professori * Helmer Kvist (1921–1999), suomalainen pikajuoksija, urheilulääkäri ja ortopedi * Henry Kvist (1920–1999), suomalainen metsänhoitaja, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja, metsäneuvos, Helmer Kvistin veli * Martti Qvist (1924–2004), suomalainen opetusneuvos * Rasmus Quist Hansen (s. 1980), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja * Saku Kvist (s. 1995), suomalainen jalkapalloilija * Timo Kvist (s. 1956), suomalainen juristi ja Naantalin kaupunginjohtaja 2000–2014 * Trine Qvist (s. 1966), tanskalainen curlingpelaaja * Walter Qvist (1890–1961), suomalainen kemisti ja professori * William Kvist Jørgensen (s. 1985), tanskalainen jalkapalloilija.
Normannin kieli

Normannin kieli on romaaninen kieli, jota puhutaan Ranskan Normandiassa sekä Isoon-Britanniaan kuuluvilla Kanaalisaarilla. Normannin kieli kuuluu romaanisten kielten d’oïl-kieliin. Kielen puhujamäärä on laskussa. Normannin kielestä käytetään myös nimeä normanniranska, mutta tätä termiä käytetään myös anglonormannin kielestä ja lakiranskasta, joka toimi juridiikan kielenä keskiajalla Englannissa. == Levinneisyys == Normannin kieli on puhuttu kieli Normandiassa. Sillä ei ole virallisen kielen asemaa, mutta se luokitellaan alueelliseksi kieleksi. Kanaalisaarilla normannin kieli on kehittynyt erillään mutta ei eristyksissä kielen muihin puhuma-alueisiin nähden. Brittiläis- irlantilaisen neuvoston päätöksestä Britannian ja Irlannin hallitukset ovat tunnustaneet Jerseyn saarella Jerseyn murteen, Guernseyn saarella Guernseyn murteen ja Sarkin saarella Sarkin murteen alueellisiksi kieliksi. Isoglossi, jota sanotaan Joret'n linjaksi, jakaa normannin kielen pohjois- ja etelämurteet. Normannin kielen länsi- ja itämurteilla on myös merkittaviä eroja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Essai de grammaire de la langue normande, UPN, 1995. ISBN 2-9509074-0-7. * V’n-ous d’aveu mei? UPN, 1984. * La Normandie dialectale, 1999, ISBN 2-84133-076-1 * Alain Marie, Les auteurs patoisants du Calvados, 2005. ISBN 2-84706-178-9. * Roger Jean Lebarbenchon, Les Falaises de la Hague, 1991. ISBN 2-9505884-0-9. * Jean-Louis Vaneille, Les patoisants bas-normands, n.d., Saint-Lô. * André Dupont, Dictionnaire des patoisants du Cotentin, Société d’archéologie de la Manche, Saint-Lô, 1992. Luokka:Romaaniset kielet Luokka:Ranskan kieli
Loima

thumb|Länsi-Suomen opiston päärakennus. Loima (myös Loimankylä) on kylä Huittisissa Satakunnan maakunnassa. Se sijaitsee Loimijoen varrella, noin kolme kilometriä kaupungin keskustaajaman Lauttakylän eteläpuolella. Loimassa toimii vuonna 1892 perustettu Länsi-Suomen opisto, joka on maan vanhin suomenkielinen kansanopisto. Kylässä on lisäksi oma koulu.Loiman koulu. Viitattu 23.4.2013. Loiman kylä tunnetaan myös presidentti Risto Rytin synnyinpaikkana.Huittisten kaupunki – Presidentti Risto Rytin elämäkerta. Viitattu 23.4.2013. Hänen syntymäkotinsa purettiin jo 1930-luvulla, mutta sen paikalla on nykyään muistomerkki. Rytin nuoruusvuosien kotitalo puolestaan siirrettiin Loimankylästä toisaalle Huittisiin vuonna 2004. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Loima-Jokisivu -seura Luokka:Huittisten kylät
Ernst Edvard Qvist

Ernst Edvard Qvist (10. toukokuuta 1839 Hamina – 29. lokakuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen kemisti-insinööri. Hän sai valtioneuvoksen arvonimen 1899. Hän toimi kemian teknologian opettajana 1872–1903 Polyteknillisessä koulussa, jonka nimi muuttui 1879 Polyteknilliseksi opistoksi, ja oli opiston rehtori 1880–1903.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7, palsta 76 Qvist oli myös sementtikoelaitoksen johtaja ja vuodesta 1877 paloviinantarkastaja Helsingissä. Qvistin vanhemmat olivat Haminan kirkkoherra Karl Johan Qvist (1783–1853) ja Katarina Naht. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1857 ja suoritti kemiallis-teknillisiä opintoja Hannoverissa ja Zürichissä.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Johan Qvist. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 5.11.2020. Ernst Edvard Qvistin puoliso oli Anna Franciska Snellman, Helsingin kirkkoherra Frans Arvid Snellmanin tytär. Heidän lapsiaan olivat kuvanveistäjä Gerda Qvist, kemian professori Walter Qvist ja kansakouluntarkastaja Johannes Qvist. Lehtimies Carl Immanuel Qvist oli Ernst Edvard Qvistin veli. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Koheesiorahasto

