EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
LGV Est

LGV Est européenne (usein lyh. LGV Est) on Ranskassa Pariisin ja Baudrecourtin välillä kulkeva suurnopeusrata (ligne à grande vitesse). Radalla kulkevat Pariisista Strasbourgiin ja edelleen Saksaan tai Sveitsiin menevät TGV-junat sekä saksalaiset ICE-junat. Rata on 301,4 kilometriä pitkä, mutta sen lopullisen pituuden on tarkoitus olla 406 kilometriä, kun Strasbourgiin ulottuva toinen vaihe avataan liikenteelle huhtikuussa 2016. Rataosalla suurin käytettävä nopeus on 320 km/h, ja se on varustettu ERTMS-järjestelmällä. Liikenne rataosalla alkoi 10. kesäkuuta 2007. Sitä ennen radalla tehtiin 3. huhtikuuta tavallisesta TGV:stä muunnellulla V150-junalla uusi tavanomaisten junien nopeusennätys 574,8 km/h. Radalla on yhteensä kolme asemaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *lgv-est.com Luokka:Ranskan rautatieliikenne Luokka:Suurnopeusradat
Rise Above Records

Rise Above Records on 1980-luvun lopulla perustettu lontoolainen levy-yhtiö. Yhtiön omistaa Napalm Deathin ja Cathedralin laulajana tunnettu Lee Dorrian. Yhtiö on erikoistunut metallimusiikkiin. Rise Above Recordsilla on myös tytäryhtiö Rise Above Relics, joka uudelleenjulkaisee harvinaisia vanhoja levyjä. ==Artistit== * ASTRA * Capricorns * Circulus * Diagonal * Debris Inc. * Electric Wizard * Firebird * Gentlemans Pistols * Ghost (yhtye) * Grand Magus * Litmus * Orange Goblin * Pod People * sHEAVY * Taint * Teeth of Lions Rule the Divine * Unearthly Trance * Witchcraft * Winters ==Aiheesta muualla== *Yhtiön virallinen sivusto Luokka:Brittiläiset levy-yhtiöt
Viirupääkipuaja

Viirupääkipuaja (Lepidocolaptes souleyetii) on Keski-Amerikassa ja Etelä- Amerikan pohjoisosissa tavattava kipuajiin kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Kooltaan viirupääkipuaja on 19-20 cm. Lajin pää on mustan ja valkoisen viiruinen. Selkä on väriltään kastanjanruskea ja muuttuu siivissä ja pyrstössä punaruskeaksi. Viirupääkipuajan kurkku on valkeahko. Vatsa on ruskea ja siinä on vaaleampia viiruja. Nokka on ohut ja alaspäin kaartunut. Viirukipuaja muistuttaa ulkonäöltään säämiskäkurkkukipuajaa (Xiphorhynchus guttatus), jonka nokka on paksumpi. Tikkakipuaja (Xiphorhynchus picus) on hieman suurikokoisempi ja pään sivuilla on enemmän valkoista. Myös kaitanokkakipuaja (Lepidocolaptes affinis) on hyvin samannäköinen kuin viirupääkipuaja. == Levinneisyys ja elinympäristö == Valkokurkkukipuajaa tavataan Meksikosta Länsi-Panamaan ja Kolumbiasta Venezuelan ja Bolivian pohjoisosiin. Lajia tavataan kuivissa lehtimetsissä ja tiheämpien metsien reunamila. Tiheiden metsien sisäosia laji sen sijaan karttaa ja tulee toimeen myös viljelysmetsissä ja jopa kuivilla kaktuksia ja pensaita kasvavilla seuduilla Yleensä laji elää alle puolentoista kilometrin korkeudella merenpinnasta. == Elintavat == Viirupääkipuajat elävät yleensä yksin ja liittyvät usein muiden hyönteisiä syövien lintujen parviin. Laji pesii kolme kertaa vuodessa yleisimmin huhtikuussa, toukokuussa ja lokakuussa. Pesä sijaitsee puun kolossa 3-25 metrin korkeudella. Naaras munii yleensä kaksi munaa. == Lähteet == Luokka:Kipuajat
HMS Curlew (D42)

HMS Curlew oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ceres-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli toisessa maailmansodassa ilmatorjuntaristeilijänä. == Valmistus == Alus tilattiin Barrow-in-Furnessista Vickers Armstrongilta, missä köli laskettiin 21. elokuuta 1916. Alus laskettiin vesille 5. heinäkuuta 1917 ja otettiin palvelukseen 14. joulukuuta. == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Harwichiin sijoitettuun 5. kevyt risteilijäviirikköön, jossa alus oli toukokuuhun 1919. Palvelukseen kuului muun muassa purjehdus joulukuussa 1918 Itämerellä.Conway's s. 61Whitley s. 70 Suuren laivaston nimen vaihdon myötä alus siirrettiin osaksi 1. kevyt risteilijäviirikköä Atlantin laivastossa touko-kesäkuussa 1919. Alus siirrettiin elokuussa Devonportiin reserviin, mistä se siirrettiin Rosythiin ja otettiin uudelleen palvelukseen huhtikuussa 1920. Alus liitettiin osaksi 5. kevyt risteilijäviirikköä asemapaikkana Kiina (Hongkong), mistä se siirrettiin Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle (Bermuda) marraskuussa 1922. Vuonna 1923 alus oli saattamassa HMS Repulsea aluksen kuljettaessa Walesin prinssiä Pohjois-Amerikan ja Kanadan kierroksella. Lontoon laivastosopimus vuodelta 1930 edellytti risteilijöiden hävittämistä ja 1934 aloitettiin suunnittelutyö alusten muuttamiseksi ilmatorjuntaristeilijöiksi. Seuraavana vuonna tehtiin päätös, jonka mukaisesti kaikki C-luokan alukset muutettaisiin. HMS Coventry ja Curlew valittiin prototyypeiksi. Näiden kahden aluksen muutostyöt aloitettiin 1935-1936.Whitley s. 68 Suunnitelman mukaan aluksen alkuperäinen aseistus poistettiin ja korvattiin kymmenellä yksiputkisella 4 tuuman Mk V -ilmatorjuntatykillä. Tykeistä yksi sijoitettiin keulaan, kuusi kyljille ja kolme perään. Perään sijoitettiin myös kaksi kahdeksanputkista 2 naulan Mk VI -ilmatorjuntatykkiä. Kaksi tulenjohtopaikkaa rakennettiin ja aluksen sisärakenteita muutettiin. Kaikki torpedoputket poistettiin. Alus asetettiin osaksi Noren reserviä 1936. Toisen maailmansodan syttyessä Curlew liitettiin osaksi Kotilaivastoa. Alus otti osaa taisteluun Norjasta ja ollessaan Narvikin edustalla se joutui Junkers Ju 88 koneiden ilmahyökkäykseen. Alus upposi Lavangsfjordiin Ofotsfjordin sivuhaaraan lähelle Narvikia. ==Lähteet== * * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Tietoa hylystä *Ensimmäisen maailmansodan risteilijät Luokka:Kuninkaallisen laivaston Ceres-luokan risteilijät Luokka:Vickersin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan risteilijät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan risteilijät
Amma

Amma voi viitata seuraaviin: *Amga, jakuutiksi Amma, joki Sahan tasavallassa Siperiassa Pohjois-Venäjällä. *Amga, jak. Amma, kylä Amga-joen varrella Sahan tasavallassa *Amgan ulus, jak. Amma uluuha, hallintoalue Sahan tasavallassa ===Henkilöitä=== *Äiti Amma, Mata Amritanandamayi Devi, intialainen hengellinen johtaja
Abağa

