EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leena Laitinen

Leena Anneli Laitinen (s. 1970) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on työskennellyt Alkon toimitusjohtajana lokakuusta 2017, ja vuonna 2003 hänen vuosiansionsa olivat 470 000 euroa. Aiemmin Laitinen toimi muun muassa Snellman Groupin konsernijohtajana ja SOK:n käyttötavarakaupan johtajana. Vuonna 2023 hänen vuosiansionsa olivat 470 000 euroa. Laitinen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. == Lähteet == Luokka:Alkon pääjohtajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Uiakatsi järv

Uiakatsi järv (myös Hiuakatsi järv, Väike Kooraste järv, Valgejärv) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Tõrvamäen alla ja se kohoaa yli 25 metriä järven vedenpintaa korkeamalle. Järven pinta-ala on 19 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen laskee muutama lyhyt metsä- tai pelto-oja, joten valuma- alueen laajuuskin on vain 2,0 neliökilometriä. Järven laskuoja on 150 metriä pitkä ja se laskee Koorasten Suurjärveen. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,0 metriä ja suurin syvyys 18,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsä- ja peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Järvessä on runsaasti kalaa. Järvessä esiintyy yleisenä lahna, hauki, särki, ahven, suutari ja karppi. == Vesistösuhteita == Uiakatsi järveen tulee kaksi lyhyttä metsäojaa laakson pohjalta. Sen valuma-alueen pinta-alaksi on ilmoitettu 2 neliökilometriä. Järven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja se laskee 150 metrin jälkeen Suurjärven kaakkoispäähän. Suurjärvi on Pühäjõen läpivirtausjärvi, ja Pühäjõgi yhtyy pääuomaansa Võhandu jõgeen Jõgeharassa. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kooraste küla Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Laanemaa järv

Laanemaa järv tai myös Orkjärv on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta- ala on 0,47 ha. Saariksi voidaan tulkita muutkin ruovikkosaaret, joita järvellä esiintyy monia. Järven suurin syvyys noin 2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suomaata tai ruovikkoa. Se kuuluu Orkjärven luonnonsuojelualueeseen ja sijaitsee sen luoteispäässä. Sillä ei ole ollut luontaista laskuojaa, mutta sellainen on kaivettu ja johdettu pohjoisessa olevan metsäalueen ojiin. Ne laskevat edelleen Munalaskme ojaan, joka yhtyy Vasalemma jõgeen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Vasalemma jõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Sinijärv (Endla)

Sinijärv on Virossa Jõgevamaalla Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Endla raban () ja Linnusaare raban välissä. Järven pinta-ala on 42 hehtaaria (ha) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,12 ha. Sen läpi virtaa Põltsamaa jõgi, jota ninitetään tässä Räägu kanaliksi. Se on kaivettu tasaamaan Endla järven ja Sinijärven vedenpintoja. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat metsämaata tai suota. == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Põltsamaa jõen valuma-alue
Väinjärv

Väinjärv (myös Veinjärv) on Virossa Järvan kunnassa Järvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se on maakunnan suurin järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Pandiveren ylängön eteläosassa Ervitan ja Väinjärve kylien lähellä itä-länsi-suuntaisessa matalassa laaksossa. Järven pinta-ala on 36 hehtaaria (ha) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Luontaisia saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,33 ha, mutta länsipään niemi on katkaistu toiseksi saareksi. Järven keskisyvyys on 5,6 metriä ja sen tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 kuutiokilometriä eli 2,32 miljoonaa kuutiometriä. Siihen laskee ojia laajalta alueelta, jonka pinta-ala on 26 km². Sen laskuoja on Väinjärve oja, joka lähtee järven itäpäästä ja joka yhtyy Preedi jõgeen 800 metrin jälkeen. Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat metsä- tai puistoaluetta. Järven pohjois- ja lounaispuolen pellot ovat vaikuttaneet ojiensa takia järven rehevöitymiseen. Oman osansa on antanut kaakkoispuolen turpeentuotantoalue. Vesi on kirkasta ja pohjoisrannalle on kunnostettu uimaranta, jossa on hyppytornikin. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Luontoarvoja == Järven vesi on nykyään selkeää, mikä voi olla seurausta kuormituksen vähenemisestä ja järven pohjassa olevien lähteiden yhteisvaikutuksesta. Veden näkösyvyys on 2,5–3 metriä. Järvestä saadaan varsin isoja kaloja. Yleisimmät lajit ovat hauki, ahven, ruutana, suutari ja lahna. Järveltä voi vuokrata veneitä. == Lähteet == Luokka:Järva Luokka:Järvamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pedja jõen valuma-alue
Kaunissaaren tekojärvi

Kaunissaaren tekojärvi () on Virossa Anijan maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas. == Maantietoa == Tekojärvi on muodostettu patoamalla Jägala jõen uoma 50 metriä pitkällä padolla. Järven pohjoisrantaa kiertää maapato, jolla on kasvatettu varastoitavaa vesimäärää ja nostamalla järven vedenpintaa. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen itäpäässä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,52 hehtaaria. Saaret ovat 100 metriä ja 85 metriä pitkät. Jägala jõgi on järven läpi virtaava joki, mutta siihen laskee myös Kõrgimäe kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 830,7 km². Järven keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 5 metriä. Järvialtaan maksimitilavuudeksi on arvioitu 0,00160 kuutiokilometriä eli 1,60 miljoonaa kuutiometriä, mutta annetulla keskisyvyydellä järven tilavuudeksi tulee vain 0,69 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata ja etelärannat peltoa, niittyjä ja asuinaluetta. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Kaunissaaren kylä ja luoteispuolella Jägala jõen länsirannoilla Lehtmetsän kylä. == Vesistöjärjestelyitä == Tekojärvi on muodostettu Tallinnan vesihuoltoa varten. Sen koillispäähän on johdettu luoteen suunnalta Aavoja- Kaunissaare kanal, joka johtaa 2,8 kilometrin päästä Aavojan tekojärvestä vettä Kaunissaaren tekojärveen. Järven lounaispäästä lähteen länteen Jägala- Pirita kanal, joka laskee vedet 25 kilometrin päähän Pirita jõgeen. == Kaunissaaren vesivoimalaitos == Patoaukon vasemmalla puolella sijaitsee Kaunissaaren vesivoimalaitos (), joka voi tuottaa kahdella vesiturbiinilla 0,246 megawattia sähköenergiaa. Samalla puolella patoa on myös kalaportaat.Vesiveski: Kaunissaare hüdroelektrijaam, viitattu 26.6.2017 == Järven luokittelu == Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Anija Luokka:Jägala jõen vesistö Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Viron vesivoimalaitokset Luokka:Botin luomat artikkelit
Linnamäen patojärvi