Koheesiorahasto on Euroopan unionin rakenne- ja investointirahasto, joka tukee ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä investointeja vähemmän vauraissa EU:n jäsenvaltioissa. Koheesiorahasto on keskeinen väline Euroopan unionin strategiassa taloudellisten ja sosiaalisten erojen pienentämiseksi jäsenvaltioiden välillä. Rahasto keskittyy erityisesti tukemaan niitä jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. == Tukialueet == Koheesiorahasto keskittyy erityisesti kahteen pääalueeseen: ympäristöön ja liikenteeseen liittyviin pääomavaltaisiin investointeihin. Näitä ovat: * Ympäristöinvestoinnit: tukevat kestävän kehityksen ja energiaan liittyviä hankkeita, joilla on ympäristöhyötyjä, keskittyen erityisesti uusiutuvaan energiaan, yhdistettyihin energiaratkaisuihin ja maanjäristyskestävyyteen. * Liikenneinvestoinnit: painottavat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T), erityisesti EU:n määrittelemiä ensisijaisia hankkeita, ja tukevat Verkkojen Eurooppa -välineen soveltamisalaan kuuluvia infrastruktuurihankkeita. == Tavoitteet == === Ilmastotavoitteet === Koheesiorahasto on sitoutunut edistämään EU:n ilmastotavoitteita, osoittamalla 37 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tähtääviin toimiin. Tämä kattaa laajan valikoiman toimenpiteitä, kuten energiatehokkuuden parantamisen, uusiutuvan energian edistämisen, älykkäiden energiajärjestelmien ja -verkkojen kehittämisen, ilmastonmuutokseen sopeutumisen, katastrofiriskien ehkäisemisen, vesien kestävän hoidon, kiertotalouden edistämisen ja luonnon monimuotoisuuden suojelun. === Liikkuvuustavoitteet === Koheesiorahoituksen liikkuvuutta lisäävät tavoitteet käsittävät muun muassa turvallisen, kestävän, älykkään ja intermodaalisen Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen sekä kansallisten, alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden parantamisen TEN-T- verkon ja rajat ylittävän liikkuvuuden osalta. === Erityistavoitteet === Koheesiorahaston erityistavoitteiden puitteissa tuetaan myös työpaikkoihin ja kasvuun liittyvien investointien mukaisia toimia, kuten viranomaisten valmiuksien parantaminen, koheesiorahastojen täytäntöönpanosta vastaavien toimijoiden valmiuksien parantaminen sekä yhteistyön tehostaminen jäsenvaltioissa ja ulkopuolisten kumppaneiden kanssa. == Hallinnointi == Koheesiorahaston hallinnointi tapahtuu yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä säännellään yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella. Rahoitus myönnetään avustuksina, hankintoina ja rahoitusvälineinä, ja komissio hyväksyy toimenpideohjelmat yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa. == Mahdolliset tuensaajat == Tuensaajina ovat julkiset ja alueelliset viranomaiset jäsenvaltioissa, jotka täyttävät BKTL-kriteerit. Rahoituskaudella 2021–2027 näitä jäsenvaltioita ovat Bulgaria, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Portugali, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. == Katso myös == * Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikka * Rakennerahasto == Lähteet == Luokka:Euroopan unionin rahastot
Juutilainen

Juutilainen on suomenkielinen sukunimi. Juutilainen-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat: * Aarne Juutilainen (Marokon kauhu, 1904–1976), talvi- ja jatkosodan upseeri * Anssi Juutilainen (s. 1956), hiihtosuunnistaja * Antti Juutilainen (1882–1951), maanviljelijä, päätoimittaja ja kansanedustaja (Maalaisliitto) * Ilmari Juutilainen (1914–1999), hävittäjälentäjä ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari, Aarne Juutilaisen veli * Ilona Juutilainen-Suuronen (o.s. Juutilainen, 1897–1992), harpunsoittaja * Jan- Mikael Juutilainen (s. 1988), jääkiekkoilija * Jere Juutilainen (1889–1949), maalarimestari ja SDP:n kansanedustaja * Joonas Juutilainen (s. 1976), graafinen suunnittelija, Pekka Juutilaisen poika * Martti Juutilainen (1910–1957), komentajakapteeni ja kirjailija * Petri Juutilainen (s. 1953), pasunisti ja big band -kapellimestari * Pekka Juutilainen (s. 1940), juoksija, Martti Juutilaisen poika * Virpi Juutilainen (o.s. Peltonen, s. 1961), hiihtosuunnistaja.
Mäntynärhi