Abaga (, )) on maalaiskunta Amgan ulusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee ulusin pohjoisosassa Amgajoen länsirannalla 25 kilometriä piirikeskuksesta Amgasta koilliseen. Asukasluvun kehitys: * 1 200 (1989) * 1 163 (2001) * 1 201 (2007) Abagassa on terveyskeskus, koulu, kauppa, jokisatama ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta sekä maanviljelystä. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa. Tärkein viljelykasvi on peruna. == Lähteet == Luokka:Amgan ulus
Laintulkinta

Laintulkinta tarkoittaa oikeussäännösten soveltuvuuden ja sisällön tutkimista ratkottaessa jotain yksittäistä oikeudellista kysymystä. Laajasti ymmärrettynä laintulkintaa on kirjoitettujen säädösten lisäksi myös tapaoikeuden soveltuvuusalueen selvittäminen. Niin sanottu varsinainen laintulkinta nojautuu oikeussäännöksen sanamuotoon ja analoginen laintulkinta ulottaa säännöksen soveltuvuuden myös sellaisiin tapauksiin, joihin säännöstä voidaan sen tarkoituksen perusteella soveltaa. Kirjoitetun säädöksen soveltaja saa käyttää objektiivista tulkintaa, eikä hänen tarvitse pitäytyä lainsäätäjien tarkoitukseen. Laajassa tulkinnassa () sanamuotojen tulkinta on laveampaa kuin suppeassa tulkinnassa (interpretatio stricta). Suomessa ei laintulkinnassa tarvitse pitäytyä ennakkopäätöksiin, vaikka niillä onkin merkittävä vaikutus oikeuskäytäntöön. Lakien tulkinnassa tärkeää aineistoa ovat eduskunnan valiokuntien mietinnöt ja hallituksen esityksen perustelut. Myös kohtuus on yksi laintulkinnan näkökohta, oikeudenmukaisuuden ja ennustettavuuden ohella. ==Laintulkintaoppi== Laintulkintaoppi on oikeustieteen ala, joka käsittelee laintulkinnassa tarvittavia näkökohtia. Sellaisia ovat esimerkiksi oikeussäännösten sanojen yleiskielinen merkitys, säännöksen säätämisen syy ja tarkoitus, historialliset perusteet sekä sosiaaliset näkökohdat. ==Katso myös== * Lainselitys ==Lähteet== * Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962 * Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963 Luokka:Oikeusfilosofia
Lainselitys

Lainselitys on epäselvän tai vaikeaselkoisen lakisäännöksen tarkoituksen selvittävä lainsäädäntötoimi. Lainselityksessä selitettävä säännös muotoillaan uudelleen alkuperäistä tarkoitusta muuttamatta. Säädäntötoimen tuloksena syntyy lainkäyttäjiä ja muita oikeusalamaisia velvoittava oikeussäännös. Lainselitystä on käytännössä hankala erottaa lainmuutoksesta, sillä kumpikin säädetään samalla tavoin. Suomessa lainsäädäntö tapahtuu eduskunnan myötävaikutuksella. Ruotsin vallan aikana lainselitysvalta kuului kuninkaalle.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962 ==Lainselitysteos== Lainselitysteos eli lakikommentaari on kirja, joka sisältää tiedot yhden tai useamman säädöksen synty- ja muutoshistoriasta, tarkoituksesta, sisällöstä ja suosituksia sisällön tulkintaan.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1999, ISBN 951-855-135-9, osa VII palstat 374–375 ==Katso myös== * Laintulkinta ==Lähteet== Luokka:Säädökset
Altan

Altan ( ja ) on maalaiskunta (nasleg) Amgan ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa Amgajoen länsirannalla lähellä Megino-Kangalassin ulusin rajaa. Matkaa piirikeskukseen Amgaan on 120 kilometriä. Asukasluvun kehitys: * 1 100 (1989) * 868 (2001) * 925 (2007) Altanissa on kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, klubi, terveyskeskus, koulu ja kauppa. Paikkakunnalla harjoitettava hevostalous tuottaa lihaa ja nautakarjatalous maitotaloustuotteita ja lihaa. == Lähteet == Luokka:Amgan ulus
Ipanapa 2

Ipanapa 2 on 29. lokakuuta 2008 julkaistu lasten musiikkikokoelmalevy. Levyllä esiintyy Samuli Laiho, Mikko Kuustonen, Jyrki 69, Mikki Kauste, Laura Sippola, Juha Lehti, Ninni Poijärvi, Jenni Vartiainen, Hanna Pakarinen, Lauri Tähkä, Janna ja Felix Zenger. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Muusikot == * Lasse Kurki – tuottaja, kitara, banjo, ukulele, perkussiot, kellopeli, taustalaulu * Pekka Gröhn – basso * Sami Kuoppamäki – rummut, perkussiot, haarukat, veitset, lusikat * Pessi Levanto – piano, rhodes * Miikka Paatelainen – kitara, slide, pedal steel, theremin ==Lähteet== * Luokka:Suomalaiset lastenalbumit Luokka:Vuoden 2008 kokoelma-albumit Luokka:Lasse Kurjen tuottamat albumit
Tower Hamlets

Tower Hamlets (London Borough of Tower Hamlets) on yksi Lontoon 32:sta kaupunkipiiristä ja sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa, Thamesin pohjoispuolella ja Lontoon Cityn itäpuolella. Sen pinta-ala on 20 neliökilometriä, ja siellä asui vuonna 2017 noin ihmistä. Tower Hamletsissa aivan lähellä Cityn rajaa on kaksi Lontoon tunnettua maamerkkiä: Towerin linna ja Tower Bridge. Tower Hamlets on keskeinen osa Lontoon East Endiä. Erityisesti siihen kuuluva Whitechapel on vanha työväestön asuinalue. Thamesin varrella oleva osa Tower Hamletsia on aiemmin ollut tyypillistä teollisuusaluetta satamineen ja telakoineen. Viime vuosina jokivarsi on kuitenkin ollut laajan uudisrakentamisen ja kehittämisen kohteena. Lontoon uudisrakennusalueista tunnetuin, Docklands, on osa Tower Hamletsia. Sinne on rakennettu myös useita pilvenpiirtäjiä. Kolmasosa Tower Hamletsin väestöstä on sukutaustaltaan Bangladeshista, ja myös somaliyhteisö on melko suuri. Alkuvuodesta 2011 alueella levitettiin tarroja, jossa se julistettiin homovapaaksi vyöhykkeeksi ja uhattiin Allahin rangaistuksella.http://www.bbc.co.uk/news/uk-england-london-12526820 Myöhemmässä julistekampanjassa ääri-islamistit julistivat alueen šarian hallitsemaksi alueeksi, jossa on kielletty uhkapeli, pornografia ja prostituutio, alkoholi, musiikki ja konsertit ja huumeet.http://www.dailymail.co.uk/news/article-2019547/Anjem-Choudary- Islamic-extremists-set-Sharia-law-zones-UK-cities.html == Lähteet == *
Puikkotorvijäkälä