Linnamäen patojärvi (myös Linnamäe veehoidla tai Linnamäe paisjärv) on Virossa Jõelähtmen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas. Linnamäellä viitataan tunnettuun Jägalan linnamäkeen, joka sijaitsee padon itäpuolella järven rannassa. == Maantietoa == Tekojärvi on syntynyt, kun Jägala jõen yli on rakennettu 130 metriä pitkä pato. Pato liittyy Linnamäen voimalaitokseen. Tekojärven pinta-ala on 31 hehtaaria (ha) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven muoto seuraa Jägala jõen jokilaakson muotoa, minkä takia siinä on viisi mutkaa. Saaria on kuusi ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,86 ha. Jägala jõen valuma-alueen suuruus on 1 572,3 km². Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja sen itäpuolelta kulkee Ihasaluun johtava maantie. == Vedenlaatu == Järvi on kirkasvetinen, jossa humuspitoisuudet ovat alhaiset. == Lähteet == Luokka:Jägala jõen vesistö Luokka:Jõelähtme Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vaskjalan tekojärvi

Vaskjalan tekojärvi (myös Vaskjala paisjärv) on Virossa Raen kunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas. == Maantietoa == Patojärvi on muodostettu patoamalla Pirita jõen uoma. Tekojärven pinta-ala on 31 hehtaaria (ha) ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen. Pohjoisosan vedenpinta on alempana kuin eteläosan vedenpinta. Yläaltaasta otetaan vettä Vaskjala–Ülemiste kanaliin ja vastaava määrä vettä tuodaan Kaunissaaren tekojärvestä muutama kilometri yläjuoksulle Pirita jõgeen Jägala-Pirita kanalia myöten. Järven valuma-alueen laajuus on 637,7 km². Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000730 kuutiokilometriä eli 0,73 miljoonaa kuutiometriä. Saaria on kahdeksan, joiden yhteinen pinta-ala on 1,4 ha. Järven rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä, josta pohjoisrannat ovat asuinaluetta ja etelärannat metsä- tai niittymaata. Asuinalue on Vaskjala, joka kuuluu Jürin pienoiskauppalaan. == Lähteet == Luokka:Pirita jõen vesistö Luokka:Rae Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Võhmetu järv

Võhmetu järv (Võhmetu Suurjärv ) on Virossa Länsi-Virumaalla Tapan kunnassa sijaitseva järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu alueen karstijärviin. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Pandiveren ylängöllä. Sen pinta-ala on 9 hehtaaria (ha) ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Vaikka järvi kuuluu niin sanottuihin karstijärviin, on se suuruutensa vuoksi melko pysyvä. Sen ympärillä olevat pienet lammet kuten Laks järv ja Toomra järv kuivuvat kesäisin kokonaan. Võhmatu järvelle voi käydä myös näin, mutta ilmeisesti sen suuruus ja länsirantaa seuraava harju estää sen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohja on kova ja se muodostuu sekä hiekka- ja kalkkikivestä että sorasta. Järvi on autio eikä sillä ole laskuojaa. Järveen ei myöskään tule ojia, mutta se saakin vetensä sadannasta ja pohjassa olevien lähteiden kautta. Järvessä ei elä kaloja. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.Fütoplanktoni indikaatorlus: Alkalitroofsed ehk lubja- ehk allikatoitelised järved == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keskkonnaamet: Porkuni maastikukaitseala, 2015 Luokka:Länsi-Virumaan järvet Luokka:Valgejõen vesistö Luokka:Tapa Luokka:Botin luomat artikkelit
Lemküla järv

Lemküla järv (myös Lemmküla järv) on Virossa Länsi-Virumaalla Tapan kunnassa sijaitseva järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueella ja kuuluu alueen karstijärviin. == Maantietoa == Järvi kuuluu karstijärviin, jotka sijaitsevat karstimaan alueella ja saavat vetensä sadannasta, pohjavedestä ja kalkkikivikallion maanalaisista lähteistä. Siinä on tämän vuoksi eniten vettä keväisin, kun lumet sulavat. Silloin sen pinta-ala on noin 6 hehtaaria, pituus 500 metriä ja leveys 250 metriä. Kun kesällä karstialueen kalliossa vesi vähenee, laskee myös karstijärven pinta ja järvi kutistuu voimakkaasti. Vaikka järvi on suuri, voi se kuivua kokonaan. Järven järvialtaan rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on autio. Lemküla järven ympäristössä on viisi pientä lampea. Ne sijaitsevat järven länsirantaa seuraavan harjun samalla puolella lukuun ottamatta Süsijärveä, joka kuivuu myös silloin tällöin. Pohjoisimman lammen Suur Roogjärven rannalla on rakennus. == Vedenlaatu == Järven vesi on samanlaista kuin alueen muidenkin järvien vesi. Se on kirkasvetinen, kovavetinen ja alkalitrofinen järvi. == Lähteet == Luokka:Länsi-Virumaan järvet Luokka:Valgejõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Piisupi järv

Piisupi järv on Virossa Länsi-Virumaalla Tapan kunnassa sijaitseva järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen, ja järvi kuuluu alueen karstijärviin. == Maantietoa == Järven itärantaa seuraa harju, joka osaltaan vastaa järven vedentulosta, mutta karstialueen järvenä se saa osan vedestään myös pohjassa olevien lähteiden kautta. Keväisin lumien sulattua nousee järven vedenpinta korkeimmilleen. Silloin järven pinta-ala on noin 5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Silloin järvessä on yli 60 metriä pitkä saari, jonka pinta-ala on 0,24 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä, ja sen rannat ovat metsämaata. Kesällä karstimaan alla olevan veden määrä vähenee, jolloin myös järven vedenpinta alenee. Järven lähellä sijaitsee kaksi lampea, Sahkjärv ja Ratasjärv. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Piisupo järv luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisten järvien veteen on liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.Fütoplanktoni indikaatorlus: Alkalitroofsed ehk lubja- ehk allikatoitelised järved == Lähteet == Luokka:Valgejõen vesistö Luokka:Länsi- Virumaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kohila paisjärv