Mäntynärhi (Gymnorhinus cyanocephalus) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji. ==Tuntomerkit== Mäntynärhi on 25,5 cm pitkä. Se on väriltään kokonaan sininen, ja sillä on pitkä nokka sekä suhteellisen lyhyt pyrstö. ==Levinneisyys== Mäntynärheä tavataan Yhdysvaltain länsiosissa sekä Meksikon luoteisosissa. Lajin kannat ovat pienentyneet ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Mäntynärhi on pääsoin paikkalintu, mutta huonoina männyn siemenvuosina se voi lähteä pitkille vaelluksille. ==Elinympäristö== Mäntynärhi elää avoimissa metsissä. Se suosii erityisesti mänty-kataja-metsiä. ==Lisääntyminen== Mäntynärhi tekee kuppimaisen pesänsä puuhun ja munii 2–5 munaa. ==Ravinto== Mäntynärhi käyttää ravinnokseen erityisesti mäntyjen siemeniä. Se on kuitenkin kaikkiruokainen ja syö lisäksi marjoja, jyviä, niveljalkaisia, liskoja, käärmeitä, linnunpoikasia sekä pieniä nisäkkäitä. ==Lähteet== Luokka:Varikset Luokka:Uhanalaiset linnut
Walter Qvist

Walter Gunnar Theodor Qvist (9. heinäkuuta 1890 – 8. helmikuuta 1961 Turku)Professori Walter Qvist kuollut (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 9.2.1961, HS Aikakone. Viitattu 28.3.2018. oli suomalainen kemisti ja Åbo Akademin professori. Walter Qvistin vanhemmat olivat valtioneuvos Ernst Edvard Qvist sekä Anna Franciska Snellman. Kuvanveistäjä Gerda Qvist oli hänen siskonsa. Qvist kirjoitti ylioppilaaksi 1912, valmistui filosofian kandidaatiksi 1914 ja väitteli tohtoriksi 1919. Hän oli vuosina 1918–1919 Kymin tehtaiden ja vuosina 1919–1924 Åströmin tehtaiden kemiallisen laboratorion johtajana Qvist oli vuodesta 1922 Åbo Akademin dosentti ja sitten vuodesta 1926 yleisen kemian teknologian professori. Hän oli Åbo Akademin kauppakorkeakoulun rehtori 1929–1957 sekä Åbo Akademin kemiallis-teknillisen tiedekunnan dekaani 1928–1954 ja vararehtori 1942–1946.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7, palsta Hän kuului Vakuutusyhtiö Sammon johtokuntaan vuodesta 1922 ja Turun Säästöpankin hallitukseen vuodesta 1944. Hänet vihittiin kauppatieteen kunniatohtoriksi 1958. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Temppupotkulautailu

Temppupotkulautailu eli scoottaus, myös skuuttaus, on extremeurheilulaji, jossa tehdään temppuja lajiin tarkoitetulla kaksipyöräisellä temppupotkulaudalla. Scoottausta harrastetaan sekä urbaanissa ympäristössä että skeittiparkeissa. Lajissa on myös ammattilaisia. Scoottauksen tyylit jakautuvat ”parkki”-scoottaukseen ja ”street”-scoottaukseen. Street- scoottauksessa käytetään esimerkiksi kaiteita ”reilaamiseen”, betonirakenteita ja portaita temppujentekoon. Parkissa taas tehdään esimerkiksi voltteja tai muita korkeita ilmatemppuja. Parkeissa on erilaisia ramppeja, hyppyreitä ja kouruja. Suomessa scoottaus on vakiintunut laji vahvan suomalaisen scoottaus- skenen ansiosta. Scoottausta harrastetaan erityisesti Amerikassa, Australiassa, Euroopassa ja Uudessa-Seelannissa. On olemassa paljon erilaisia scoottaustapahtumia, esimerkiksi Nitro Circus ja ISA World Championships. Niin kutsuttuja jameja järjestetään ympäri maailmaa. Kuuluisia scoottauksen temppuja ovat tailwhip, barspin, manual, hop, 180° hop ja bri-flip. == Aiheesta muualla == * MTVuutiset.fi – Potkulautailu haastaa jo skeittauksen. MTV 25.5.2012. Luokka:Extremeurheilu
Mustaharakka

Mustaharakka (Platysmurus leucopterus) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji. == Levinneisyys == Mustaharakkaa tavataan Kaakkois-Aasiassa Myanmarin Tanintharyin alueelta, Malakan niemimaalta sekä Thaimaasta että Malesiasta, harvinaisena Singaporesta sekä Indonesiasta Sumatran, Bangkan ja Jaavan saarilta. Sen populaatiota ei ole arvioitu, mutta sitä on kuvattu harvinaiseksi. Laji on riippuvainen metsistä ja vaikka sen elinalueella metsien katoaminen on ollut nopeaa, laji luokitellaan elinvoimaiseksi, koska sen levinneisyysalue on suuri eikä sen populaation väheneminen ole todennäköisesti ollut kovinkaan nopeata. == Elinympäristö == Mustaharakka elää tiheissä alankometsissä alle 800 metrin korkeudessa. == Lähteet == Luokka:Varikset
Tuija Rantalainen