Puikkotorvijäkälä (Cladonia cornuta) on nimensä mukaisesti kapean puikkomainen pensasjäkälä. Se voi kasvaa jopa yli 10 cm korkeaksi. Laji on harmaanvihreä ja sileäkuorinen tyvi on ruskehtava. Puikkotorvijäkälän podeetio on lähes haaraton ja kärjestään hienojakoisen jäkälämurun peitossa, tyvi on usein harvasuomuinen. Puikkotorvijäkälä kasvaa erittäin yleisenä koko maassa runsaimmin Etelä- ja Keski-Suomessa. Se viihtyy erityisesti kuivissa kangas- ja kalliometsissä kasvaen pienehköinä ryhminä lahopuulla, turpeella ja humuspitoisella kivennäismaalla. Puikkotorvijäkälän alalaji lapintorvijäkälä (subsp. groenlandica) on matalampi ja kasvaa vain Pohjois-Suomessa. Stenroos S., Ahti T., Lohtander K., Myllys L. (toim.); Suomen jäkäläopas; Kasvimuseo/Luonnontieteellinen keskusmuseo 2011; s. 128 Puikkotorvijäkälän leväosakkaana toimii viherleviin kuuluva (Asterochloris). Puikkotorvijäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy fumaariprotoketraarihappoa (C22H16O12). == Lähteet == * Nettikasvio * Rikkinen, Jouko; Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa; Otava 2008; s. 62 *Karttunen, Krister; Kotimaan luonto-opas; WSOY 1999; 6. painos; s. 206 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Puikkotorvijäkälä (Cladonia cornuta) * Luopioisten kasvisto: Puikkotorvijäkälä (Cladonia cornuta ssp. cornuta) * UniProt: Taxonomy - Cladonia cornuta * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cladonia cornuta * Consortium of Lichen Herbaria: Cladonia cornuta * Fungi of Great Britain and Ireland: Cladonia cornuta * The British Lichen Society: Cladonia cornuta * Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Cladonia cornuta * PheroBase: Semiochemicals of Cladonia cornuta Luokka:Torvijäkälät
Jyrkkäkosken ruukki

Jyrkkäkosken rautaruukki toimi Pohjois-Savossa Sonkajärvellä 1831–1909 ja vielä 1915–1919. Ruukki käytti raaka-aineenaan järvien pohjasta nostettua järvimalmia (limoniittia). Ruukki sai alkunsa kun raahelainen kauppaneuvos ja piispa Frans Mikael Franzénin veli Zachris Franzén (1787–1852) hankki viljelyoikeuden Sonkajärvellä sijainneisiin Jyrkän ja Ronkalan rappiolla olleisiin kruununtiloihin. Franzén osti pian tilat omakseen ja hän hankki myös malmioikeudet läheisiin järviin. Jyrkkäkosken ruukki sai toimiluvan 1831. Ruukille rakennettiin masuuni ja kankivasarapaja. Rakennustöitä haittasivat vaikeat kulkuyhteydet mutta masuuni aloitti raudantuotannon joulukuussa 1835. Ruukin toimintaa haittasi alusta saakka se, että valmiit tuotteet jouduttiin kuljettamaan pitkien matkojen päähän muun muassa Kuopioon, Raaheen, Mikkeliin ja Viipuriin. Franzénin kuoltua hänen seuraajansa ja vävynsä Fredrik Sovelius myi ruukin maatiloineen sekä kotitarvesahoineen ja -myllyineen 1853 Varkauden ruukin hoitajalle Johan Erik Malmborgille 8 000 hopearuplan hinnasta. Vuonna 1855 ruukki siirtyi viipurilaiselle kauppaneuvos Paul Wahlille. Wahlin aikana ruukin raudantuotanto kasvoi noin 250 kippuntan vuosituotannosta parhaimmillaan 700 kippuntaan. Ruukin tuottama rauta meni Wahlin Varkauden putlaus- ja valssilaitoksen käyttöön. Ruukki sai 1874 uuden skotlantilaistyyppisen masuunin. Jyrkkäkosken ruukki suljettiin kannattamattomana 1909 mutta se oli vielä uudelleen toiminnassa 1915–1919 raudan hinnan noustua ensimmäisen maailmansodan aikana korkeaksi. Ruukin rakennuksista on säilynyt uudempi masuuni, 1830-luvulla rakennettu ruukin johtajan asuintalo Herrala, työntekijöiden asuinrakennus, talousrakennus ja sauna. Uuden masuunin viereen 1938 rakennettu mylly on nykyisin kahvilana. Museovirasto on määritellyt Savon järvimalmiruukit, joihin kuuluvat Jyrkkäkosken ohella myös Salahmin ja Haapakosken ruukit valtakunnallisesti merkittäviksi rakennetuiksi kulttuuriympäristöiksi. == Lähteet == * Soveliusten suvun historiaa – teollisuusyrityksiä * Museovirasto restauroi: Pohjois-Savon ruukkikohteita ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Sonkajärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen ruukit Luokka:Pohjois-Savon nähtävyydet Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Kriisi (täsmennyssivu)

Kriisi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * kriisi, hätätila, selkkaus tai murros ** noottikriisi ** huoltokriisi tarkoittaa hyödykkeiden puutetta, joka uhkaa talouden toimintaa. * Kriisi, E. Nordbergin kirja * Kriisi, Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1946 * Kriisi ja Kriisin Ymmyrkäinen, maannousun vuoksi yhteenkasvaneet saaret Perämerellä Iin edustalla ** Kriisin kummeli ja loisto, merenkulun turvalaitteet Kriisin saarella. * Kriisinkivi, saari Perämerellä Haukiputaan edustalla * Eteläkriisi, luoto Kattilankallan kaakkoispuolella Perämerellä.
Välitysliikerekisteri

Välitysliikerekisteri on aluehallintoviraston pitämä virallinen luettelo alueellaan toimivista kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneistojen välitysliikkeistä. Rekisterin pidon aloittivat vuonna 2001 Lääninhallitukset. Välitysliike merkitään rekisteriin siinä aluehallintovirastossa, jonka alueella liikkeen pääasiallinen hallinto sijaitsee. Rekisteriin ilmoittautuminen on pakollista, ja sen laiminlyöjää voidaan varoittaa, toiminta voidaan kieltää tai voidaan asettaa uhkasakko. Rekisterin tiedot ovat julkisia, joten jokaisella on oikeus saada merkinnöistä tietoja ja otteita. Välitysliikerekisteriin merkitään yksityisestä henkilöstä nimi, henkilötunnus ja toiminimi, oikeushenkilöstä toiminimi sekä kaupparekisterinumero, välitysliikkeen toiminnan laatu, vastaavan hoitajan nimi ja henkilötunnus, vastuuvakuutuksen vakuutusmäärä ja vakuutuksen antaja. Rekisteriin merkitään myös liikkeelle annettu rekisteritunnus ja rekisteröinnin päivämäärä sekä annetut varoitukset, kiellot ja rekisteristä poistamisen syy ja päivämäärä. Ruotsissa on vastaava kiinteistönvälittäjälautakunnan () ylläpitämä rekisteri, johon ei tarvitse ilmoittautua, jos on asianajaja tai ainoastaan vuokraoikeuksien välittäjä. Tanskassa rekisteriviranomaisena toimii Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, ja rekisteriin merkitään kiinteistönvälitystä harjoittavat kiinteistönvälittäjät, asianajajat, pankit ja vakuutusyhtiöt. ==Lähteet== * Laki kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä, 1075/2000 * Hallituksen esitys 61/2000 Luokka:Rekisterit Luokka:Kiinteistöala Luokka:Suomalaiset kiinteistönvälitysyritykset
Harvaetuhampaiset