Kohila paisjärv on Virossa Kohilan kunnassa Raplamaalla sijaitseva padottu järviallas. == Maantietoa == Patojärven pinta-ala on 4,8 hehtaaria (ha) ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut, kun Keila jõen vedenpintaa on patoamalla nostettu normaalia korkeammalle. Padon ylittää katu Töötuse. Patojärven keskisyvyys on ilmoitettu olevan 2,5 metriä. Silloin voidaan laskea patoaltaan vesitilavuus kertomalla pinta-ala syvyydellä ja tästä saadaan tulokseksi 120 000 m³ eli 0,00012 km³. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Patoallas sijaitsee Kohilan taajama-alueen laidalla. == Lähteet == Luokka:Kohila Luokka:Raplamaan järvet Luokka:Keila jõen vesistö Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Savalduman karstijärvi

Savalduman karstijärvi on Virossa Länsi-Virumaalla Tapan kunnassan sijaitseva järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu karstijärviin, joiden vedenpinta muuttuu vuodenaikonen kuluessa suuresti. == Maantietoa == Järvi sijaitsee karstialueella, jota sadevesi rapauttaa voimakkaasti. Se on syövyttänyt kalkkikivikallioon uurteita, syviä koloja ja maanalaisia onkaloita. Sadevedet imeytyvät tavallisesti näihin maanalaisiin onkaloihin ja vedet kulkeutuvat maanalaisissa puroissa alemmaksi purkautuen esille karstilähteistä. Keväällä, kun lumet sulavat, ei maan alle mahdu niin paljon vettä kuin sinne olisi tarjolla. Maanalaiset onkalot täyttyvät ja loput sulamisvesistä jäävät maan pinnalle. Savaluduman kylän vieressä sijaitsee Savalduma soo, joka sijaitsee turpeen peittämän karstialueen päällä. Suon reunassa kalkkikivipinta on rapautunut rikki niin, että maastossa voidaan erottaa jopa 4,5 metriä korkea penger. Sen muodostaa sarja karstikuoppia (), joita on yli 60. Ne ovat läpimitoiltaan 2–75 metriä ja noin 2,5 metriä syviä. Muutaman viikon vuodessa keväällä, kun suon ja ympäristön sulamisvedet valuvat suon laidassa sijaitsevan penkerettä vasten, syntyy suon reunaa seuraava pitkä karstijärvi. Sen kokonaispinta-ala voi kasvaa jopa 100 hehtaarin suuruiseksi. Sen suurimmaksi syvyydeksi on mitattu 6 metriä, mutta keskisyvyydeksi vain 1,7 metriä. Kun kesä lähestyy ja vesi imeytyy maan alle, laskee vedenpinta alemmaksi ja suurjärvestä kuroutuu erilleen pienempiä järviä ja lampia. Ensin se katoaa pohjoispuolelta (Eesjärv), missä on matalinta. Vesi jää lopuksi karstikuoppiin ja muutamaan suon reunassa olevaan pysyvään järveen. Alueen eteläpuolella sijaitsee Tagajärv, jossa pysyy vesi koko kesän ajan. Sinne lasketaan jätevettä, joka rehevöittää sen voimakkaasti. Järven pinta-ala on 3 hehtaaria (ha) ja sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Koska järvi sijaitsee suon reunalla, valuu siihen ruskeaa humuspitoista vettä. Tällainen järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi. Karstialueen järviin liukenee runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Tällainen järvi luokitellaan alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Kun siihen lasketaan vielä runsaasti ravintoaineita sisältävää jätevettä, rehevöityy järvi voimakkaasti. Järven rehevöityminen on niin voimakasta, että se on muuttunut hypertrofiseksi järveksi. Järven vesi vaihteleekin eri vuodenaikojen mukaan punaisesta ruskeaan ja keltaisesta oliivin vihreään.Fütoplanktoni indikaatorlus: Alkalitroofsed ehk lubja- ehk allikatoitelised järved == Lähteet == Luokka:Länsi-Virumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kose veskijärv

Kose veskijärv (myös Kose paisjärv) on Virossa Kosen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas. == Maantietoa == Patojärven pinta- ala on 1,9 hehtaaria (ha). Se on muodostunut, kun Pirita jõgi on padottu pengerpadolla, jonka ylittää katu Pikk ja josta jatkuu Kehra maantee. Joki on patoaltaassa 30–40 metriä leveä ja patoaltaan katsotaan loppuvan juoluan kohdalla. Silloin se on 650 metriä pitkä. Järvi sijaitsee kokonaan Kosen pienoiskauppalan taajama-alueella. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen valuma-alueen laajuus on 167 km². Kose jalakäijate sild.JPG|Kosen jalankulkijoiden silta pohjapadon yllä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eestielu.ee: Kose veski põnev ajalugu , 9.3.2015, viitattu 3.7.2017 * Weskiwiki.ee: Kose veski, viitattu 3.7.2017 (valokuvia) Luokka:Kose Luokka:Pirita jõen vesistö Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Oskar von Hindenburg

Oskar Wilhelm Robert Paul Ludwig Hellmuth von Beneckendorff und von Hindenburg (31. tammikuuta 1883 Königsberg – 12. helmikuuta 1960 Bad Harzburg) oli saksalainen kenraaliluutnantti. Hänen isänsä oli sotasankari ja Saksan valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg ja hänen äitinsä oli filantrooppi Gertrud von Sperling. Vuonna 1903 Oskar von Hindenburg seurasi isäänsä Preussin armeijaan, missä hän ei aluksi menestynyt, sillä häntä pidettiin ”vähä-älyisenä”. Kuitenkin kun hänen isästään tuli maineikas sotasankari Tannenbergin taistelun 1914 jälkeen, nuoremman Hindenburgin ura alkoi kehittyä, lähinnä hänen sukunimensä ansiosta. Hän yleni kapteeniksi ja sodan jälkeen Reichswehrissä majuriksi. Hänestä tuli isänsä adjutantti sen jälkeen, kun tämä valittiin valtakunnanpresidentiksi vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Von Hindenburg vastusti aluksi Adolf Hitleriä kuten isänsäkin, mutta tapasi tämän tammikuun lopulla 1933 ja ryhtyi kannattamaan hänen kansleriksi nimittämistään. Hän oli yhdessä mm. Franz von Papenin ja Otto Meissnerin kanssa mukana taivuttelemassa iäkästä isäänsä nimittämään Hitlerin kansleriksi Kurt von Schleicherin tilalle.Noakes & Pridham 1994, s. 118 Von Hindenburgista tuli vuonna 1942 kenraaliluutnantti Wehrmachtin komentajareservissä. Sodan loppupuolella puna-armeijan edetessä hän pakeni Medingeniin, Ala-Saksiin. Sodan jälkeen hän asui pitkään Medingenissä ja toimi todistajana Franz von Papenia vastaan Nürnbergin oikeudenkäyntien aikana. Papen kuitenkin todettiin syyttömäksi. Von Hindenburg kuoli kylpylässä Bad Harzburgissa, Ala-Saksissa 12. helmikuuta 1960 kärsittyään jo aiemmin samana vuonna sydänvaivoista. Von Hindenburg avioitui Margarete von Marenholtzin (1897–1988) kanssa vuonna 1921. He saivat neljä lasta. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan sotilaat Luokka:Saksalaiset toisen maailmansodan sotilaat Luokka:Saksalaiset kenraalit Luokka:Weimarin tasavalta Luokka:Saksalaiset poliitikot Luokka:Natsi-Saksan henkilöt Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Luis Fonsi