Tuija Johanna Rantalainen (s. 1971)Tuija Rantalainen, Kapsäkki on suomalainen pianisti, laulaja ja lauluntekijä. Hän on kotoisin Ruokolahdelta. Ensimmäisen soololevynsä Tarinan tyttö hän julkaisi vuonna 2008. Rantalainen työskentelee pianistina ja laulajana monissa eri kokoonpanoissa ja sooloartistina. Hän on säveltänyt paljon teatterimusiikkia ja toimii lauluntekijävalmentajana yhdessä Heikki Salon kanssa. Rantalainen on valmistunut pianonsoitonopettajaksi Keski- Suomen konservatoriosta. Hänet on valittu myös Musiikkiteatteri Kapsäkin taiteilijajäseneksi ja Suomen Musiikintekijät ry:n hallitukseen. ==Soolojulkaisut== * Harjutorin joulusaunassa (2020, sinkkujulkaisu) *Kiitos, opettajat (2020, Opetus- ja kulttuuriministeriön tilausteos) *Elämän mezepalat (2020, sinkkujulkaisu) *Ruokolahden leijona (2020 , albumi) *Osterikeitto (2017, sinkkujulkaisu ja musavideo) *Jouluhimmeli (2016, tuplasinkku) * Le Chien de Pont Neuf (2016, sinkkujulkaisu ja musavideo) * Vahtikoira karkuteillä (2015 Roimamusiikki) * Henrin divari (2015, sinkkujulkaisu) * * * ==Teatterityöt== * Rehu-Virtanen, musiikkinäytelmä, sävellykset, käsikirjoitus ja ohjaus, Juha Hurme * Närpiäiset, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset, ohjaus Olli Mononen * Supermarsu ja Jääräpää Janne, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset, ohjaus Tanja Hautakangas * Vahtikoiran vieraanvara, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset * Akrobaatti, muusikkona ja näyttelijänä, ohjaus Ari-Matti Hedman * Vahtikoira karkuteillä, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset * Kurtisaani ja Neitsyt, musiikkinovelli, sävellyksiä ja sanoituksia, ohjaus Katriina Honkanen * Vahtikoiran vapaapäivä kiertävä musiikkiteatteriesitys * Iiris rohkea, musiikkinäytelmän sävellykset. Kirj. Helena Anttonen * Jokapäiväinen leipämme, ohjaus Samuli Reunanen * Runar ja Kyllikki, ohjaus Elina Hagelin * Pilvisen poika, ohjaus Hannele Martikainen ==Yhtyeet== * Tuija Rantalainen ja Heikki Salo: Osterikeittoa ja Kalsarikännit -lauluilta * Häpeämättömät, improryhmän muusikkona * Improsiskot, muusikkonaImprosiskot * Sulkasato, showryhmän pianistina * Susanna Haaviston ja Eija Ahvon säestäjänä ==Kilpailumenestys== * Yle Radio Suomen Levylautakunta, 1. sija 2012, 2015 ja 2016 * Kotkan merilaulukilpailu, 2. sija 2006 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Musiikkinäytteitä (soundcloud.com) * Tuija Rantalainen ja Eija Ahvo (basso.fi) Luokka:Suomalaiset laulaja- lauluntekijät Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Raaseporin kreivikunta

Raaseporin kreivikunta oli Sten Eriksson Leijonhufvudin leskelle Ebba Leijonhufvudille ja hänen jälkeläisilleen vuonna 1569 annettu läänitys. Läänitystä laajennetiin 1571 ja 1649. Siihen kuuluivat Raaseporin linna, Tammisaaren kaupunki ja kreivin residenssi Tammisaaren kartano, Karjaan ja Inkoon pitäjät ja osia muista pitäjistä. Läänitys peruutettiin reduktiossa 1680.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta == Kreivikunnan haltijat == * 1569—1585 Ebba Leijonhufvud (o.s. Lilliehöök) * 1585—1600 Aksel Steninpoika Leijonhufvud * 1600—1607 Maurits Leijonhufvud * 1607—1608 Amalia Leijonhufvud (o.s. von Hatzfeld) * 1608—1632 Sten Leijonhufvud * 1636—1656 Gustav Adolf Leijonhufvud * 1656—1659 Jakob Kasimir Leijonhufvud * 1659—1680 Gustav Maurits Leijonhufvud ==Lähteet== Luokka:Inkoon historia Luokka:Raaseporin historia Luokka:Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat
Kelja (Pyhäjärvi Vpl)