Harvaetuhampaiset (Diprotodontia) on pussieläimiin kuuluva nisäkäslahko, jonka nimi juontuu kreikan kielestä tarkoittaen kahta etuhammasta. Lahko jakaantuu kolmeen alalahkoon, joissa on yhteensä noin 120 pussieläinlajia, kuten kengurut, koala ja vompatit. Lahkon sukupuuttoon kuolleisiin lajeihin lukeutuvat muun muassa suurikokoiset Diprotodon ja Thylacoleo. Lähes kaikki harvaetuhampaislajit ovat kasvinsyöjiä. Joitakin hyönteissyöjiä ja kaikkiruokaisiakin lajeja on, mutta nämä ovat pääasiassa viimeaikaisia muunnoksia vallitsevasta kasvinsyönnistä. Harvaetuhampaisia elää vain Australaasiassa. == Katso myös == * Luettelo pussieläimistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Diprotodontia * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Steve Stevens

Steve Stevens (oik. Steven Schneider, s. 5. toukokuuta 1959 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen kitaristi ja lauluntekijä. Hän on tunnettu lähinnä yhteistyöstään Billy Idolin kanssa, mutta hän on luonut myös oman soolouran ja toiminut sessiokitaristina useiden eri artistien, muun muassa Michael Jacksonin ja Vince Neilin albumeilla. Stevens toimi kitaristina 1991-1992 Michael Monroen yhtyeessä Jerusalem Slim. == Diskografia == === Sooloalbumit === * Atomic Playboys (1989) * Akai Guitar Sample Collection (1994) * Flamenco A Go-Go (1999) * Memory Crash (2008) === Elokuvasoundtrackit === * "Top Gun Anthem", Top Gun (1986) * "Speed", Speed (1994) === Billy Idolin kanssa tehdyt albumit === * Billy Idol (1982) * Rebel Yell (1983) * Whiplash Smile (1986) * Devil’s Playground (2005) == Lähteet == * SteveStevens.net: Biography == Aiheesta muualla == * Steve Stevensin viralliset internet-sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
William Wynn Westcott

William Wynn Westcott (17. joulukuuta 1848 Warwickshire, Englanti – 30. heinäkuuta 1925 Durban, Etelä-Afrikka) oli englantilainen lääketieteen tohtori, esoteerikko, rituaalimaagikko ja vapaamuurari. == Hermetic Order of the Golden Dawn == Westcott oli liittynyt vapaamuurareihin vuonna 1871. Hän tutki ahkerasti Kabbalaa ja liittyi englantilaisen ruusuristiläisjärjestö Societas Rosicruciana in Anglian jäseneksi vuonna 1880. Järjestön Supreme Magus hän oli vuodesta 1891 kuolemaansa asti. Elämä ja harrastukset salatieteiden parissa johtivat lopulta siihen, että hän perusti okkultisen järjestön nimeltä Hermetic Order of the Golden Dawn, yhdessä William Robert Woodmanin ja Samuel Liddell MacGregorin kanssa. Okkultismiharrastuksen koettiin olevan ristiriidassa Westcottin coroner-viran (kuolemansyytutkija) kanssa, ja Westcott ei 1890-luvun viimeisinä vuosina esiintynyt ulospäin järjestön nimissä. Westcottin asemaa hankaloitti myös se, että hänen esittämiään ruusuristiläisiä asiakirjoja ja kirjeenvaihtoa, jossa hän saa ohjeita ruusuristiläisen järjestön perustamiseksi saksalaiselta adeptilta, todettiin väärennöksiksi. Westcott toimi myös aktiivisesti Teosofisen Seuran piirissä, ja hänen kirjoituksiaan julkaistiin Madame Blavatskyn toimittamassa Lucifer-lehdessä. Westcott jäi eläkkeelle coronerin virasta vuonna 1910, muutti Etelä-Afrikkaan ja kuoli siellä vuonna 1925. == Teokset == * An introduction to the study of the Kabalah. London, J. M. Watkins 1926. * The Isiac tablet - or, The Bembine table of Isis. Los Angeles, Philosophical Research Society 1976. * The Rosicrucians - past and present, at home and abroad. Mokelumne Hill, Health Research 1966. === Suomennetut teokset === * Johdatus Kabbalaan, Hermeetikko 2013. ISSN 2323-4474 * Käärmemyytti. Helsinki, Biokustannus 2002. ISBN 952-5132-28-5 * Numeroiden salainen voima. Helsinki, Biokustannus 1993. ISBN 951-9413-58-8 * Seitsenluku. Helsinki, Biokustannus 2003. ISBN 952-5132-53-6 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Biography of Dr. William Wynn Westcott *Bishop Wilkins College SRIA Luokka:Brittiläiset teosofit Luokka:Brittiläiset lääkärit Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Amma Naaxarata

Amma Naaxarata () on maalaiskunta eli nasleg () Amgan ulusissa Sahan tasavallassa. Se käsittää alueen eteläosan Amgajoen molemmin puolin. Kunnan keskuskylä on Onnjos (), joka sijaitsee 81 kilometriä piirikeskuksesta Amgasta lounaaseen. Keskuskylän lisäksi kyläalueeseen kuuluvat Jefremovon ja Tjogjulten kylät. Asukasluvun kehitys * 686 (2001) * 632 (2007) Vuonna 2001 asui väestöstä keskuskylä Onnjosissa 648, Jefremovossa 29 ja Tjogjultessa 9 asukasta. Vuonna 2007 luvut olivat 599, 21 ja 19 asukasta. Keskuskylässä on terveyskeskus, koulu, kauppa, ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta. Nautakarjatalous tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa. == Lähteet == Luokka:Amgan ulus
Hyvin elliptinen kiertorata

Hyvin elliptinen kiertorata (Highly Elliptical Orbit, HEO) on satelliittien kiertorata esimerkiksi Maan ympäri, jossa perigeum on matala ja apogeum on hyvin korkea. Apogeumin luona satellitti liikkuu ja muuttaa asentoaan hitaasti kiintotähtien ja Maan suhteen. Siksi se soveltuu tietoliikenteeseen ja esimerkiksi röntgentähtitieteeseen. Yleisisin on Molnija-rata, jota venäläiset käyttävät monille tietoliikennesatelliiteilleen. == Lähteet == * P.W. Fortescue, L.J. Mottershead, G. Swinerd, and J.P.W. Stark. Spacecraft Systems Engineering. John Wiley and Sons, 2003. Luku 5.7 Luokka:Avaruustoiminta Luokka:Kiertoradat
Haitin lippu

Haitin lippu on Haitin symboli. Se hyväksyttiin 25. helmikuuta 1986. Se on jaettu keskeltä vaakasuoraan kahtia, sen ylempi osa on sininen, alempi punainen ja keskellä on Haitin vaakuna. Sininen symboloi maan mustia, punainen mulatteja. Sanotaan, että Haitin lippu sai muotonsa, kun kapinoitsija, Haitin ensimmäinen hallitsija, Jean-Jacques Dessalines otti Ranskan trikolorista valkoisen palkin pois valkoisen miehen symbolina. François ja Jean-Claude Duvalierin aikana 25. toukokuuta 1964 – 25. helmikuuta 1986 lipun sininen väri oli korvattu mustalla. Tämän lisäksi lipun vaakasuora jako oli korvattu pystysuoralla niin, että vasemmanpuoleinen (tangonpuoleinen) palkki oli musta ja oikeanpuoleinen punainen. == Lähteet == Luokka:Valtioiden liput lippu
Apatheia