Luis Fonsi (oikealta nimeltään Luis Alfonso Rodríguez López-Cepero, s. 15. huhtikuuta 1978 San Juan, Puerto Rico) on puertoricolainen laulaja ja lauluntekijä. Fonsi aloitti laulamisen lapsikuorossa Puerto Ricossa. Hänen perheensä muutti Yhdysvaltojen Floridan Orlandoon hänen ollessa kymmenvuotias. High school -vuosina Fonsi jatkoi lauluharrastustaan yhtyeessä, jonka jäseniin kuului myös Joey Fatone, joka tuli myöhemmin tunnetuksi poikabändi NSYNC:stä. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia yliopistotasolla Floridan osavaltionyliopistossa. Fonsin vuonna 2017 levyttämä kappale ”Despacito” menestyi espanjankielisen maailman lisäksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Despacito saavutti kolme miljardia näyttökertaa YouTubessa elokuun alussa ja on ensimmäinen video YouTubessa, jolla on viisi miljardia näyttökertaa. == Diskografia == * Comenzaré (1998) * Eterno (2000) * Amor Secreto (2002) * Abrazar la vida (2003) * Paso a Paso (2005) * Palabras del Silencio (2008) * Tierra Firme (2011) * 8 (2014) * Vida (2019) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luis Fonsin viralliset kotisivut Luokka:Puertoricolaiset laulajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Medulin

Medulin () on pieni kaupunki ja kunta Istrian niemimaan eteläosassa Kroatiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 6 481 ja varsinaisen kaupungin 2 777. Medulin sijaitsee kahdeksan kilometriä Pulasta kaakkoon. Medulinissa on seuraavat kylät: Premantura, Banjole, Pješčana uvala, Vinkuran, Pomer ja Vintijan. == Talous == Medulinin talous perustuu matkailuun. Heinä- ja elokuussa kaupungin asukasmäärä kasvaa turismin myötä yli 10 000:een. Medulinissa on leirintäalueita ja uimarantoja. == Urheilu== Medulinista ovat kotoisin jalkapallojoukkue NK Medulin 1921 ja kickboxing- klubi "Lav" Medulin == Ystävyyskaupungit == * Cerklje na Gorenjskem (Slovenia) * Porto Tolle (Italia) * Montecarotto (Italia) * Pöls-Oberkurzheim (Itävalta) * Dojran (Pohjois-Makedonia) * Marcali (Unkari) == Kuvagalleria== Medulin map.GIF|Medulinin sijainti Istrian maakunnassa Medulin Church.JPG|Pyhän Agnes Roomalaisen kirkko Medulinissa Medulin Gasse.JPG|Katu Medulinissa == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian kunnat
Gennadi Kolbin

Gennadi Vasiljevitš Kolbin (, ; 7. toukokuuta 1927 Nižni Tagil, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto, nykyinen Venäjä – 15. tammikuuta 1998 Moskova, Venäjä) toimi Kazakstanin kommunistisen puolueen keskuskomitean ensimmäisenä sihteerinä (Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan puoluejohtaja) 16. joulukuuta 1986 — 22. kesäkuuta 1989. Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet Luokka:Kazakstanilaiset poliitikot Luokka:Neuvostoliittolaiset poliitikot
Lola B12/60

Lola B12/60 on brittiläisen Lolan valmistama LMP1-luokan mukainen kilpa-auto, jolla sveitsiläinen Rebellion Racing -talli kilpaili FIA World Endurance Championship -sarjassa vuosina 2012–2013. == Tulokset == Kausi Talli Luokka Nro Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 Pisteet Sijoitus 2012 Rebellion Racing LMP1 SEB SPA LMN SIL SÃO BHA FUJ SHA rowspan="3" 205 rowspan="3" 1. 12 Nicolas Prost Nick Heidfeld Neel Jani 7 5 4 6 4 4 4 Kesk. 13 Andrea Belicchi Harold Primat Jeroen Bleekemolen Congfu Cheng 8 5 7 4 6 5 7 4 2013 Rebellion Racing LMP1 SIL SPA LMN SÃO COA FUJ SHA BHA 12 Nicolas Prost Neel Jani Nick Heidfeld Mathias Beche Andrea Belicchi 5 5 7 3 4 3 4 Kesk. 13 Mathias Beche Andrea Belicchi Congfu Cheng 6 6 8 Luokka:Le Mans Prototype -autot
Sopila

Sopila (monikossa sopile, tai istr. roženica, monikossa roženice) on muinainen perinteinen kroatialainen puupuhallin. Sopila muistuttaa oboeta ja skalmeijaa. Sopilaa käytetään pääasiassa Kvarnerinlahden alueella, Kastavissa, Vinodolissa, Krkin saarella ja Istriassa. Sopileja soitetaan aina pareittain, jolloin samaan aikaan soittavat suuri ja pieni tai ohut ja paksu sopila. Siksi soittimeen viitataankin useimmiten monikkomuodossa sopile. Sopila on soittimena monipuolinen, ja se on tunnettu erityislaatuisesta läpitunkevasta äänestään. Sitä jäljitellään nykyisin modernissa Kvarnerin alueen musiikissa käyttämällä oboeta tai sopraanodulzainaa. Sopila on nykyään mihjn ja šurlen ohella suosituimpia soittimia Istrian, Kvarnerin ja Krkin kansanperinteessä. == Lähteet == * Roženice (sopele, sopile, supiele, tororo). Istrapedia.hr, M. Marić (kroatiaksi) * Sopile . Gajde.com, Stjepan Večković (kroatiaksi) * Sopile . Kroatian postilaitos. Luokka:Puhallinsoittimet Luokka:Kroatian musiikki
Luettelo norjalaisista sanomalehdistä