Kelja oli pienehkö kylä Vpl Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Pyhäjärven Keljanlahden tuntumassa. Samassa ryppäässä Keljan kylän kanssa sijaitsi myös naapurikylä Rotjalahti. Lahnavalkaman kylä sijaitsi noin kilometrin päässä Keljan länsipuolella ja Salitsanrannan kylä rivimäisessä muodostelmassa Keljan kaakkoispuolella. Pattoisten kylä sijaitsi Keljan luoteispuolella, noin 1-2 kilometrin päässä. Salitsanrannan koulupiirin kansakoulu sijaitsi Keljan puolella, lähellä Keljanlahden rantaa. Kylän halki kulki Pyhäkylästä Riiskaan johtava maantie. Kylään liikennöi vuosina 1922-1924 myös höyrylaiva.Wiika, Impi 1950: Vpl. Pyhäjärvi. Kappale kannakselaisvaiheita, s. 224. Keljanlahti sijoittui Pyhäjärven "hevosenkengän" ylemmän sakaran päähän. Lahti tunnettiin hiekkaisesta rannastaan ja läheisistä nuotta-apajistaan, joita olivat Javanaisenniemen apajat, Ahveapajat, Selkäharjun apajat, Ranta-apaja sekä kalaisa Lonnan apaja, josta Salitsanrannan nuottakunnan mainitaan saaneen yhdellä vedolla 2.000 kg lahnoja.Wiika, Impi 1950: Vpl. Pyhäjärvi. Kappale kannakselaisvaiheita, s. 273. Keljan kylän pääelinkeino oli maatalous. Kylässä oli v. 1925 9 maatilaa, ja vuoden 1929 maanmittauksen mukaan kylässä oli yhteensä 124,18 hehtaaria peltoa, 7,62 ha niittyä ja 573,49 ha metsämaata. Vuonna 1943 viljelyksessä oli veroilmoitusten mukaan 171,68 ha peltoa, joten lisäystä pellonraivauksen tuloksena vuoden 1929 viljelyksiin oli tullut 47,5 hehtaaria. Kirkonkirjojen mukaan asukkaita kylässä oli v. 1939 yhteensä 83 henkeä.Wiika, Impi 1950: Vpl. Pyhäjärvi. Kappale kannakselaisvaiheita, s. 107, 257-258. Kylässä toimi Jussi ja Mari Barckin pitämä pieni kauppa, joka tosin lopetti toimintansa jo ennen talvisotaa. Keljassa toimi myös Vpl. Pyhäjärven orpokotiyhdistyksen ylläpitämä lastenkoti vuosina 1926-1934.Wiika, Impi 1950: Vpl. Pyhäjärvi. Kappale kannakselaisvaiheita, s. 85, 448. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven Vpl kylät
Raasepori (täsmennyssivu)

Raasepori viittaa seuraaviin nykyisiin ja historiallisiin paikkoihin: *Raasepori, kaupunki Länsi-Uudellamaalla *Raaseporin linna, rauniolinna Snappertunassa *Raaseporin kreivikunta, Ebba Leijonhufvudille annettu läänitys *Raaseporin lääni, keskiaikainen linnalääni *Raaseporin kihlakunta, 2007 lakkautettu eri aikoina vaihtelevan laajuinen kihlakunta *Raaseporin seutukunta, entinen Tammisaaren seutukunta Uudellamaalla
Rabbe

Rabbe tarkoittaa seuraavia: * Rabbe, miehen etunimi ==Sukunimi== *Emma Rabbe (s. 1969), kanadalainen näyttelijä *Frans Johan Rabbe (1801–1879), suomalainen lääkäri, historioitsija
Jurayn kieli

Juray on mundakieli, jota puhutaan Intian Odishan osavaltiossa. Se on hyvin läheistä sukua soran kielelle, ja itse asiassa jurayta voi pitää eräänä soran kielen etnisesti erilaisena murteena. Sora Language, Living Tongues == Lähteet == Luokka:Intian kielet Luokka:Mundakielet
Caaguazú (departementti)

Caaguazú on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 11 474 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 480 800\. Departementin pääkaupunki on Coronel Oviedo. Departementti on saanut nimensä sen alueen laajoista vanhoista metsistä. Se kuuluu Paraguayn vauraimpiin alueisiin. Siellä tuotetaan puuvillaa, sokeriruokoa, vehnää ja soijapapuja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paraguayn departementit
Frans Johan Rabbe

Frans Johan Rabbe (25. kesäkuuta 1801 Eura – 23. huhtikuuta 1879 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja historioitsija. Luettu 21.9.2016. Rabben vanhemmat olivat katselmuskirjuri, sotakamreeri Fredrik Rabbe (1780–1809) ja Hedvig Sofia Holmberg. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1820. Rabbe valmistui filosofian kandidaatiksi 1825, filosofian maisteriksi 1827, lääketieteen kandidaatiksi 1829, lääketieteen lisensiaatiksi 1831 ja lääketieteen tohtoriksi 1832. Hän oli Satakuntalaisen osakunnan kuraattorina 1829–1833 (tai 1828–1832) ja hänestä tuli riemumaisteri 1877. Rabbe toimi aluksi Helsingin yliopiston kirjaston ylimääräisenä amanuenssina ja sitten lääkintöylihallituksen kanslistina vuodesta 1829 ja Oulun piirin piirilääkärinä vuodesta 1833. Hän oli lääkintöylihallituksen kamreerina 1834–1868 ja toimi samalla ajoittain lääkintöylihallituksen sihteerinä sekä muun muassa Ullanlinnan kylpylaitoksen intendenttinä. Rabbesta tuli asessori 1840, hovineuvos 1868 ja kamarineuvos 1872.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7, palsta 98 Rabbe oli perustamassa useita seuroja, kuten Societas pro Fauna et Flora Fennica, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Suomen Lääkäriseura ja Suomen Historiallinen Seura, ja toimi niiden puheenjohtajana. Hän keräsi erilaista historiallista tietoa. Frans Johan Rabbe oli naimisissa vuodesta 1836 Henrietta Gustava Aurora Reuterskiöldin (k. 1880) kanssa. == Kirjallisuutta == * S. G. Elmgren : Frans Johan Rabbe : lefnadsteckning. Helsingfors 1879 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1801 syntyneet Luokka:Vuonna 1879 kuolleet
Vesipallon SM-sarja 2012