Apatheia (; a-, ”epä-” + pathos, ”tunne”; ”vapaus tunteista”) on antiikin filosofian ja erityisesti stoalaisuuden termi, joka viittaa mielentilaan, jossa henkilö on vapaa tunteiden aiheuttamista häiriöistä. == Stoalaisuudessa == Siinä missä Aristoteles oli katsonut, että hyveelle on olleellista kultainen keskitie liiallisten ja liian vähäisten tunteiden välillä (metriopatheia), stoalaiset sen sijaan pyrkivät vapautumaan kaikista intohimoista eli passioista (apatheia, kirjaimellisesti ”ei-passioita”). Nykyajan psykologian termi ”apatia” on peräisin apatheiasta. Stoalaiset on usein ymmärretty väärin, koska ”apatia” merkitsee nykyään muuta kuin antiikin aikana. Antiikin aikana sanaan ”tunne” tai ”passio” sisällytettiin suuri joukko inhimillisiä tuntemuksia ja intohimoja, joista monet olivat kielteisiä, kuten viha, pelko, kipu, nautinto, tuska, halu, jne. -- näin ”passio” tarkoitti paitsi ”intohimoa” myös ”kärsimystä”. Stoalaisten tavoitteena oli tosiasiassa siis vapautua kärsimyksestä apatheian kautta, eli olemalla objektiivinen, omaamalla ”selkeitä arvostelmia” todellisuudesta ja säilyttämällä mielentyyneys elämän hyvien ja huonojen hetkien aikana. Tarkoituksena ei ollut tunteiden täydellinen kuolettaminen, vaan niistä aiheutuvien ongelmien välttäminen niin, että turhista arvoarvostelmista luovutaan. Stoalaisille apatheia oli paras rationaalisista tavoista reagoida ulkoisiin tapahtumiin, koska emme voi vaikuttaa asioihin, jotka ovat toisten ihmisten tahdon tai luonnon aiheuttamia -- voimme vaikuttaa vain omaan tahtoomme (prohairesis). Apatheiassa oli kyse ulkoisten tapahtumien -- eli meidän valtamme ulkopuolella olevien asioiden -- aikaansaamien tunnevasteiden poiskitkemisestä. Stoalaisuudessa ”apatialla” ei näin ollen tarkoitettu ”tylsämielistä välinpitämättömyyttä”, kuten nykyään, vaan ennemmin objektiivisuutta ja ”selkeää arvostelmaa” todellisuudesta, sekä näistä seuraavaa järkkymätöntä mielenrauhaa. Apatheia ei tarkoittanut kaikkien tuntemusten menettämistä tai täydellistä irrottautumista maailmasta. Stoalainen joka tekee oikeita (hyveellisiä) arvostelmia ja tekoja osana maailmanjärjestystä kokee tyydytystä (eudaimonia) ja hyviä tunteita (eupatheia). == Muissa filosofioissa == Pyrrhonistiset skeptikot pyrkivät myös kitkemään tuntemukset silloin, kun niiden aiheuttama häiriö riippuu uskomuksista, mutta sallivat vain tuntemuksen säätelyn silloin kun ne ovat seurausta aistimuksista, kuten kivusta. Myöhemmin termin omaksui Plotinos hänen kehittäessään uusplatonismia. Plotinokselle apatheia tarkoitti sielun vapautta tunteista silloin, kun se saavuttaa puhdistuneen tilan. Termi siirtyi myös varhaiskristilliseen opetukseen, jolloin apatheia merkitsi vapautta kurittomista vieteistä tai tarpeista. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Filosofian termit Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat Luokka:Stoalaisuus Luokka:Tunteet
Theria

Theria on nisäkkäiden alaluokka, johon kuuluvat istukkanisäkkäiden (Eutheria) ja istukattomien nisäkkäiden (Metatheria) osaluokat. Jälkimmäisen osaluokan edustajista ovat nykyisin elossa vain pussieläimet. Theria-alaluokan lajit synnyttävät eläviä poikasia ilman kuorellisia munia, ja siksi siitä onkin käytetty suomenkielistä nimeä synnyttävät nisäkkäät. Synnyttävillä nisäkkäillä on korvalehdet, ne imettävät ja niillä on erikoistunut liikkumista helpottava nilkka. Lähes kaikki nykyiset nisäkkäät kuuluvat Theria-alaluokkaan, myös ihminen. Vain nokkaeläimet kuuluvat toiseen alaluokkaan, muniviin nisäkkäisiin (Prototheria). Alaluokat Theria ja Prototheria erosivat toisistaan noin 166 miljoonaa vuotta sitten. Theria puolestaan jakaantui pussieläimiin ja istukkanisäkkäisiin 18 miljoonaa vuotta myöhemmin, noin 148 miljoonaa vuotta sitten. == Lähteet == * === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Libyan dinaari

Libyan dinaari (LYD) on Libyan valuutta. Se on jaettu tuhanteen dirhamiin. Se otettiin käyttöön 1971, jolloin se korvasi Libyan punnan. Käytössä on 5, 10, 20, 50, 100, 250 ja 500 dirhamin kolikot sekä 1/4, 1/2, 1, 5, 10, 20 ja 50 dinaarin setelit. Luokka:Afrikan rahayksiköt Luokka:Libyan talous
Wilfrid

Wilfrid (noin 633–709) oli anglosaksinen pyhimys, Hexhamin ja Leicesterin piispa sekä Yorkin arkkipiispa. Syntyjään hän oli northumbrialaisen aatelismiehen poika. Hän sai koulutusta Lindisfarnessa, Canterburyssa ja Roomassa.Farmer, s. 536–537 Wilfridin ollessa Galliassa, jonne hän oli matkustanut piispanvihkimystä varten, hänen tilalleen piispaksi nimitettiin Chad Mercialainen. Kun Theodoros Tarsoslainen oli vuonna 668 nimitetty Canterburyn arkkipiispaksi, hän korjasi asian nimittämällä Wilfridin hiippakunnan piispaksi. Hän joutui riitoihin Northumbrian kuninkaan Ecgfrithin kanssa ja meni Roomaan valittamaan paavi Agatholle, joka päätti asian Wilfridin hyväksi, mutta Ecgfrith ei kuitenkaan taipunut vaan tuomitsi hänet maanpakoon. Hän lähti saarnaamaan pakanalliseen Sussexiin ja perusti luostarin Selseyyn. Theodoros ja Wilfrid sopivat myöhemmin riitansa, ja uusi kuningas Aldfrith päästi Wilfridin palaamaan Yorkiin. Vuonna 691 Aldfrith karkotti hänet uudestaan, ja hän siirtyi Merciaan, jossa hän toimi piispana ja perusti lisää luostareita. Wilfrid valitti karkotuksestaan vuonna 700 uudelleen paaville. Austerfieldissä pidetty synodi vaati häntä luopumaan piispan virasta ja luostareista. Jälleen hän valitti Roomaan päätöksestä, joka todettiin vääräksi. Hänen yleisesti epäoikeudenmukaisena pidetty karkotuksensa päättyi vuonna 705. == Perintö == Wilfridille on omistettu 48 kirkkoa. Nykyajan historioitsijat ovat eri mieltä hänen roolistaan. Jotkut pitävät häntä Rooman kirkon kannattajana kelttiläistä kristillisyyttä vastaan. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Yorkin arkkipiispat Luokka:Brittiläiset pyhimykset Luokka:Englantilaiset henkilöt Luokka:630-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 709 kuolleet
Kun solttu-Juusosta tuli herra