Tämä on luettelo norjalaisista sanomalehdistä. ==A== * Adresseavisen * Aftenposten * Agder Flekkefjords Tidende * Agderposten * Akers Avis/Groruddalen * Akershus Amtstidende * Altaposten * Andøyposten * Arbeidets Rett * Askeravisen * Askøyværingen * Aura Avis * Aust Agder Blad * Avisa Nordland * Ávvir * Arendals Tidende ==B== * Bergensavisen * Bergens Tidende * Brønnøysunds avis * Budstikka ==D== * Dagbladet * Dagens Næringsliv * Dag og Tid * Dagsavisen * Drammens Tidende ==F== * Finnmark Dagblad * Framtid i nord * Fædrelandsvennen ==G== * Glåmdalen * Gudbrandsdølen Dagningen ==H== * Halden Arbeiderblad * Hamar Arbeiderblad * Hamar Dagblad * Harstad Tidende * Haugesunds Avis * Helgelendingen ==I== * iTromsø ==K== * Klassekampen * Kvinnheringen ==L== * Lofotposten ==M== * Morgenbladet * Moss Avis ==N== * Nationen * Nettavisen * Nordlys ==O== * Oppland Arbeiderblad ==R== * Romsdals Budstikke ==S== * Sandnesposten * Stavanger Aftenblad * Sunnmørsposten * Svelviksposten ==T== * Tidens Krav * Troms Folkeblad ==V== * Verdens Gang * Vårt Land ==Å== * Ås Avis ==Ö== * Østlandets Blad * Østlendingen
Adresseavisen

Adresseavisen, puhekielessä Adressa, on Norjassa Trondheimissa ilmestyvä sanomalehti. Adresseavisen on Norjan vanhin sanomalehti. Lehti alkoi ilmestyä 1767 nimellä Trondhiems Adresse Contoirs Efterretninger ja sai nykyisen nimen 1927. Sen omistaa Polaris Media, joka on pörssinoteerattu yritys, joka muodostui, kun Adressavisen yhdistyi lokakuussa 2008 Harstad Tidenenen kanssa. Pääkonttori on Heimdalissa Trondheimissa. Lehden levikki on 60 653 (2016).Mediebedriftene.no Lehti on ilmestynyt syyskuusta 2006 alkaen tabloidina. Lehti julkaisi kesäkuussa 2008 piirroksen itämaisesta miehestä, ja sen ohessa oli teksti "Jeg er Muhammed og ingen tør trykke meg!" (Minä olen Muhammed, eikä kukaan saa koskea minua) vastauksensa edellisenä päivänä tehtyyn hyökkäykseen Tanskan Pakistanin-suurlähetystöä vastaan.Artikel med Muhammedteckning ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Adresseavisenin verkkosivusto Luokka:Norjalaiset sanomalehdet
Keijo Savolainen

Keijo Artturi Savolainen (22. helmikuuta 1929 Tampere – 14. helmikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, SKDL:n poliitikko ja Ylen johtaja.Kuka kukin on 1978 (Projekt Runeberg)Sukumanni 10 - Kasper Gröhnin sukuseuran jäsenviesti, kesäkuu 2010, sivu 8 Savolaisen vanhemmat olivat Kiteeltä kotoisin ollut puuseppä August Savolainen ja tamperelainen varastonhoitaja Fanny Maria Stenman. Hän kävi keskikoulun ja opiskeli kansankorkeakoulussa 1960–1961. Savolainen teki opintomatkat Neuvostoliittoon 1964 ja Saksan demokraattiseen tasavaltaan 1970. Savolainen oli tamperelaisessa SKDL:n Hämeen Yhteistyö-lehdessä toimittajana 1953–1963 ja päätoimittajana 1963–1968. Hän oli ohjelmatoiminnan tarkkaajana Yleisradion PTS-elimessä 1968–1971 ja toimi Yleisradion Hämeen alueradion päällikkönä 1971–1974 ja Radio 2:n johtajana 1975–1984. Viimeksi Savolainen oli radion ohjelmajohtajana vuoteen 1989 saakka. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1990. Savolainen oli jäsenenä SKDL:n liittohalltuksessa 1967–1970, TUL:n liittoneuvostossa 1959–1967, Pirkanmaan maakuntaliiton hallituksessa 1957–1968, Tampereen yliopiston valtuuskunnassa 1966–1968, television ohjelmaneuvostossa 1964–1968 sekä vuodesta 1976 ETYK-toimikunnassa ja Suomi- Tsekkoslovakia-seuran johtokunnassa. Savolainen oli 1960-luvulla Kerho 66 ja Aikamme kasvot -keskusteluryhmien vetäjänä. Keskusteluryhmiin kuuluivat muun muassa Urpo Harva, Raino Vehmas ja Yrjö Littunen. Keijo Savolainen oli naimisissa vuodesta 1949 Liisa Johanna Hollin kanssa. Keijo Savolaisen vanhempi veli oli näyttelijä Heikki Savolainen. == Teoksia == * Selvitys alueuutisista syksyllä 1970 ; työryhmä Helvi Kolehmainen, Terttu Pitkänen, Keijo Savolainen, Anna-Liisa Tolonen-Olsson ja Kaarina Wuotila. Yleisradio. Koulutustoimisto, Helsinki 1971 == Toimitustöitä == * Joan Harms : Sarjafilmien maailmat : Yleisradion ja Mainos-television sarjafilmiohjelmisto 2.2.1969-17.5.1969 ; toim. Max Rand ja Keijo Savolainen. Delfiinikirjat. Otava 1970 * Vasemmiston tunnonvaivat ; toim. Keijo Savolainen ; kirj. Seppo Lindblom ym. Omega-sarja. Kirjayhtymä, Helsinki 1970 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keijo Savolainen perheineen vuonna 1957, Työväenmuseo Werstas (Finna) Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
HTTP Live Streaming