Vesipallon SM-sarja 2011–2012 pelattiin kuuden joukkueen nelinkertaisena sarjana. Neljä parasta selviytyivät välieriin. ==Runkosarja 2011–2012== O V T H M P Kuhat 20 18 0 2 265–171 36 HSS 20 15 1 4 279–181 31 TuU 20 9 2 9 289–188 20 Cetus 20 8 1 11 212–212 17 KuUS 20 8 0 12 205–273 16 Saukot 20 0 0 20 151–416 0 Välierät *Kuhat–Cetus 8–8, 7–3 :Kuhat finaaliin pistein 3–1. *HSS–Turun Uimarit 7–8, 11–9 (jatkoerät 2–0) :HSS finaaliin pistein 3–2. Pronssiottelu *Turun Uimarit–Cetus 7–5 :Turun Uimareille pronssia. Loppuottelut *Kuhat–HSS 17–9, 10–6, 12–5 :Kuhat mestari otteluvoitoin 3–0. == Lähteet == * Vesipallon Miesten SM-sarjan tilastot kaudesta 2004-2005 eteenpäin SM-sarja 2012 Luokka:Vuoden 2012 urheilu SM-sarja 2012
Jaakko Launikari

Jaakko Launikari (30. toukokuuta 1940 Kuusankoski − 27. helmikuuta 2013 Sigtuna) oli suomalainen evankelis-luterilainen kirkonmies joka teki mittavan työuran kirkon ulkosuomalaistyössä. == Ura == Launikari valmistui teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1964 ja vihittiin papiksi saman vuoden kesällä. Aluksi Launikari toimi seurakuntatyössä ruotsinsuomalaisten keskuudessa. Suomeen Launikari palasi vuonna 1974 Kirkon ulkoasiainkeskuksen diasporatyön sihteerin virkaan. Tässä virassa hän tuli tunnetuksi avustaan kommunistivallan puristuksessa olleille Viron ja Venäjän luterilaisille kirkoille. Launikarin aktiivinen toiminta johti suomettumisen aikakaudella lopulta siihen, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko purki hänen virkasuhteensa laittomasti vuonna 1987. Asiaa käsiteltiin myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa.http://www.hs.fi/muistot/Jaakko+Launikari/a1305666101909 Vaikka korkein hallinto-oikeus purki Launikarin virasta erottamisen, erotti kirkkohallitus Laurikarin uudestaan virasta edellisen erottamisen tultua kumottua oikeusasteissa. Ruotsin Sanomat 2003 == Launikarin kritiikki Suomen ev.lut. kirkon toiminnasta == Launikari toi esiin kuinka Euroopan kirkkojen konferenssi oli pettynyt Suomen evankelis-luterilaisen kirkon haluttomuuteen ottaa puheeksi Neuvostoliiton toisinajattelijoiden kohtelun ja uskovaisten vainon. Launikari arvosteli Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa tekojen puutteesta Neuvostoliiton ihmisoikeuskysymyksissä ja aktiivisten kirkon työntekijöiden aseman vaikeuttamisesta. Muutettuaan Tuusulaan Launikari aktivoitui kunnallispolitiikassa ja yhtenä kuntansa "ääniharavista" toimi muun muassa Tuusulan sosiaalilautakunnan puheenjohtajana. ==Takaisin Ruotsiin == Vuonna 2003 Launikari palasi siirtolaispapiksi Hammarbyn seurakuntaan Upplands Väsbyhyn Tukholman pohjoispuolelle. Sinne hän jäi myös viettämään eläkeläispäiviään. == Kirjallisia töitä == Laurikari on suomentanut ja täydentänyt Sam Dahlgrenin kirjan * Vainottu kirkko : luterilaiset kirkot Itä- Euroopan maissa (SLEY-kirjat, 1990, ISBN 951-617-896-0 (nid) * Muuttaisinko Ruotsiin? : Nuoren seurakunnan diaspora (Kirkon nuorisotyön keskus, 1970) == Lähteet == * Agentteja piispan kaavuissa - Suomen kirkkoisät Neuvostoliiton salaisen poliisin pauloissa. Toimittaja: Olli Ainola TV1 MOT ma 08.03.99 klo 20.00 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * http://anttalainen.com/suomi/echr/30000/34120_96.html Luokka:Suomalaiset papit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Boquerón (departementti)