Kun solttu-Juusosta tuli herra (esitettiin myös nimellä Solttu, josta tuli herra) on vuonna 1921 valmistunut Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama suomalainen mykkäkomedia. Elokuva kuvattiin Mikkelissä (muun muassa Tuukkalan kasarmialueella) ja se sai ensi-iltansa 14. helmikuuta 1921 Lyyra-teatterissa Helsingissä. Elokuvassa Solttu-Juuso liehittelee leskirouva Söderlundin palvelijatarta ja saa myös leskirouvan ihastumaan itseensä. Kihlajaispäivä on jo ehditty sopia, mutta leskirouvan veljenpojat luutnantti Kannus ja vänrikki Paukku lopettavat seurustelun. Elokuva on tuhoutunut. == Näyttelijät == * Birger Pohjanheimo – Lesken veljenpoika * Väinö Lehmus – Solttu-Juuso * Saima Lehmus – Everstin lesken palvelijatar * Hildur Lehmus – Everstin leski * Onni Veijonen – Lesken veljenpoika ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1921 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mykkäelokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Hjalmar V. Pohjanheimon ohjaamat elokuvat
Sunnuntaimetsästäjät

Sunnuntaimetsästäjät on vuonna 1921 valmistunut suomalainen Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama mykkäkomedia. Elokuva sai ensi-iltansa 27. maaliskuuta 1921 Lyyra I -teatterissa Helsingissä. Elokuvassa seikkailevat kaksi likinäköistä metsämiestä asemapäällikkö Fasán ja maalaislääkäri Reseptén, sekä Fasánin poika Felix-Leo. Felix-Leo lähtee yhteiselle syysmetsästysreissulle mielellään, sillä hän tietää tapaavansa siellä metsävartijan tyttären Kertun, johon hän on rakastunut. Maalaislääkäri Reseptén haluaisi kuitenkin naittaa nuorimman sisarensa Eulalian Felix-Leolle. Metsästysreissulla Felix-Leo käyttää kaikkia mahdollisia keinoja saadakseen suostumuksen avioliittoon Kertun kanssa, joka lopulta onnistuukin. Elokuvan yleisömenestys oli teatteriesityskertojen mukaan vuoden kotimaisista uutuuksista paras. Elokuva on tuhoutunut kahta välitekstiplanssia lukuun ottamatta, ja se jäi Lyyra Filmin viimeiseksi elokuvaksi. == Näyttelijät == * Birger Pohjanheimo - Felix-Leo Fasán * Väinö Lehmus - Asemapäällikkö Semaforus Obstinatus Fasán * Saima Lehmus - Kerttu, metsänvartijan tytär * Hildur Lehmus - Eulalia, Recepténin sisar * Onni Veijonen - Jallu Äkkiväärä * Matti Jurva - Maalaislääkäri Nimrod Receptén ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1921 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mykkäelokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Hjalmar V. Pohjanheimon ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset kadonneet elokuvat
Hollannintyöhevonen

Hollannintyöhevonen on alankomaalaisperäinen työhevosrotu. Se on alankomaalaisista hevosroduista jykevin. Se jalostettiin Alankomaissa 1900-luvun alussa suoriutumaan raskaista maatöistä ja vetotehtävistä. Se näyttää hyvin paljon belgiantyöhevoselta, mikä johtuu siitä, että hollannintyöhevonen kehitettiin astuttamalla hollantilaisia zeelandintammoja belgian- ja ardennienhevosoreilla. Isokokoisuudestaan ja voimakkuudestaan huolimatta hollannintyöhevonen on kiltti ja rauhallinen. Luotettava ja varma työhevonen osaa kuitenkin juosta myös lennokkaasti. ==Rakenne== Hollannintyöhevosella on iso pää, lyhyet korvat ja suora profiili. Kaula on lyhyt ja paksu, rinta lihaksikas. Runko on tanakka, tiivis, lihaksikas, selkä lyhyt. Sillä on erittäin voimakas ja leveä takaosa. Jalat ovat vahvat ja lyhyet, hyvin kehittyneet. Vuohisissa on runsaasti karvoitusta, kaviot ovat vahvat. Säkäkorkeus vaihtelee 163–170 cm välillä. Hollannintyöhevonen on luotettava, vakaa puurtaja, joka jaksaa työskennellä pitkiä aikoja. Sitä käytetään maatöissä ja nykyisin valjakkoajossa. Se on luonteeltaan erittäin hillitty, luotettava, rauhallinen ja työintoinen. ==Lähteet== *Hevosmaailma Luokka:Alankomaalaiset hevosrodut Luokka:Kylmäveriset
Kiljusen pojat koulussa

Kiljusen pojat koulussa on vuonna 1921 valmistunut suomalainen kirjailija Jalmari Finnen käsikirjoittama, ohjaama ja tuottama lyhyt mykkäkomedia. Elokuvan käsikirjoitus perustuu Finnen 1916 ilmestyneen kirjan Kiljusen herrasväen uudet seikkailut lukuun Kiljusen pojat koulussa. == Näyttelijät == * Joel Rinne - opettaja == Aiheesta muualla == * Kiljusen pojat koulussa vapaasti katseltavana Elonetissä * Eeva Järvenpää: Jalmari Finnen Kiljusen herrasväki syntyi Mariankadulla - Kirjailija ohjasi Kiljus-elokuvan Norssin ja Ressun poikien kanssa; HS Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1921 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mykkäelokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Lastenkirjoihin perustuvat elokuvat
Australianhevonen

Australianhevonen on hevosrotu, joka on kehittynyt 1700-luvulla Australiaan viedyistä useista roduista. Sitä käytetään karjanpaimennukseen, matkaratsastukseen ja moniin englantilaisiin ratsastuslajeihin, etenkin pooloon ja koulu- ja esteratsastukseen. Se on luonteeltaan sisukas, vireä, rauhallinen, rohkea. == Ominaisuudet == Australianhevosella on täysveriselle tyypillinen viehättävä pää ja valpas katse. Sillä on viisto lapa, vahva selkä, syvä runko ja voimakas takaosa. Jalat ovat pitkät ja sirot. Se on kookas, nivelet eivät ole ulkonevat. Kaviot ovat hyvät. Säkäkorkeus vaihtelee 152–168 cm välillä. Se voi olla minkä värinen tahansa. == Historia == Englantilaisia täysiverisiä ja espanjalaisia hevosia vietiin Australiaan vuonna 1788, jolloin brittien ensimmäinen vankilaivue rantautui maihin. Myöhemmin maahan vietiin lisää englantilaisia täysiverisiä, arabialaisia täysiverisiä ja welsh mountain -poneja. Ne kaikki vaikuttivat nykyään australianhevosena tunnetun kestävän ja monikäyttöisen rodun kehitykseen. Ensimmäisen maailmansodan aikana Australian armeijan ratsuväen kevyesti aseistettu rykmentti ei juurikaan käyttänyt muita rotuja, koska walerista polveutuva australianhevonen oli varsin sisukas. Nykyään se on hyödyllinen yleisratsu, joka kestävyydellään ja rakenteeltaan muistuttaa englantilaista täysiveristä. ==Lähteet== *Hevosmaailma.net: Australianhevonen Luokka:Australialaiset hevosrodut
Talossa