HTTP Live Streaming (HLS) on HTTP-pohjainen multimedialle tarkoitettu tietoliikenneprotokolla, joka on Apple-yhtiön kehittämä. Tekijät ovat julkaisseet protokollasta dokumentin informatiivisena normaalin menettelyn ulkopuolisena. Protokolla ei ole virallinen IETF-standardi. == Katso myös == * RFC == Lähteet == Luokka:Verkkoprotokollat
Georg Wigström

Georg August Wigström (8. toukokuuta 1891 Hanko – 31. tammikuuta 1957) oli suomalainen arkkitehti ja rakennusneuvos.Kuka kukin on 1954 Georg August Wigströmin Kansaneläkelaitoksen-henkilökortti Astia-tietokanta. Viitattu 10.9.2018. Wigströmin vanhemmat olivat tullivartija August Emil Wigström ja Ida Josefina Dahlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja valmistui diplomiarkkitehdiksi 1918. Wigström oli rakennushallituksessa arkkitehtinä 1920–1937, toimistoarkkitehtinä 1937–1940, vt. yli-insinöörinä 1940–1943 sekä vuodesta 1945 alkaen rakennushallituksen rakennusneuvoksena ja rakennusosaston päällikkönä. Hän toimi myös yksityisenä arkkitehtinä. == Suunnittelutöitä == * Janhusen talo, Lahti 1927 * Lahden vanha radioasema 1928 * Asuintalo Solnante 15, Munkkiniemi, Helsinki 1934 Helsingin kaupunginmuseo - Munkkiniemen rakennusinventointi 2003-2005 * As Oy Lauttasaarentie 46, Helsinki 1954 Helsingin kaupunginmuseo - Lauttasaaren rakennusinventointi 2001-2002 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Johann Heinrich Rosenplänter

Johann Heinrich Rosenplänter (23. heinäkuuta, J. 12. heinäkuuta 1782 Wolmar – 27. huhtikuuta, J. 15. huhtikuuta 1846 PärnuKreutzwaldi sajand, viitattu 23.6.2017) oli baltiansaksalainen kielitieteilijä ja estofiili. Hän oli ensimmäisiin vironkielisiin tieteellisiin lehtiin kuuluvan lehden Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache (usein lyhyesti: Beiträge...) päätoimittaja. Rosenplänter oli itämerenmaakuntalainen pappi ja kirjailija. Hän syntyi Wolmarin kaupungissa, Liivinmaan latvialaisessa osassa, ja aloitti monien vastoinkäymisten jälkeen 1803 opiskelun Tarton yliopistossa, jossa hän 1806 suoritti pappistutkinnon. Hän oli vuodesta 1809 kuolemaansa asti Pärnun kaupungissa virolaisen seurakunnan pappina. Rosenplänter on kirjoittanut viroksi ja latviaksi muutamia kirjasia. Hänen huomattavin kirjallinen ansionsa on kuitenkin aikakausijulkaisu Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache (yhteensä 20 vihkoa vuosina 1813–1822), jonka tarkoituksena oli viron kielen tuntemuksen edistäminen. Lehti pyrki ensi sijassa kehittämään viroa kirjakielenä turvaamalla puhtaaseen kansankieleen ja lainaamalla sopivia sanoja esimerkiksi suomesta. Rosenplänter harrasti viron samoin kuin latvian kielen viljelyä etupäässä kansansivistyksen kohottamista silmällä pitäen. Rosenplänter piti tärkeänä, että papit ja muut virkamiehet osaavat virolaisalueella kunnollisesti viroa ja latvialaisalueella latviaa. Siksi näitä kieliä oli hänen mielestään opiskeltava jo kymnaaseissa. Rosenplänterin aloitteesta esitettiin ensimmäiset vironkieliset näytelmät Pärnussa 1816, 1824, 1829. Kansansivistystä hän edisti muun muassa perustamalla kyläkouluja. Suomalaisuuden harrastukset Turussa 1820-luvulla saivat ainakin osittain virikettä Rosenplänterin Beiträgessä esittämistä mielipiteistä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * ISIK, Eesti biograafiline andmebaas * Johann Heinrich Rosenplänter (1782 – 1846) Eeva, Digital Text Repository for Older Estonian Literature Luokka:Virolaiset toimittajat Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Virolaiset papit Luokka:Vuonna 1782 syntyneet Luokka:Vuonna 1846 kuolleet
Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache

Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache (usein lyhyesti: Beiträge) oli ensimmäinen vironkielinen tieteellinen lehti. Se ilmestyi vuosina 1813–1832. Lehteä toimitti Johann Heinrich Rosenplänter.Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache Eesti Entsüklopeedia, viitatt 20.8.2023 Julkaisu on luettavissa vapaasti tekstikokoelmassa Eesti vanema kirjanduse digitaalsest tekstikogust (EEVA).Beiträgen sisällysluettelo, EEVA ==Lähteet== Luokka:Virolaiset lehdet Luokka:Tiedelehdet
Alain Berset

Alain Berset (s. 9. huhtikuuta 1972 Fribourg) on sveitsiläinen poliitikko. Hän on ollut vuodesta 2012 lähtien Sveitsin liittoneuvoston jäsen ja johtanut sisäministeriötä. Hän oli liittopresidentti vuonna 2018. Berset oli Sveitsin liittokokouksen ylähuoneen jäsen vuosina 2003–2011. Berset on opiskellut politiikkaa ja taloustieteitä sekä väitellyt tohtoriksi vuonna 2005 Neuchâtelin yliopistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin liittopresidentit Luokka:Sveitsin liittoneuvoston jäsenet Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nigerian punta

Punta oli Nigerian valuuttana vuodesta 1907 vuoteen 1973. Nigeria oli käyttänyt vuoteen 1958 asti Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa, jonka jälkeen valtio alkoi painamaan omaa valuuttaansa. Nigerian punta jaettiin 20 šillinkiin. Kun naira esiteltiin vuonna 1973, vaihtui Nigerian punta kyseiseen valuuttaan. ==Lähteet== Luokka:Afrikan rahayksiköt Luokka:Historialliset rahayksiköt Luokka:Nigerian taloushistoria
Hämeenlinnan keskustaajama