Boquerón on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 91 669 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 57 800\. Departementin pääkaupunki on Filadelfia. Harvaanasutussa departementissa tuotetaan paljon maitotuotteita. Siellä asuu myös paljon mennoniittoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paraguayn departementit
Hormia

Hormia on suomenkielinen sukunimi. Hormia-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovaty: * Armo Hormia (nimimerkki Lahja Kömi, 1928–1988), psykiatri, kirjailija, Yrjö Hormian poika * Osmo Hormia (1926–1983), kirjailija, Yrjö Hormian poika * Yrjö Hormia (e. Häyrynen, 1900–1963), pappi ja kirjailija.
Caazapá (departementti)

Caazapá on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 9 496 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 151 300\. Departementin pääkaupunki on myös nimeltään Caazapá. Paikallisten uskomusten mukaan pääkaupungissa kummittelee. Caazapá kuuluu Paraguayn köyhimpiin alueisiin. Vuonna 2022 joukko eurooppalaisia perusti sinne idealistisen siirtokunnan välttääkseen koronaviruspandemiaan liittyviä rajoituksia ja etenkin rokotuksia. == Lähteet == Luokka:Paraguayn departementit
Canindeyú

Canindeyú on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 14 667 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 183 700\. Departementin pääkaupunki on Salto del Guairá. Departementti on saanut paljon vaikutteita rajanaapuri Brasiliasta. Siellä tuotetaan yerba mateta. == Lähteet == Luokka:Paraguayn departementit
Uusrahvaanomainen spekulatiivinen fiktio

Uusrahvaanomainen spekulatiivinen fiktio eli URS on suomalainen kirjoittajaryhmittymä ja samalla sen edustaman kirjallisen suuntauksen nimi. Liikkeen nimi ja perusajatus hahmoteltiin Finnconissa vuonna 2009. Nimi on viittaus M. A. Nummisen Uusrahvaanomaiseen jatsiorkesteriin. Liikkeen perustaja on Tuomas Saloranta. URS ottaa liikkeenä vaikutteita muun muassa sellaisilta kirjailijoilta kuin H. P. Lovecraft, Robert E. Howard, Edgar Rice Burroughs, Douglas Adams, Terry Pratchett ja Stephen King. Kirjallisten töiden pääasiallinen tarkoitus on viihdyttää sen sijaan, että ne pyrkisivät hyödyntämään korkeakirjallisuuden keinoja tai teemoja. Vuonna 2011 liikkeestä kiinnostuneet kirjoittajat julkaisivat ensimmäisen URS-nimikkeen alla julkaistavan novelliantologian nimeltä Musta antologia (verkkojulkaisu). Sitä seurasi samana vuonna Valkoinen antologia (painettu), Pimeyden reunalla ja muita uusrahvaanomaisia tarinoita (painettu) ja Harmaa antologia (verkkojulkaisu). Vain verkkojulkaisuna ilmestyneistä antologioista otettiin 2012 pieni paperipainos. URS on julkaissut myös verkossa ilmestyvää lehteä Kultakuoriainen, jonka nimi kahden ensimmäisen numeron ajan oli Uusrahvaanomaisia tarinoita. Vuonna 2012 URS järjesti kirjoituskilpailun uusrahvaanomaisille spefi-novelleille. Kisaan lähetettiin 68 tekstiä. Kisan kymmenen parasta novellia julkaistiin Kultakuoriaisessa #6. == Kirjat == * * * * * * * * * * * * * * * * == Katso myös == * Tieteiskirjallisuus * Fantasiakirjallisuus * Spekulatiivinen fiktio * Reaalifantasia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://urs.fi/ * http://ursfiktio.wordpress.com/ Luokka:Fantasian lajit Luokka:Suomalainen fantasiakirjallisuus Luokka:Suomalainen tieteiskirjallisuus Luokka:Suomalainen science fiction -fanikunta
Claudio Suárez

Claudio Suárez Sánchez (s. 17. joulukuuta 1968 Texcoco, Meksiko) on meksikolainen peliuransa päättänyt jalkapalloilija. Suárez pelasi keskuspuolustajana edustaen seuratasolla meksikolaisia UNAM:ia, Guadalajaraa ja UANL:ää sekä yhdysvaltalaista Chivas USA:ta. Suárez pelasi 177 maaottelua ja teki niissä kuusi maalia. Hän on ottelumäärällään maailman kaikkien aikojen kolmanneksi eniten A-maaotteluita pelannut jalkapalloilija egyptiläisen Ahmed Hassanin (184) ja saudiarabialaisen Muhammad al-Da’ayya’n (178) jälkeen. == Lähteet == Luokka:Meksikolaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suraj Sharma

Suraj Sharma (s. 21. maaliskuuta 1993) on intialainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten pääroolistaan elokuvassa Piin elämä (2012). == Aiheesta muualla == * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saksun

Saksun on kylä Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarilla. Kylä kuuluu Sundan kuntaan, ja asukkaita siellä oli vuonna 2013 yhteensä 19. Kylässä sijaitseva Dúvugarðurin maatila aloitti toimintansa jo ennen 1600-lukua ja on toiminnassa edelleen. Toisen lähteen mukaan tila perustettiin 1800-luvulla. Vanhin osa tilasta oli asuttu toiseen maailmansotaan saakka, ja se toimii nykyisin keskikesällä avoinna olevana museona, joka esittelee färsaarelaista elämää keskiajalta 1900-luvun alkuun. Kylän nykyinen nurmikattoinen kivikirkko on valmistunut vuonna 1858. Alun perin kylässä oli pieni kappeli, jota käytettiin uskonpuhdistukseen saakka. Tämän jälkeen kylän asukkaiden täytyi kirkonmenoihin osallistuakseen vaeltaa vuorten yli kahden tunnin matka läheiseen Tjørnuvíkin kylään. Nykyisin Saksun on färsaarelaisten keskuudessa suosittu päiväretkikohde kesäaikaan. left|thumb|250px|Vuorovesilaguuniin syöksyvä vesiputous Saksunissa. Saksunin kylään ei ole julkista liikennettä, joten sinne pääsee joko omalla autolla tai vaeltamalla läheisestä Haldarsvíkin tai Tjørnuvíkin kylästä. == Maantiede == Saksunin kylä sijaitsee Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarten pohjoiskolkassa. Kylä sijaitsee lähellä Streymoyn luoteisinta kohtaa. Saksun sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Hvalvíkin kylästä luoteeseen. Kylä sijaitsee Dalsájoen rannalla entisen syvän ja kapean merenlahden pohjukassa. Merenlahti toimi hyvänä luonnonsatamana, mutta myrskyn seurauksena lahti täyttyi hiekasta ja nykyisin kylän länsipuolella sijaitsee merenlahden sijasta pyöreä Pollurin-niminen vuorovesilaguuni, jota ympäröivät louhikot ja vesiputoukset. Esimerkiksi Gellingarájoki syöksyy laguuniin muodostaen vesiputouksen. Saksunin kylää ympäröivät korkeat vuoret pohjoisessa, idässä ja etelässä. == Väestö == thumb|250px|Näkymä Saksuniin vuorovesilaguunilta talviaikaan. Oheisessa taulukossa esitetyt Saksunin väkiluvut pohjautuvat Färsaarten tilastokeskuksen () tietoihin. Vuosi Väkiluku yhteensä Miehiä Naisia 1985 25 12 13 1987 26 12 14 1989 27 13 14 1991 26 12 14 1993 32 15 17 1995 34 16 18 1997 30 15 15 1999 31 14 17 2001 30 15 15 2003 34 17 17 2005 32 17 15 2007 25 14 11 2009 25 17 8 2011 20 13 7 2013 19 12 7 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten kylät
Kawasaki ER-5

ER-5 on Kawasakin vuosina 1997-2006 valmistama perusmallinen moottoripyörä. Se kuuluu Kawasakin Standard Sports -luokkaan, jossa pääpiirteinä ovat pelkistetty ja toimintavarma rakenne, helppo huollettavuus ja kulutusta kestävä mitoitus. ER-5:n moottori perustuu Kawasaki EN 450 Customin tekniikkaan. Luonteensa puolesta joustava moottori sopii hyvin vaihtelevaan ajoon maantiellä tai kaupungissa. ==Teknisiä tietoja== *Vaihteisto 6-nopeuksinen, ketjuveto *Märkä monilevykytkin *Vääntömomentti 45 Nm / 7200 rpm *Akseliväli 1430 mm *Eturengas 110/70-17 *Takarengas 130/70-17 *Akku 12 V / 10 Ah *Sähkökäynnistys ==Lähteet== * ==Aiheesta muualla== * www.kawasaki.eu - ER-5 * Cyclechaos: Kawasaki ER-5 * Teknisiä tietoja ER-5
Concepción (Paraguayn departementti)

Concepción on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 18 151 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 190 500\. Departementin pääkaupunki on myös nimeltään Concepción. Departementti on harvaanasuttua aluetta Brasilian vastaisella rajalla. Siellä kasvatetaan karjaa ja tuotetaan sokeriruokoa, vehnää ja soijapapuja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paraguayn departementit
Cordillera (departementti)

Cordillera on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 4 948 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 276 900\. Departementin pääkaupunki on Caacupé. Departementti on saanut nimensä vuorijonosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paraguayn departementit
Guairá (departementti)

Guairá on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 3 846 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 197 000\. Departementin pääkaupunki on Villarrica. Departementti on pieni mutta tiheään asuttu. Alueella viljellään sokeriruokoa ja yerba mateta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paraguayn departementit