Talossa on sekä Talossan kuningaskunnan (talossaksi El Regipäts Talossan) että Talossan tasavallan mikrovaltioista käytetty nimitys. Talossan perusti 26. joulukuuta 1979 Ben Madison, tuolloin 13-vuotias Milwaukeen asukas, joka oli menettänyt äitinsä. Perustamishetkellä kuningaskunta käsitti Madisonin makuuhuoneen. Nimensä kuningaskunta sai, kun Madison sai tietää että suomen kielen sana talossa tarkoitti sisällä talossa. Vuosien mittaan Talossan aluevaatimukset laajentuivat kattamaan lähes koko Milwaukeen East Siden, Ranskalle kuuluvan Cézembren saaren sekä suuren osan Antarktista, jolle Madison antoi nimeksi Pengopäts, talossan kielellä Pingviinimaa. Madison ylläpiti mikrovaltiota nuoruusaikansa, jolloin sen asukaskunta koostui noin kymmenestä sukulaisesta ja tuttavasta. 1990-luvun puolivälissä sanomalehdissä, mukaan lukien New York Times sekä Wired, julkaistiin tarina Talossan mikrovaltiosta, ja Talossan internetsivuilla vieraili satoja tuhansia kävijöitä. Uutiset levisivät myös muihin maihin, ja niiden seurauksena useita kymmeniä ihmisiä haki mikrovaltion kansalaisuutta. Näihin aikoihin Madison myös esitti väitteen, että hän olisi mikrovaltio-käsitteen keksijä. Vuosien 2003–2004 vaihteessa eräät kuningaskunnan kansalaisista alkoivat nähdä Madisonin sietämättömänä eksentrikkona ja autokraattina, kun tämä yritti häätää kansalaisen kuningaskunnasta tekaistuin syyttein. Chris Gruberin (myöhemmin Kane Gruber) johdolla osa kansalaisista perusti Talossan tasavallan 1. kesäkuuta 2004, johon oli vuoteen 2007 mennessä liittynyt 20 entistä kuningaskunnan kansalaista. Talossan kuningaskunta ei tunnusta Talossan tasavallan olemassaoloa, mutta osapuolten välillä on yhteistyö- ja ystävyyssopimus. Madison jatkoi kuningaskunnan johdossa aina vuoteen 2005 saakka, jolloin hän itse luopui kansalaisuudestaan. Uudeksi kuninkaaksi valittiin hänen lapsenlapsensa Louis, joka kruunattiin mikrovalion kuninkaaksi 16. elokuuta 2005. Tri Gregory Rajala hoiti valtionpäämiehen tehtäviä Louisin kruunusta luopumisesta 29. marraskuuta 2006 alkaen. 14. maaliskuuta 2007 uudeksi kuninkaaksi äänestettiin John W. Woolley. Vuoden 2009 alussa Talossan kuningaskunta ilmoitti jäsentensä lukumääräksi 120 henkilöä. ==Aiheesta muualla== * The Kingdom of Talossa Luokka:Mikrovaltiot
Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa

Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa on vuonna 1921 valmistunut suomalainen Teuvo Puron ohjaama mykkäkomedia. Elokuvan ensi-ilta oli 9. huhtikuuta 1921 Olympia-teatterissa Helsingissä. Elokuvassa Martti Vaara viettää hummailevaa ylioppilaselämää odottaen perintöä enoltaan sahanomistaja Penttilältä. Rahapulassaan hän kirjoittaa enolleen menneensä kihloihin ja tarvitsevansa sen vuoksi rahaa. Juoni tehoaa, mutta rahat on pian tuhlattu. Muutaman kerran samaa temppua yritettyään eno vastaa yllättäen tulevansa vierailemaan Helsinkiin. Pitääkseen kulisseja yllä Martti järjestää itselleen ystävänsä Jussin avulla lainahuvilan, lainavaimon ja lopulta myös lapsenkin. Lopulta huijaus kuitenkin paljastuu ja viimeisenä käänteenä eno Kustaa kosii Martin "lainavaimoa" Lauraa, ja lopputuloksena Martti jää yksin ja tyhjin taskuin. Elokuvan ensi-ilta oli Suomi-Filmi -tuotantoyhtiön ensimmäinen julkinen esiintyminen uudella nimellä ja logolla. Erkki Karu filmasi elokuvan tarinan uudelleen lähdes identtisenä elokuvassa Runoilija muuttaa kuusi vuotta myöhemmin. == Näyttelijät == * Emil Autere – ylioppilas Martti Vaara * Jussi Snellman – taidemaalari Jussi Ponteva * Hemmo Kallio – Martin eno, sahanomistaja Kustaa Penttilä * Hilja Jorma – Impi Ponteva, Jussin vaimo * Ruth Snellman – Laura, Impin sisar * Erkki Karu – humalainen * Martti Tuukka – humalainen * Teuvo Puro – lääkäri * Joel Rinne – humalainen * Jalmari Rinne – tarjoilija * Tyyne Haarla – sairaanhoitajatar * Emmi Tuomi – Pontevien lapsenhoitaja == Muut tekijät == * Erkki Karu – käsikirjoittaja, tuottaja * Frans Ekebom – kuvaus * Carl Fager – lavastus, studiopäällikkö * Armas Fredman – kuvausapulainen * Kalle Havas – valokuvat == Arvioita == Satakunnan Kansan arviossa 1. marraskuuta 1921 elokuvan kehutan pitävän hyvin kunnialla paikkaansa ulkomaisten filmien rinnalla, jopa ylikin. Myös Iltalehdessä kehutaan 9. huhtikuuta 1921 elokuvan yleisöön menevyyttä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1921 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mykkäelokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Teuvo Puron ohjaamat elokuvat
Ardennienhevonen

Ardennienhevonen eli ardenner on vanha työhevosrotu. Rotu on nimetty Ranskan ja Belgian Ardennien vuoristoalueen mukaan, jossa se kehittyi yli 1000 vuotta sitten. == Ominaisuudet == Rodun yleisimmät värit ovat päistärikkö, ruunikko ja rautias. Rodun edustaja on tyypillisesti sitkeä, voimakas, kestävä ja lempeäluonteinen. Rodun säkäkorkeus on 152-163 cm. Luonteeltaan rotu on melko rauhallinen, tottelevainen, helppo käsitellä ja erittäin kiltti. == Historia == Rodun uskotaan polveutuvan Solutré-kulttuuripiirissä esihistoriallisella ajalla eläneestä hevosesta, ja se on Ranskan vanhimpia kylmäverisiä. Sitä on aikoinaan käytetty sekä sotaratsuna että maatyössä, mutta nykyinen ardennienhevonen on raskaampi ja massiivisempi kuin mitä se oli 1600-1800-luvulla. Rodun suuri koko ja voimat ovat peräisin risteytyksistä muiden työhevosrotujen kanssa. Eräitä rodun jalostuksessa käytettyjä rotuja ovat belgiantyöhevonen, perchenhevonen ja boulognenhevonen. ==Aiheesta muualla== Luokka:Kylmäveriset Luokka:Ranskalaiset hevosrodut Luokka:Belgialaiset hevosrodut
Eveliina Sarapää

Eveliina Sarapää (s. 29. syyskuuta 1976) on suomensaamelainen uransa lopettanut jalkapalloilija, joka on äitinsä puolelta saamelainen. Sarapää pelasi urallaan Helsingin Jalkapalloklubissa, FC Hongassa ja norjalaisessa Asker FK:ssa. Hän voitti Suomen-mestaruuden neljästi: HJK:ssa vuosina 1999, 2000 ja 2001 sekä Hongassa 2007. Suomen Cupin Sarapää voitti kolmesti pelatessaan HJK:ssa. Maajoukkueessa Sarapää pelasi vuosina 2000–2007 yhteensä 67 maaottelua, ja hän oli mukana Suomen joukkueessa vuoden 2005 Euroopan- mestaruuskisoissa. Sarapää on pelannut myös ringetteä SM-sarjatasolla sekä jääkiekkoa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Saamelaiset henkilöt Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Puerto Ricon vaakuna