Hämeenlinnan keskustaajama on pääosin Hämeenlinnan kaupungin ja Hattulan kunnan alueella sijaitseva kaupunkiseudun suurin taajama, jossa asui vuoden 2022 lopussa noin 58 000 asukasta. Tämä tekee siitä Suomen yhdenneksitoista suurimman taajaman. Väestötiheys taajamassa oli noin 870 asukasta neliökilometrillä, ja taajaman pinta-ala 67 neliökilometriä. Taajama sijoittuu lähes kokonaan vuonna 2009 tapahtunutta kuntaliitosta edeltäneelle Hämeenlinnan kaupungin alueelle sekä Hattulan kunnan alueelle; vuonna 2022 taajaman asukkaista 51 373 asui Hämeenlinnassa, 6 678 Hattulassa ja vain 463 Janakkalassa. Hämeenlinnan keskustaajaman väkiluku on ollut kasvussa viime vuosina, vaikka useita entisiä kuntia käsittävän hallinnollisen kaupungin väkiluku onkin pysynyt paikallaan. Tämä johtuu ennen kaikkea liitoskuntien vähenevästä väestöstä. On oletettavaa, että Turengin taajama Janakkalassa kasvaa tulevaisuudessa yhteen Hämeenlinnan keskustaajaman kanssa, sillä taajamat sijaitsevat tällä hetkellä hyvin lähekkäin, ja niiden pinta-ala on kasvussa. Parolan taajama on kasvanut yhteen Hämeenlinnan keskustaajaman kanssa vuosien 2018 ja 2020 välillä. ==Lähteet== Luokka:Kanta-Hämeen maakunnan taajamat Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Hämeenlinna
Egosoft

Egosoft on saksalainen videopelien kehittäjä, joka on perustettu vuonna nimellä Ego Software. Yrityksen tunnetuimpiin tuotteisiin lukeutuu X-avaruussimulaatiopelien sarja. Lisäksi yritys on tehnyt joukon promootiopelejä eri yrityksille. == Pelit == Vuosi Nimi Alusta(t) Julkaisija(t) Huomioita 1989 Hotel Detective Amiga Euroline 1990 Fatal Heritage Delta Konzept R1 R2 Promootiopeli 1991 Aquarius Game Promootiopeli Pepsi: All Over the World Promootiopeli 1992 Light American Spacegame Promootiopeli Come Together (Around the World) Promootiopeli Ugh! Play Byte 1993 Elefanten! Promotion Software Promootiopeli Ketchup Connection Amiga, MS- DOS Promootiopeli Flies: Attack on Earth Rainbow Arts 1994 Balduin: Run for Fun MS-DOS Delta Konzept Promootiopeli Abenteuer Europa Tevox Promootiopeli 1995 Heiermanns Return Promootiopeli 1996 Imperium Romanum Rainbow Arts No Future? Microsoft Windows Delta Konzept Promootiopeli 1999 Power Pool Data Becker X: Beyond the Frontier THQ, Egosoft 2000 X-Tension 2003 X2: The Threat Linux, macOS, Microsoft Windows Deep Silver, Egosoft 2005 X3: Reunion 2008 X3: Terran Conflict 2011 X3: Albion Prelude 2013 X Rebirth Egosoft 2014 X Rebirth: The Teladi Outpost 2016 X Rebirth: Home of Light 2017 X Rebirth: VR Edition Microsoft Windows 2018 X4: Foundationshttps://www.rockpapershotgun.com/2018/10/01/x4-foundations-release- date-announced/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yrityksen profiili MobyGamesissä Luokka:Saksalaiset videopeliyritykset
Aulis Kalma

Aulis Kalma (4. heinäkuuta 1899 Pori – 21. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.Karjalan Heimo, nro 5-6/1975, s. 97. Kalma pääsi ylioppilaaksi 1917 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1925. Kalma toimi arkkitehtinä puolustus- ja sosiaaliministeriössä sekä oli rautatiehallituksen talonrakennusosaston päällikkönä. Viimeksi hän toimi yksityisenä arkkitehtinä. Kalma oli myös opettajana teknillisissä kouluissa ja opistoissa. Aulis Kalma on haudattu Honkanummen hautausmaalle Helsinkiin.Hautakirjoituksia ja hautakuvia. Suomen Sukututkimusseura. == Suunnittelutöitä == * Etelä-Hämeen piirimielisairaala, Kankaantausta, Vanaja 1932 Hämeenlinnan Lydia. * Pelastusarmeijan talo, Alppikatu, Helsinki 1937 Frelssiksen talo Pekka Puupää. Helsingin Kilometritehdas. * Chymoksen tehdasalue, Toijala 1945 * Runonlaulajan pirtti, Parppeinvaaran Runokylä, Ilomantsi 1964 Parppeinvaaran Runokylä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Andreas Vaikla

Andreas Raido Karuks Vaikla (s. 19. heinäkuuta 1997) on Kanadassa syntynyt virolainen maalivahti, joka edustaa IFK Mariehamnia. Hän pelaa myös Viron jalkapallomaajoukkueessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Virolaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kejonen

Kejonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Esa Kejonen (s. 1994), pesäpalloilija, valmentaja, blogikirjoittaja ja curlingvaikuttaja * Otto Kejonen (s. 1992), jalkapalloilija * Pekka Kejonen (1941–2020), kirjailija, kriitikko ja jazzmuusikko * Pentti Kejonen (s. 1946), kulttuuriohjaaja, elokuvakriitikko ja elokuva-alan vaikuttaja * Rauha Kejonen (s. 1955), kirjailija * Silja Kejonen (s. 1978), runoilija ja kuvataiteilija * Teemu Kejonen (1977–2021), Rääkkylän (2013–2014), Evijärven (2015–2020) ja Askolan (2020–2021) kunnanjohtaja, diplomi-insinööri, pikajuoksija.
Kangasmaa

Kangasmaa voi tarkoittaa: * Aaro Kangasmaa (1889–1949), rakennusalalla toiminut insinööri ja toimitusjohtaja * Alvar Kangasmaa (ent. Hedman, 1883–1951), taidemaalari * Eeva Kangasmaa-Minn (1919–2008), suomen kielen ja fennougristiikan professori * Kaarina Kangasmaa (o.s. Koivuniemi, s. 1932), yleisurheilija * Minna Kangasmaa (s. 1967), kuvanveistäjä * Tommi Kangasmaa (s. 1971), ammattisotilas ja elokuvatuottaja.
Puhtila

Puhtila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: * Kirsti Puhtila (1929–2006), toimittaja, kirjailija ja sanoittaja * Matti Puhtila (1958–2005), radiotoimittaja * Sauvo Puhtila (1928–2014), sanoittaja, säveltäjä ja radiotoimittaja
Ahmala