Puerto Ricon vaakuna on Yhdysvalloille kuuluvan Puerto Ricon tunnus lipun, moton ja hymnin ohella. Se on Uuden mantereen vanhin edelleen käytössä oleva vaakuna. Sen hyväksyi 1511 Espanjan kuningas. Vaakunan vihreä tausta kuvaa saaren kasvillisuutta. Lammas ja lippu kuvaavat saaren suojeluspyhimystä Johannes Kastajaa. Lampaan alla oleva seitsemän sinettinen kirja kuvaa apostoli Johannekseen yhdistettävää Ilmestyskirjaa. Vaakunan ympärillä kiertää Kastilia ja Leónin vaakuna (keltainen linna punaisella pohjalla sekä violetti, keltakruunuinen, leijona valkoisella pohjalla); lippu, jossa on Aragonian ja Sisilian vaakunat ja valkoisella pohjalla keltainen Jerusalemin risti, Jerusalemin kuningaskunnan symboli, jonka kruunu on nykyisin Espanjan kuninkaalla sen siirryttyä sille Sisilian kuningaskunnalta. Vaakunan vasemmalla puolella oleva F-kirjain ja ies kuvaavat Ferdinand Katolilaista kun taas Y-kirjain ja nuolet kuvaavat Espanjan kuningatarta Isabella Katolilaista. Vaakunan alla on latinaksi "Joannes Est Nomem Ejus", suomeksi "Hänen nimensä on Johannes". Teksti tulee Raamatun Luukkaan evankeliumin jakeesta 1:63. ==Sinetti== Kuten kaikilla Yhdysvaltain hallinnollisilla yksiköillä myös Puerto Ricolla on sinetti, mutta sitä käytetään vähän vaakunaan verrattuna. Luokka:Yhdysvaltain vaakunat luokka:Puerto Rico Luokka:Sigillografia
Thankful (Kelly Clarksonin albumi)

Thankful on ensimmäisen American Idol kilpailun voittajan, Kelly Clarksonin ensimmäinen studioalbumi. Levy julkaistiin 15. huhtikuuta vuonna 2003. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 esikoisalbumit Luokka:Kelly Clarksonin albumit
Kalle Kirjavainen

Kaarlo Einar (Kalle) Kirjavainen (17. huhtikuuta 1899 Teisko – 12. joulukuuta 1968 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Kalle Kirjavainen valmistui ammattinäyttelijäksi Eino Salmelaisen näyttelijäkurssin kautta. Kirjavainen teki elämäntyönsä Tampereen Teatterissa, jossa aloitti ammattilaisuransa vuonna 1928. Hänet nähtiin yleensä pienissä sivurooleissa. Vuosina 1947–1949 Kirjavainen toimi Porin Teatterin johtajana.Kuka kukin on (Aikalaiskirja) – Who's who in Finland / 1954 Projekt Runeberg. Viitattu 8.12.2013. Kirjavainen näytteli elämänsä aikana kuudessa elokuvassa. Hän oli amatöörinäyttelijä vielä ensimmäisen elokuvansa Ei auta itku markkinoilla aikoihin. Hänen tunnetuin elokuvaroolinsa oli "Kauhavan ruma vallesmanni" elokuvassa Härmästä poikia kymmenen. Lisäksi Kirjavainen esitti majuria saksalaisessa elokuvassa 08/15 - Zweiter Teil, mikä oli tuohon aikaan erittäin poikkeuksellista. Kirjavainen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959. Kirjavainen kuoli Tampereella 69-vuotiaana. == Filmografia == *Ei auta itku markkinoilla (1927) *Neiti Nimismies (1929) *Kirkastettu sydän (1943) *Koskenkylän laulu (1947) *Härmästä poikia kymmenen (1950) *08/15 – Zweiter Teil (1955) == Lähteet == *Kalevi Kalemaa: Eino Salmelainen, elämä ja teatteri. WSOY 2001. ISBN 951-0-26276-5 * * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Tiina Salmén

Tiina Salmén (s. 3. elokuuta 1984) on suomalainen jalkapalloilija. Salmén pelasi urallaan Ponnistuksessa ja Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän voitti Suomen mestaruuden 2005 sekä Suomen cupin 2002 ja 2006. HJK:sta hän siirtyi Norjaan ja pelasi siellä Amazon Grimstadissa ja Klepp IL:ssä. Salménin pelaajaura päättyi syksyllä 2011. Naisten maajoukkueessa Salmén pelasi ensimmäisen ottelunsa huhtikuussa 2004 ja kaikkiaan hänelle kertyi 77 maaottelua ja hän teki niissä 4 maalia. Salmén oli mukana myös Suomen joukkueessa 2005 EM-kisoissa. Salmén valittiin vuoden naispelaajaksi 2007. Salmén kuului Mäkelänrinteen lukion joukkueeseen, joka voitti toukokuussa 2001 koululaisten maailmanmestaruuden. Hän teki loppuottelussa Ruotsia vastaan yhden Suomen kolmesta maalista. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
LGV Nord

LGV Nord on Ranskassa Pariisin ja Kanaalin tunnelin välillä kulkeva suurnopeusrata. Rata on 333 kilometriä pitkä ja kokonaan kaksiraiteinen. Rataa käyttävät TGV-junien lisäksi Lontoosta Pariisiin ja Brysseliin kulkevat Eurostar-junat sekä Pariisista Belgiaan, Alankomaihin ja Saksaan kulkevat Thalys-junat. Rata kulkee Lillen eteläpuolella suuren osan matkasta A1-moottoritien vieressä. Rata avattiin liikenteelle vuonna 1993. Rata alkaa Arnouville-lès-Gonessessa 16 kilometriä Pariisin Gare du Nord -rautatieasemalta. Siitä erkanee Charles de Gaullen lentoaseman pohjoispuolelta LGV Interconnexion Est, joka yhdistää LGV Nordin Pariisista itään ja etelään kulkeviin suurnopeusratoihin. Lillen eteläpuolella radasta erkanee Belgian puolelle kulkeva HSL 1. Rata päättyy Kanaalin tunnelille, jonka suuaukon läheisyydessä sijaitsee autojunaterminaali sekä Calais- Fréthunin asema. Yhteensä asemia radalla on 3. == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan rautatieliikenne Luokka:Suurnopeusradat
Marja-Liisa Vartio -palkinto

Marja-Liisa Vartio -palkinto on Haavikko-säätiön vuodesta 1994 jakama palkinto. Se myönnettiin aluksi tutkimuksen, luovan kirjoittamisen tai tiedottamisen alalla toimivalle naiselle. Palkinnon arvo oli aluksi 25 000 markkaa, sittemmin 5 000 euroa. Palkinto myösnnettiin vuonna 2025 uudelleen 17 vuoden tauon jälkeen, ja se jaetaan vastedes joka toinen vuosi. Palkinnon arvo on 10 000 euroa.Vartio-palkinto kirjailija Pirkko Saisiolle, Yle.fi, uutiset 3.2.2025, viitattu 3.2.2025 Vuoden 2025 alusta palkinto on kirjallisuuspalkinto.Vartio-palkinto Haavikko-säätiö Palkinnon ovat saaneet: * 1994 – Auli Viikari * 1996 – Tuula-Liina Varis * 1998 – Kaari Utrio * 2000 – Uma Aaltonen * 2007 – Outi Nyytäjä”Outi Nyytäjälle Marja-Liisa Vartio -palkinto”. Teos.fi. 25.4.2007. Viitattu 18.2.2009. * 2008 – Mirja Bolgár * 2008 – Katriina Järvinen”Haavikko-säätiö palkitsi Mirja Bolgarin ja Katriina Järvisen”. TurunSanomat.fi. 6.11.2008. Viitattu 18.2.2009. * 2025 – Pirkko Saisio ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taide- ja kulttuuripalkinnot