Ahmala on suomalainen sukunimi: * Heikki Ahmala (1879–1940), vahtimestari ja kansanedustaja * Hilkka Ahmala (1915–1972), toimittaja * Kustaa Ahmala (1867–1933), kansanedustaja * Kössi Ahmala (1889–1918), postimies ja työläiskirjailija * Otto Ahmala (1898–1972), jääkäriluutnantti
Hentilä

Hentilä voi tarkoittaa: * Jorma Hentilä (s. 1937), poliitikko * Seppo Hentilä (s. 1948), valtiotieteen tohtori * Sini Hentilä (o.s. Kiiski, s. 1990), keihäänheittäjä
Veikko Kerkkonen

Kaarlo Veikko Kerkkonen (22. tammikuuta 1901 Liminka – 5. lokakuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen yliopettaja, historiantutkija ja filosofian tohtori.Kuka kukin on 1954Geni.com : Kaarlo Veikko Kerkkonen Kerkkosen vanhemmat olivat kouluneuvos Kaarlo Kerkkonen ja Anni Kulta Sofia Krank. Hän pääsi ylioppilaaksi 1920 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1922, maisteriksi 1927 ja lisensiaatiksi sekä tohtoriksi 1940. Kerkkonen oli Rauman kansalaisopiston johtajana 1926–1929, Helsingin II suomalaisen lyseon historian vanhempana lehtorina 1931–1948 sekä Tyttönormaalilyseon historian ja siihen liittyvien aineiden yliopettajana vuodesta 1948 alkaen. Hän oli Valtion iltaoppikoulukurssien rehtorina 1945–1947 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun vt. historian professorina 1949–1951. Kerkkonen oli Itsenäisyyden Liiton ensimmäisenä puheenjohtajana 1920-luvulla ja myös järjestön viimeisenä puheenjohtajana vuosina 1944–1946, kunnes se lakkautettiin välirauhansopimuksen vastaisena järjestönä.Mikko Uola: "Suomi sitoutuu hajottamaan...": Järjestöjen lakkauttaminen vuoden 1944 välirauhansopimuksen 21. artiklan perusteella, s. 163, 172. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1999. Hän oli samalla myös Itsenäinen Suomi -lehden päätoimittajana 1944–1946. Myöhemmin hän oli Historianopettajain liiton puheenjohtajana 1951–1953. Veikko Kerkkonen oli naimisissa vuodesta 1929 lehtori Elna Durchmanin kanssa. Veikko Kerkkosen nuorempi veli oli arkistoneuvos Martti Kerkkonen. == Teoksia == * Arvostelma ja sen totuus. Tekijä, Helsinki 1924 * Historiakäsitteestä ja historian metodista. Helsinki 1930 * Janakkalan historia. Janakkalan kunta, Hämeenlinna 1931, uusi painos Janakkalan kunta, Janakkala 1976 * Historian opetusmetodista. Helsinki 1934 * Suomen kauppatilastoa 1600-luvulla. Helsinki 1938 * Etelä-Suomen kaupunkien kruununverot 1614-1650, Helsingin yliopiston väitöskirja. Historiallisia tutkimuksia 39. Suomen historiallinen seura, Helsinki 1945 * Suomen historia, Tiedon portaat osa 2. WSOY 1966 (Veikko Lehtosalon kanssa) == Toimitustöitä == * Ida Aalbergin syntymän 100-vuotismuisto ; toimittanut Veikko Kerkkonen. Janakkala ennen ja nyt 6. Janakkala-seura, Janakkala 1957, näköispainos nimellä Ida Aalbergin syntymän 150-vuotismuisto. Janakkala-seura, Janakkala 2007 * Suomalainen yhteiskunta ; toimituskunta Veikko Kerkkonen ym. ; kirjoittajat Urpo Harva ym. Yhteiskunnallisen korkeakoulun julkaisuja 10. Yhteiskunnallinen korkeakoulu, Helsinki 1959 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
TSR, Inc.

TSR, Inc. oli yhdysvaltalainen roolipelien julkaisija, joka tunnetaan parhaiten Dungeons & Dragons -pelistä. TSR:n perusti Gary Gygax yhdessä Don Kayen kanssa vuonna 1973 ja pelin ensimmäinen painos myytiin loppuun alle vuosi perustamisen jälkeen. Gygax myi oman osuutensa vuonna 1985. Yritys sai tiukan tekijänoikeuspolitiikkansa vuoksi lempinimen "T$R: They sue regularly". Wizards of the Coast osti velkaongelmaisen TSR:n vuonna 1997. == Lähteet == Luokka:Dungeons & Dragons Luokka:Roolipelikustantamot Luokka:Entiset yhdysvaltalaiset yritykset
Kerkkonen

Kerkkonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Gunvor Kerkkonen (o.s. Holmberg, 1903–2002), historiantutkija ja kirjastonhoitaja, professorin arvonimi, Martti Kerkkosen puoliso * Kaarlo Kerkkonen (1869–1928), pastori, kouluneuvos ja sukututkija * Martti Kerkkonen (1905–1990), historiantutkija, valtionarkiston hoitaja, Kaarlo Kerkkosen poika * Ritva Kerkkonen (o.s. Bister, s. 1944), korkeushyppääjä * Veikko Kerkkonen (1901–1984), yliopettaja, historiantutkija ja filosofian tohtori, Kaarlo Kerkkosen poika.
Pelli

Pelli on suomalainen sukunimi. "Pelli" on suomalaistunut versio Pelle-nimestä, joka on Pekka (Per) -nimen kansanomainen kutsumamuoto (lempinimi). Pelli on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Adalmiina Pelli, suomalainen lapsinäyttelijä * Ari Pelli (s. 1967), suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja * Arttu Pelli (s. 1996), suomalainen jääkiekkopuolustaja * César Pelli (1926–2019), yhdysvaltalais-argentiinalainen arkkitehti * Jussi Pelli (1895–1962), suomalainen jääpalloilija * Jussi Pelli (s. 1954), suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija * Raija Pelli (s. 1957), suomalainen toimittaja * Riitta Pelli (s. 1978), suomalainen kuulantyöntäjä ==Viitteet==
Aapo Mäenpää

Aapo Mäenpää (s. 14. tammikuuta 1998 Hämeenlinna)Transfermarkt: Aapo Mäenpää on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa IFK Mariehamnia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt