EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mr. Europa

Mr. Europa-palkinto on vuosittain jaettava palkinto, joka annetaan parhaalle eurooppalaiselle koripalloilijalle. Palkinnon saajan päättävät italialaisen Superbasket-lehden toimittajat. == Palkinnon saajat == Vuosi Pelaaja Seurajoukkue 1976 Pierluigi Marzorati Cantù 1977 Dražen Dalipagić Partizan Belgrad 1978 Dražen Dalipagić Partizan Belgrad 1979 Vladimir Tkatšenko Stroitel Kiova 1980 Dino Meneghin Varese / Olimpia Milano 1981 Dragan Kićanović Partizan Belgrad 1982 Dragan Kićanović Partizan Belgrad / Scavolini Pesaro 1983 Dino Meneghin Olimpia Milano 1984 Juan Antonio San Epifanio FC Barcelona 1985 Arvydas Sabonis Žalgiris Kaunas 1986 Dražen Petrović Cibona Zagabria 1987 Nikos Galis Aris Salonicco 1988 Šarūnas Marčiulionis Statyba Vilnius 1989 Vlade Divac Partizan Belgrad / Los Angeles Lakers 1990 Toni Kukoč KK Split 1991 Toni Kukoč KK Split / Benetton Treviso 1992 Toni Kukoč Benetton Treviso 1993 Dražen Petrović New Jersey Nets 1994 Aleksandar Đorđević Olimpia Milano / Fortitudo Bologna 1995 Aleksandar Đorđević Fortitudo Bologna 1996 Toni Kukoč Chicago Bulls 1997 Arvydas Sabonis Portland Trail Blazers 1998 Predrag Danilović Virtus Bologna 1999 Andrea Meneghin Varese 2000 Gregor Fučka Fortitudo Bologna 2001 Predrag Stojaković Sacramento Kings 2002 Predrag Stojaković Sacramento Kings 2003 Šarūnas Jasikevičius FC Barcelona / Maccabi Tel Aviv 2004 Pau Gasol Memphis Grizzlies 2005 Dirk Nowitzki Dallas Mavericks 2006 Jorge Garbajosa Unicaja Málaga / Toronto Raptors 2007 Dimitris Diamantidis Panathinaikos 2008 Ricky Rubio DKV Joventut 2009 Pau Gasol Los Angeles Lakers 2010 Juan Carlos Navarro FC Barcelona == Lähteet == Luokka:Koripallopalkinnot
Aymen Ben Amor

Aymen Ben Amor (s. 7. syyskuuta 1985 Sidi Bouzid) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea keskikenttäpelaaja ja oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa US Monastiria. ==Ura== Ben Amor aloitti ammattilaisuransa CS Sfaxienissa, jossa hän saavutti muun muassa Tunisian mestaruuden, Afrikan Confederation Cupin ja Tunisian cupin. Tammikuussa 2010 Ben Amor siirtyi kesken kauden Espéranceen. == Saavutukset == * Tunisian mestaruus: 2005, 2010 * CAF Confederation Cup (2): 2007, 2008 * Pohjois-Afrikan Cup-voittajien cup: 2009 * Tunisian cup: 2009 == Lähteet == * Kawarji.com Luokka:Tunisialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bình Dương

Bình Dương on maakunta Vietnamin eteläosassa Đông Nam Bộin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Thủ Dầu Một. Maakunnan pinta-ala on21 696 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,48 miljoonaa asukasta.Economic Regions & Provinces Citypopulation Alueen yleisimmät etniset ryhmät ovat vietnamilaiset, khmerit, tàyt ja hoat. Sisämaassa kasvatetaan kumia ja kahvia, alluviaalialueilla riisiä ja hedelmäpuita.Vletnam Tourism == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vietnamin maakunnat
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1988

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1988, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1988 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi. == Lista == Kuukausi Artisti Single Tammikuu Pet Shop Boys Always on My Mind Helmikuu Sleepy Sleepers Nykäsen Matti Maaliskuu Kylie Minogue I Should Be So Lucky Huhtikuu Pet Shop Boys Heart Toukokuu Kylie Minogue Got to Be Certain Kesäkuu Eppu Normaali Afrikka, sarvikuonojen maa Heinäkuu Topi Sorsakoski & Agents Vaikene sydän Elokuu Mory Kanté Ye ké Ye ké Syyskuu J. Karjalainen & Mustat lasit Hän Lokakuu Irwin Goodman Rentun ruusu Marraskuu Spagna I Wanna Be Your Wife Joulukuu Stone Back to the Stone Age == Katso myös == * Luettelo musiikkilistoista == Lähteet== * Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman) 1988 Luokka:Mitä Suomi soittaa -lista Singlelista 1988
Kirkonkylän koulu (Ristiina)

Kirkonkylän koulu oli Mikkelin kaupungin Ristiinan pitäjässä toimiva esi- ja perusopetusta antanut alakoulu (luokka-asteet 0-6). Samassa koulukeskuksessa toimivat myös perusopetusta luokille 7–9 antaneet Yövedenkoulu sekä Ristiinan lukio. Vuonna 2012 nämä oppilaitokset yhdistettiin yhdeksi kokonaisuudeksi, joka sai nimekseen Ristiinan yhtenäiskoulu ja lukio. ==Lähteet== ==Katso myös== *Ristiinan yhtenäiskoulu Luokka:Ristiina Luokka:Suomen peruskoulut
Töpökurppa

Töpökurppa (Coenocorypha aucklandica) on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaajalintu. Se elää pääsaarten eteläpuolella sijaitsevilla saarilla: Aucklandsaarilla, Antipodisaarilla ja Jacquemartsaarella. Lajista tunnetaan kolme eri saaristoissa elävää alalajia. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Auckland Islandilta vuonna 1845.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1987

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1987, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1987 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi. == Lista == Kuukausi Artisti Single Tammikuu Gary Moore Over the Hills and Far Away Helmikuu Gary Moore Over the Hills and Far Away Maaliskuu Gary Moore Over the Hills and Far Away Huhtikuu Mel & Kim Respectable Toukokuu Whitney Houston I Wanna Dance with Somebody (Who Loves Me) Kesäkuu Samantha Fox Nothing's Gonna Stop Me Now Heinäkuu Pet Shop Boys It's a Sin Elokuu Pet Shop Boys It's a Sin Syyskuu Pet Shop Boys It's a Sin Lokakuu Miljoonasade Marraskuu Marraskuu Miljoonasade Marraskuu Joulukuu Miljoonasade Marraskuu == Katso myös == * Luettelo musiikkilistoista == Lähteet== * Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman) 1987 Singlelista 1987
Genevieve Cortese

Genevieve Nicole Cortese Padalecki (s. 8. tammikuuta 1981 San Francisco, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka ensimmäinen merkittävä rooli oli TV-sarjassa Wildfire. Cortese on tunnettu myös Rubyna TV-sarjassa Supernatural. Cortese eli lapsuutensa Idahon Sun Valleyssa. Ennen televisiodebyyttiään Wildfiressä hänet tunnettiin kokeneena teatterinäyttelijänä. Cortesella on kolme nuorempaa sisarusta; yksi sisko ja kaksi veljeä. Hän ja Jared Padalecki menivät naimisiin 27. helmikuuta 2010. Heidän esikoispoikansa syntyi 20. maaliskuuta 2012. http://twitter.com/#!/jarpad/status/181992567477518336 == Sarjoissa ja elokuvissa == Elokuva Vuosi Rooli Muuta Mojave 2004 Amber Viimeinen yhteys: The Dead Zone 10. heinäkuuta 2005 Chloe S04E04 Kids in America 2005 Ashley Harris Wildfire (2005–2008) Kris Furillo TV-sarja Bickford Shmeckler's Cool Ideas 2006 Toga Girl Supernatural 2008–2009 Ruby 11 jaksoa FlashForward 2009 Tracy ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hollannin protestanttikirkko

Hollannin protestanttikirkko (PKN) () on reformoitu kirkkokunta Alankomaissa, joka perustettiin vuonna 2004 yhdistämällä Nederlandse Hervormde Kerk, Gereformeerde Kerken in Nederland ja Evangelisch-Lutherse Kerk in het Koninkrijk der Nederlanden -kirkkokunnat. Perustamisen aikoihin siihen kuului noin 2 000 seurakuntaa ja 2 300 000 jäsentä. Se on Alankomaiden toiseksi suurin kirkko roomalaiskatolisen kirkon jälkeen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Protestant Church in the Netherlands Luokka:Evankelis-luterilaiset kirkot Luokka:Reformoidut kirkot Luokka:Kristinusko Alankomaissa
Karis-Billnäs gymnasium

Karis-Billnäs gymnasium on Karjaalla Raaseporissa sijaitseva ruotsinkielinen lukio. Yksityinen Karis-Billnäs samskola perustettiin vuonna 1914 ja muutettiin valtion kouluksi 1961, jonka jälkeen toiminnan jatkajista yksi oli Karis-Billnäs gymnasium.Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Koulun kotisivut Luokka:Suomen ruotsinkieliset lukiot Luokka:Raaseporin rakennukset ja rakennelmat
Pojuštšije Gitary

Pojuštšije Gitary (, ) oli vuonna 1966 perustettu Neuvostoliiton aikainen venäläinen pop- ja instrumentaaliyhtye. Yhtye saavutti suurta suosiota 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Monet yhtyeen jäsenet ovat menestyneet myöhemmin laulajina, säveltäjinä, järjestäjinä ja kapellimestareina. == Yhtyeessä mukana olleita henkilöitä == * Irina Ponarovskaja [Ирина Понаровская], laulu * Valeri Stupatšenko [Валерий Ступаченко], laulu * Aleksander Fedorov [Александр Федоров], laulu * Jevgeni Bronevitski [Евгений Броневицкий], laulu * Anatoli Vasiljev [Анатолий Васильев], kitara ja laulu (perustajajäsen) * Juri Ivanenko [Юрий Иваненко], basso ja huilu * Vladimir Kalinin [Владимир Калинин], kitara ja laulu * Algirdas Paulavitšjus [Альгирдас Паулавичюс], urut ja huilu * Grigori Kleimits [Григорий Клеймиц], kosketinsoittimet ja laulu * Edgar Bernštein [Эдгар Бернштейн], trumpetti * Juri Sokolov [Юрий Соколов], rummut ja laulu * Lev Vildavski [Лев Вильдавский], kosketinsoittimet * Galina Baranova [Галина Баранова], laulu * Tatjana Kalinina [Татьяна Калинина], laulu * Jelena Fedorova [Елена Федорова], laulu * Olga Levitskaja [Ольга Левицкая], laulu * Oleg Moškovitš [Олег Мошкович], kosketinsoittimet ja laulu * Štefan Petraki [Штефан Петраки], kosketinsoittimet ja laulu * Juri Antonov [Юрий Антонов], kosketinsoittimet ja laulu * Vladimir Rubin [Владимир Рубин], kosketinsoittimet ja laulu * Lev Pilštšik [Лев Пильщик], kosketinsoittimet ja laulu * Juri Tšvanov [Юрий Чванов], kosketinsoittimet ja laulu * Dynga [Дынга], kosketinsoittimet ja laulu * Eduard Kuziner [Эдуард Кузинер], kosketinsoittimet * Bogdan Vivtšarovski [Богдан Вивчаровский], laulu * Vasili Borisov [Василий Борисов], kitara, viulu ja laulu * Juri Ivanov [Юрий Иванов], kitara, huilu ja laulu * Valentin Badjarov [Валентин Бадьяров], kitara, viulu ja laulu * Vladimir Vasiljev [Владимир Васильев], basso ja laulu Luokka:Venäläiset popyhtyeet
Shenanigans

Shenanigans on punkrockyhtye Green Dayn kolmas kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin 2. heinäkuuta 2002 ja se koostuu B-puolista, lainakappaleista sekä ennenjulkaisemattomasta kappaleesta Ha Ha You're Dead, joka äänitettiin 90-luvun lopussa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/shenanigans-mw0000225371 == Aiheesta muualla == * Shenanigans discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 kokoelma-albumit Luokka:Green Dayn albumit Luokka:Rob Cavallon tuottamat albumit
Suuri Olympiateos

Suuri Olympiateos on olympiaurheilua käsittelevä 13-osainen luku-, haku- ja tietoteos. Siinä on yli 5 500 sivua, joiden aineisto on kerätty vuosikymmenien aikana. Sarjan päätoimittaja oli Markku Siukonen. Ensimmäisissä osissa toisena toimittajana oli vuonna 1992 kuollut Helge Nygrén. Suuri Olympiateos -sarjassa on saatesanat neljältä tasavallan presidentiltä. Se on valittu vuoden urheilukirjaksi 1988 ja vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta). ==Julkaisijat== * Osa 1: Scandia kirjat, 1978 ISBN 951-9466-05-3 * Osa 2: Scandia kirjat, 1978 ISBN 951-9466-10-X * Osa 3: Kustannus-Notariaatti, 1980 ISBN 951-9466-19-3 * Osa 4: Sporttikustannus & Scandia Kirjat, 1984 ISBN 951-9466-39-8 * Osa 5: Sporttikustannus, 1988 ISBN 951-8920-02-8 * Osa 6: Sporttikustannus 1988 ISBN 951-8920-05-2 * Osa 7: Sporttikustannus, 1992 ISBN 951-8920-14-1 * Osa 8: Sporttikustannus, 1992 ISBN 951-8920-15-X * Osa 9: Sporttikustannus, 1994 ISBN 951-8920-21-4 * Osa 10: Olympiapalvelu/Kustannus-Notariaatti, 1996 ISBN 952-5106-03-9 * Osa 11: Graface, 2001 ISBN 951-98673-0-9 * Osa 12: Graface, 2001 ISBN 951-98673-1-7 * Osa 13: Docendo, 2012 ISBN 978-952-5912-57-9 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Kirjat urheilusta
Lahnavesi

Lahnavesi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla asemanseudun lähellä sijaitseva järvi. Se on pinta-alaltaan Suomen 240. suurin järvi. == Maantietoa == Lahnavesi on 10,8 kilometriä pitkä, 4,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1 313 hehtaaria eli 13,1 neliökilometriä. Siinä on 31 saarta, joiden pinta-ala on 17,56 hehtaaria eli noin noin 1,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on alle neliökilometrin ja yli hehtaarin suuruisia, 26 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on Viitanen järven pohjoisosissa. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 93,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0938 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 7,1 metriä. Sen syvänteessä on 33 metriä syvää ja syvänne sijaitsee pari sataa metriä Mannensaaren ja Halkosaaren pohjoispuolella . Järven rantaviivan pituus on 53,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 7,7 kilometriä. Valtatie 5 ylittää järven Vihantasalmen alueella. == Luontoarvoja == Järvi on kirkasvetinen ja niukkahumuksinen. Virkistyskäyttö- ja yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan järvi kuuluu luokkaan erinomainen. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Mäntyharjun reitti Luokka:Mäntyharjun järvet Luokka:Pertunmaan järvet Luokka:Vuohijärven alue
Bình Phước

Bình Phước on maakunta Vietnamin eteläosassa Đông Nam Bộin alueella, Kambodžan vastaisella rajaseudulla. Sen pääkaupunki on nimeltään Đồng Xoài. Maakunnan pinta-ala on 6 883 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 875 000 asukasta.Economic Regions & Provinces Citypopulation == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vietnamin maakunnat
Bình Thuận

Bình Thuận on maakunta Vietnamin etelärannikolla Đông Nam Bộin alueella, lähellä Hồ Chí Minhin kaupunkia. Sen pääkaupunki on nimeltään Phan Thiết. Maakunnan pinta-ala on 7 837 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,17 miljoonaa asukasta.Economic Regions & Provinces Citypopulation == Lähteet == == Aiheesta muualla == *maakunnan kotisivu Luokka:Vietnamin maakunnat
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1986

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1986, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1986 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi. == Lista == Kuukausi Artisti Single Tammikuu Lionel Richie Say You, Say Me Helmikuu Modern Talking Brother Louie Maaliskuu Modern Talking Brother Louie Huhtikuu Juice Leskinen Kaksoiselämää Toukokuu Jean-Pierre Kusela Naurava kulkuri Kesäkuu Jean-Pierre Kusela Naurava kulkuri Heinäkuu Samantha Fox Touch Me Elokuu Tina Turner Typical Male Syyskuu Bananarama Venus Lokakuu Neumann Naiselleni Marraskuu Europe The Final Countdown Joulukuu Topi Sorsakoski & Agents Vihreät niityt == Katso myös == * Luettelo musiikkilistoista == Lähteet== * Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman) 1986 Singlelista 1986
Markku Siukonen

Markku Siukonen (2. helmikuuta 1948 – 14. toukokuuta 2016) oli suomalainen urheilukirjailija. Hän osallistui noin 140 kirjan toimitus- ja kirjoitustyöhön, joista yli 80 teoksessa päätoimittajana ja -kirjoittajana tai vastaavana toimittajana. Näistä Suuri Olympiateos on valittu vuoden urheilukirjaksi 1988 sekä vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta) ja kaikkien aikojen urheilukirjaksi Suomessa (Suomen Urheilutietäjät, 1994). Urheilun vuosikirja taas on valittu vuoden urheilukirjaksi 2000 (Suomen Urheilukirjaston kirjastotoimikunta). Kaikki urheilusta sai Suomen Urheilumuseosäätiön palkintoraadin kunniamaininnan 2007. Markku Siukoselle myönnettiin Kansainvälisen Olympiakomitean Olympic Movement Unity -palkinto 1995 ja Suomen Olympiakomitean ansioristi 2007. Suomen tietokirjailijat ry myönsi hänelle Tietokirjailijapalkinnon vuonna 2010. == Teoksia == *Urheilutieto 1–2 (toim. Risto Rantalan kanssa, 1975–1976) *Suuri Olympiateos 1–12 (toim. Helge Nygrénin ym. kanssa, 1978–2001) *Urheilun vuosikirja 1–32 (1979–2011, Matti Aholan kanssa 1979–1993) *Doping. Raportti lääkeaineiden väärinkäytöstä urheilussa (toim. 1982) *Kaikki urheilusta (Risto Rantalan kanssa, 2006) *Sukukirja Kaarnarinteen Kultaiset Vuosikymmenet, Huvilahistoriikki 1896–2008 (sukukirja, omakustanne, 2008) *Suunnaton selitys (ajatelmia, omakustanne, 2009). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Markku Siukosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset urheilukirjailijat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1985

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1985, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1985 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi. == Lista == Kuukausi Artisti Single Tammikuu Dingo Autiotalo Helmikuu Dingo Autiotalo Maaliskuu Dingo Kirjoitan Huhtikuu USA for Africa We Are the World Toukokuu Modern Talking You're My Heart, You're My Soul Kesäkuu Eppu Normaali Kitara, taivas ja tähdet Heinäkuu Eppu Normaali Kitara, taivas ja tähdet Elokuu Eppu Normaali Kitara, taivas ja tähdet Syyskuu Baltimora Tarzan Boy Lokakuu Modern Talking Cheri Cheri Lady Marraskuu Dingo Kunnian kentät Joulukuu Dingo Kunnian kentät == Katso myös == * Luettelo musiikkilistoista == Lähteet== * Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman) 1985 Singlelista 1985
Taru Tikkanen

Taru Kirsikka Tikkanen (s. 25. marraskuuta 1988) on suomalainen ääninäyttelijä. Tikkanen on tehnyt äänirooleja piirrossarjoihin ja -elokuviin sekä toiminut äänikirjojen lukijana. ==Ääniroolit== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * VoiceChasers Luokka:Suomalaiset ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Auringon temppeli

Auringon temppeli voi tarkoittaa seuraavia: *Auringon temppeli (), Ranskassa, Sveitsissä ja Kanadassa 1970–1990-luvuilla toiminut okkultistinen salaseura *Auringon temppeli (), Tintin seikkailut -sarjaan kuuluva Hergén sarjakuva- albumi
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

Auringon temppeli () on 14. Hergén piirtämä ja käsikirjoittama Tintti- sarjakuva-albumi. Se alkoi ilmestyä ranskankielisenä jatkosarjana belgialaisessa Tintin-lehdessä vuonna 1946 ja oli ensimmäinen uusi Tintti- sarjakuva, joka lehdessä julkaistiin. Albumijulkaisu seurasi vuonna 1949. Suomessa albumi julkaistiin vuonna 1971 Soile Kaukorannan ja Heikki Kaukorannan suomentamana. Tarinallisesti Auringon temppelin tapahtumat sijoittuvat Peruun ja ovat Seitsemän kristallipallon jatko-osa. Seitsemään kristallipalloon ja Auringon temppeliin perustuva elokuva julkaistiin vuonna 1969. Albumin pohjalta on tehty myös 23 minuutin mittainen animaatio. == Juoni == Tintti ja kapteeni Haddock seuraavat seitsemän arkeologin kimppuun hyökänneitä sekä professori Tuhatkaunon kidnapanneita miehiä Peruun. Tunkeuduttuaan Pachacamac-laivalle Tintti saa tietää inkojen jälkeläisiin kuuluvan Chiquiton tovereineen aikovan viedä Tuhatkaunon piilopaikkaansa teloitettavaksi, koska tämä oli ottanut muumioituneen inka Raspar Capacin pyhän rannekorun ja pannut sen ranteeseensa. Perussa kukaan ei suostu lähtemään Tintin ja Haddockin avuksi, kunnes Tintti tapaa nuoren intiaanipojan nimeltä Zorrino ja puolustaa tätä kahdelta valkoihoselta mieheltä. Siitä hyvästä eräs toinen intiaani antaa Tintille medaljongin, jonka hän sanoo voivan pelastaa hänen henkensä. Zorrino kertoo Tintille ja Haddockille, että Tuhatkauno on viety Auringon temppeliin, jossa inkat ovat selviytyneet nykypäivään saakka. Heidän päästessä temppeliin, inkojen johtaja, Auringon Poika, tuomitsee heidät Tuhatkaunon mukana uhrattavaksi inkojen jumalalle, Pacha Kamaqille. Sitten Tintti antaa saamansa medaljongin Zorrinolle ja paljastuu, että medaljongin antaja oli Auringon ylipappi Huascar. Huascarin medaljongin vuoksi Auringon Poika kuitenkin säästää vain Zorrinon hengen ja antaa Tintille 30 päivää aikaa valita päivän ja hetken, jolloin aurinko sytyttää tuleen rovion, jolla hänet, Haddock ja Tuhatkauno poltetaan. Luettuaan Haddockin taskusta löytyneen sanomalehden Tintti valitsee hetken, jolloin tapahtuu auringonpimennys. Tämän avulla hän uskottelee kykenevänsä käskyttämään aurinkoa, jolloin inkat vapauttavat Tintin ystävineen. Inkat paljastavat, että arkeologeihin käytettyjen kristallipallojen sisältämä aine oli kerätty kokapensaista ja kun arkeologit olivat vaipuneet "syvään uneen", Huascar oli langettanut heihin loitsun tekemiensä vahanukkejen avulla. Inkat polttavat nuket ja samalla hetkellä arkeologit heräävät koomasta. Zorrino päättää jäädä inkojen luokse ja Tintti lupaa, ettei kerro Auringon temppelin sijainnista kenellekään, ennen kuin lähtee takaisin kotiin Miloun, Haddockin ja Tuhatkaunon kanssa. == Lähteet == Luokka:Tintin seikkailut -sarjakuva- albumit Luokka:Vuoden 1949 kirjat
Asklipieío (Ródos)

Asklipieío (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 483 (vuonna 2011). left|thumb|220px|Asklipieíon johanniittalinnan rauniot. Kylä sijaitsee Lárdoksen ja Gennádin kylien välissä. Rodoksen kaupunkiin on matkaa kylästä 64 kilometriä. Asklipieío muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασκληπιείου, Topikí Koinótita Asklipieíou), johon kuuluu varsinaisen Asklipieíon kylän lisäksi Kiotárin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646. Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala, Asklepios, syntyi tarun mukaan Asklipieíossa. Kylässä olikin antiikin aikana parantola, jossa työskenteli parantajien lisäksi pappeja. Parantolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Nykyisin parantola on raunioina. Asklipieíossa sijaitsee Johanniittain ritarikunnan rakentaman linnan rauniot sekä bysanttilaista arkkitehtuuria edustava Kímisis Theotókou -kirkko (Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko) 1000-luvulta. Kirkon sisätiloissa on freskoja, jotka ovat pääasiassa 1400-luvulla maalattuja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tietoa ja kuvia Asklipieíosta * Lisää tietoa ja kuvia Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Ródos
Ródoksen muslimit

Ródoksen muslimiväestön koko on nykyisin noin 3 000 henkeä. He ovat pääosin osmanien valtakunnan sulttaanin Suleiman Suuren joukkojen vuonna 1522 Ródoksen saaren vallanneiden ja sinne asettuneiden osmanien jälkeläisiä. == Historia == Sulttaani Suleiman Suuri joukkoineen valloitti Ródoksen osaksi osmanien valtakuntaa vuonna 1522, ja suurin osa saaren nykyisistä muslimeista on valloituksen jälkeen saarelle asettuneiden osmanien jälkeläisiä. Ródoksen kaupungin eteläpuolella sijaitsee pieni Kritikán asutuskeskus, jonne 1800-luvulla saapui Kreetan saarelta kreikankielisiä muslimeja. Muslimit pakenivat Ródokselle Kreetan levottomuuksia. Kritikáan rakennettiin ensimmäisten kreetalaismuslimien saapumisen aikoihin moskeija, jonka vieressä on myös hautausmaa. Ródos liitettiin osaksi Kreikkaa vuonna 1947, minkä seurauksena kaikista saaren muslimeista tuli Kreikan kansalaisia. Muslimit eivät saaneet minkäänlaista erikoisasemaa, eikä heitä tunnustettu vähemmistöksi. Ródoksella ja läheisellä Kosilla toimi vuonna 1947 noin kymmenen muslimeille tarkoitettua epävirallista koulua, kuten vuonna 1876 perustettu Suleimanin moskeijan madrasa, joissa voitiin opettaa Koraania ja turkin kieltä. Italialaismiehityksen aikaan Ródoksen muslimiyhteisö pyysi Turkin hallitukselta kouluille rahoitusta ja kirjalähetyksiä. Nämä epäviralliset koulut suljettiin vuonna 1971, jonka jälkeen Ródoksella ei ole saanut turkin opetusta. Vuodesta 1972 lähtien entiset muslimikoulut aloittivat toimintansa normaaleina kouluina. == Nykytilanne == Ródoksen muslimiväestön mielestä Kreikan hallitus ei ole ollut riittävän halukas korjaamaan ja ylläpitämään turkkilaisperäisen väestön kulttuuriperintöön kuuluvia tärkeitä rakennuksia. Muslimiväestö on pyytänyt hallitukselta myös, että moskeijoihin nimitettäisiin imaamit ja muessinit, ja että islamilaista ja turkin kielen opetusta tulisi tarjota saarella. Yhteisö on vaatinut myös, että vuonna 1971 suljetut muslimikoulut avattaisiin jälleen. Erityisesti on vaadittu Suleimanin madrasan uudelleenavaamista. Muslimiyhteisöllä oli italialaismiehityksen aikana oma edustaja samoin kuin oma mufti, joita yhteisö niin ikään on vaatinut takaisin. Muslimeista pääosa työskentelee palvelualoilla, ja heitä asuu Ródoksen kaupungin lisäksi myös esimerkiksi Líndoksessa, Ixiássa ja Sálakoksessa. == Lähteet == Luokka:Islam Kreikassa Luokka:Ródos
Oboekonsertto (Strauss)

Oboekonsertto kuuluu Richard Straussin myöhäisiin teoksiin. Sen säveltämistä ehdotti yhdysvaltalainen sotilas ja oboisti John de Lancie. Marcel Saillet kantaesitti teoksen Zürichissä 26. helmikuuta 1946. Myös John de Lancie itse esitti ja levytti sen uransa aikana. Konsertto on perinteikkäästi kolmiosainen siten, että hidas osa kuullaan kahden nopean osan välissä.Allmusic.com: Oboe Concerto in D major, o.Op. 144 (TrV 292, AV 144) == Osat == # Allegro moderato # Andante # Vivace == Kokoonpano == * oboe * 2 huilua * englannintorvi * 2 klarinettia * 2 fagottia * 2 käyrätorvea * jouset == Lähteet == Luokka:Richard Straussin teokset Luokka:Oboekonsertot Luokka:1940-luvun musiikkiteokset
Against The Teosto

Against The Teosto on kesällä 2009 julkaistu kokoelma-albumi, joka tuotettiin yhteistyössä Piraattipuolueen kanssa. Levy oli levy-yhtiö Target Media Recordsin ensijulkaisu. Against The Teosto sai osakseen voimakasti kritiikkiä, ja sitä käsiteltiin julkaisuvuotenaan muun muassa Teosto-asiakaslehdessä ja Poliisi-TV:n Piratismia käsittelevässä jaksossa kovin sanakääntein. Kokoelma on julkaistu Creative Commons -lisenssillä. == Kappaleet == # Intro # Straybeat - The Prey # Tortilla Army - Finally # Target - F.O.M.I.M.I.A.B.F.M # JKur - Utterly Pointless # Target - P.H.B.A.F.O.M.A.B.F # Novem - Today, Tomorrow # Outro Luokka:Suomalaiset albumit Luokka:Vuoden 2009 kokoelma- albumit
Chathamintöpökurppa

Chathamintöpökurppa (Coenocorypha pusilla) on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaaja. Se elää vain Chathamsaarilla ja siellä seuraavilla saarilla: Rangatira, Mangere, Little Mangere ja Star Keys. Lajin holotyypin kuvaili Walter Buller pieneltä kalliosaarelta Chatham Islandin edustalla 1869.IBC Chathamintöpökurppa on pohjaväriltään ruskea ja höyhenpuvussa on mustia ja punaruskeita juovia ja täpliä. Vatsa ja rinta ovat vaaleammat. Lajin elinympäristöä ovat rannikon pensaikot. Chathamintöpökurpan ravintoa ovat hyönteiset. Kantaa uhkaavat vieraslajit kuten kissat ja rotat. == Lähteet == Luokka:Kurpat Luokka:Uhanalaiset linnut
Isokurppa

Isokurppa (Gallinago undulata) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen pohjoisosaa Kolumbiassa, Venezuelassa ja Brasilian pohjoisimmassa reunassa (nimialalaji undulata), sekä Itä-Bolivian, Paraguayn ja Kaakkois-Brasilian, mahdollisesti myös Uruguayn ja Koillis- Argentiinan (alalaji gigantea). Lajin holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Cayennesta 1783.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Eteläamerikankurppa

Eteläamerikankurppa (Gallinago paraguaiae) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Itä-Kolumbiasta mantereen pohjoisosiin, Peruun, Brasiliaan sekä Trinidadin. Lajin holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Paraguaysta 1816.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Gordon Willis

Gordon Hugh Willis, Jr. (28. toukokuuta 1931 New York, New York – 18. toukokuuta 2014 North Falmouth, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja. Willisin kiinnostus elokuviin alkoi jo nuorena ja hän halusi ensin näyttelijäksi, mutta myöhemmin valaistus ja lavastus alkoivat kiinnostaa enemmän. Isänsä avustuksella Willis pääsi juoksupojaksi elokuvien kuvauksiin, mutta Korean sota teki hänestä oikean kuvaaja. Siellä hän oli ilmavoimien valokuvaus- ja kartoitusyksikössä. Siviiliin palattuaan Willis päätyi kameramieheksi. Ennen pitkiin elokuviin siirtymistä, Willis kuvasi vuosia mainoksia ja dokumentteja. Lempinimen "Pimeyden prinssi" Willis sai kuvaajakollegaltaan Condrad Hallilta, Willisin Kummisetiin luoman tummasävyisen kuvauksen vuoksi. Työstään Willis on kertonut: > "Dokumentteja kuvatessani opin enemmän poistamaan kuin lisäämään. Olenkin > minimalisti. On inhimillistä mieltää monimutkaisuus jotenkin paremmaksi, > mutta ei se sitä ole." Willis aloitti elokuvaajana vuonna 1970. Willis teki paljon yhteistyötä ohjaaja Woody Allenin kanssa ja kuvasi muun muassa tämän elokuvat Annie Hall (1977) ja Manhattan (1979). Allenin vuonna 1983 valmistuneen elokuvan Zelig kuvauksesta Willis sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Hän toimi kuvaajana myös kaikissa Kummisetä-trilogian osissa ja oli Oscar-ehdokkaana trilogian viimeisestä osasta. Muita Willisin kuvaamia elokuvia ovat muun muassa Arvosanametsästys (1973) ja Pahan oma (1997). Vuonna 2009 Willis sai Oscar- kunniapalkinnon. == Valikoitu filmografia == * Klute - rikosetsivä (Klute, 1971) * Kummisetä (The Godfather, 1972) * Paha porukka (Bad Company, 1972) * Kummisetä osa II (The Godfather Part II, 1974) * Presidentin miehet (All the President's Men, 1976) * Annie Hall (Annie Hall, 1977) * Tuli ratsain vieras mies (Comes a Horseman, 1978) * Manhattan (Manhattan, 1979) * Muistelmia - Stardust Memories (Stardust Memories, 1980) * Zelig (Zelig, 1983) * Broadway Danny Rose (Broadway Danny Rose, 1984) * Kairon purppuraruusu (The Purple Rose of Cairo, 1985) * Kunnes toisin todistetaan (Presumed Innocent, 1990) * Kummisetä osa III (The Godfather Part III, 1990) == Palkinnot == * 1995 Lifetime Achievement Award (American Society of Cinematographers, USA) * 2009 Kunnia-Oscar "To Gordon Willis for unsurpassed mastery of light, shadow, color and motion." == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Gordon Willisin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (tilaajille) Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Andienkurppa

Andienkurppa (Gallinago jamesoni) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Kolumbian Santa Martan vuoret ja Andit Länsi- Venezuelasta Boliviaan. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte korkealta Andeilta Quitosta 1855.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Inkakurppa

InkakurppaBirdlife Suomi (Gallinago imperialis) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien soistuneet rinteet noin kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta Kolumbian lounaiskolkasta Ecuadoriin ja Peruun. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin Bogotásta 1869.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Tulimaankurppa

Tulimaankurppa (Gallinago stricklandi, aiemmin G. stricklandiiBirdLife Suomi: Lintujen nimeämisen periaatteet. 2010. Luettu 2.12.2010) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Chilen ja Argentiinan keskiosista etelään Tulimaahan. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Kap Hornin Hermit Islandilta 1845, ja nimesi sen Hugh Edwin Stricklandin kunniaksi.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Pekka Kymäläinen

Pekka Kymäläinen (s. 1958) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän työskenteli viimeksi Aamulehden toimittajana. Kymäläinen on kirjoittanut WSOY:n vuonna 2002 julkaiseman kirjan Pussin kuljettaja, joka kertoo sairastumisesta syöpään ja sen hoidoista. Aamulehden ja Kainuun Sanomien (1989–2005) lisäksi Kymäläinen on työskennellyt oululaisen Radio Kaiun uutispäälliikkönä. Radio Kaiku perustettiin neljän toimittajan voimin vuonna 1986 ja se lopetti toimintansa vuonna 1991. Kymäläinen raportoi elokuussa 1991 silloisessa Leningradissa Gennadi Janajevin juntan vallankumousyrityksestä ja seurasi myös Viron itsenäistymistä Tallinnassa 1990-1991 valokuvaaja Teijo Määttäsen kanssa. Kymäläinen työskenteli Aamulehden ja Alman Lehtien Venäjän kirjeenvaihtajana vuosina 2011–2012. Hän joutui vuonna 2011 hetkeksi pidätetyksi raportoidessaan presidentti Vladimir Putinin vastaisista mielenosoituksia Pietarissa. Hänen lehdistöviisuminsa Venäjälle evättiin keväällä 2012. Kymäläinen seuraa edelleen aktiivisesti Venäjän tapahtumia ja on kirjoittanut kokemuksistaan ja Putinin hallinnon aloittamasta sodasta Ukrainaa vastaan eri kanavilla. Venäjän lisäksi Kymäläinen vieraili toimittajana seuraamassa Kosovon sotatoimia 1990-luvun alussa kahteen kertaan Pristinan lähettyvillä. == Tuotantoa == * Pussin kuljettaja (2002) == Aiheesta muualla == * http://wsoy.fi/yk/products/show/23400 * http://wsoy.fi/yk/products/show/23400?category=147 * http://wsoy.fi/yk/products/show/80931 * http://www.tammi.fi/kirjat/ISBN/9789513145262/alue/905/navi/Aiemmin/navi2/9015# Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hermit Island

Hermit Island on pieni, noin 1,6 kilometrin pituinen saari Etelämantereen niemimaan lähellä Palmerin saaristossa (). Se sijaitsee suuremman Anversinsaaren kaakkoispuolella. Sen koordinaatit ovat . ==Lähteet== Luokka:Antarktiset saaret
Amerikantaivaanvuohi

Amerikantaivaanvuohi (Gallinago delicata), joka usein luokitellaan taivaanvuohen alalajiksi, on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Aleuttien itäisiltä saarilta Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Se talvehtii Yhdysvaltain eteläosissa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Suomesta on havainto soidintavasta yksilöstä Laukaasta 22. huhtikuuta – 16. toukokuuta 2010. Lajin holotyypin kuvaili George Ord 1825.IBC == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Iltalehti 24.4.2010: Suomelle uusi lintulaji Laukaassa Luokka:Kurpat
Rusokurppa

Rusokurppa (Gallinago magellanica), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen eteläosan Argentiinan ja Chilen keskiosista Tulimaahan sekä Falklandsaaret. Lajin holotyypin kuvaili Phillip Parker King 1828.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Keltajalkakurppa

Keltajalkakurppa (Gallinago andina), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien aluetta Etelä-Perussa, Länsi-Boliviassa, Pohjois-Chilessä ja Luoteis-Argentiinassa. Lajin holotyypin kuvaili Władysław Taczanowski 1875.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Ylänkökurppa

Ylänkökurppa (Gallinago nobilis) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien pohjoisosat Kolumbiassa, Luoteis-Venezuelassa ja Ecuadorissa. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater Bogotásta 1856.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Gregg Toland

Gregg Toland (29. toukokuuta 1904 Charleston, Illinois - 26\. syyskuuta 1948 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja. Toland oli 1930-luvun lopulta alkaen Hollywoodin halutuimpia kuvaajia, ja Metro-Goldwyn-Mayer joutui lainaamaan häntä muille studioille taatakseen Tolandin pysymisen studion palveluksessa. Tolandin töihin kuuluu muun muassa vuonna 1941 valmistunut Citizen Kane, jossa Tolandille annettiin vapaat kädet kokeiluihin. Welles osoitti arvostustaan Tolandin työlle sijoittamalla tämän nimen elokuvan lopputeksteissä omansa rinnalle. Toland tunnetaan laajan syväterävyysalueen käytön uranuurtajana: hänen kuvaamissaan elokuvissa tapahtumat näkyvät tarkkoina sekä kuvan etualalla että kaukana taustalla. Toland oli kuusi kertaa ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Palkinnon hän sai vuonna 1939 elokuvasta Humiseva harju. Hänen muihin elokuviinsa kuuluvat muun muassa William Wylerin ohjaamat Varjojen kadut (1937), Nainen ei armoa antanut (1941) ja Parhaat vuodet (1946). Toland kuoli sydänkohtaukseen 44-vuotiaana. == Valikoitu filmografia == * 1935 Les Misérables * 1935 Outoa rakkautta (Mad Love) * 1936 Nämä kolme (These Three) * 1937 Kuin varas yöllä (History Is Made at Night) * 1937 Mitä nainen tahtoo (Woman Chases Man) * 1937 Kadun varjot / myös nimellä Varjojen kadut (Dead End) * 1939 Humiseva harju (Wuthering Heights) * 1940 Vihan hedelmät (The Grapes of Wrath) * 1940 Lännen mies (The Westerner) * 1940 Vaarallisilla vesillä (The Long Voyage Home) * 1941 Citizen Kane * 1941 Nainen ei armoa antanut (The Little Foxes) * 1941 Jään tänne yöksi (Ball of Fire) * 1946 Parhaat vuodet (The Best Years of Our Lives) * 1947 Piispan vaimo (The Bishop's Wife) * 1948 Professori (A Song Is Born) * 1948 Lumous (Enchantment) Lähde: ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaajat Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Maakunnansyyttäjänvirasto

Maakunnansyyttäjänvirasto () on Ahvenanmaan maakunnassa vuodesta 1978 toiminut oikeusministeriön alainen virasto, jonka päällikkönä on johtava maakunnansyyttäjä. Valtakunnansyyttäjän välittömän määräysvallan alainen johtava maakunnansyyttäjä ja maakunnansyyttäjä toimivat virallisena syyttäjänä Ahvenanmaalla. Heiltä edellytetään oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittamista.Laki Ahvenanmaan maakunnan maakunnansyyttäjänvirastosta. Maakunnansyyttäjänviraston perustaminen oli osa sitä muutostyötä, jolla Suomen raastuvanoikeudet ja kaupunkien syyttäjälaitos siirrettiin valtion haltuun. Ahvenanmaan poliisitoimesta huolehti ennen uudistusta osaksi valtio ja osaksi maakunnan viranomaiset. Aiemmin neljä valtion alaisuudessa toimivaa nimismiestä työskentelivät muiden töidensä ohessa syyttäjinä Ahvenanmaan kihlakunnanoikeudessa. Maarianhaminan raastuvanoikeudessa syyttäjän tehtäviä hoiti kaupunginviskaali. Ahvenanmaan syrjäisen sijainnin ja kielen vuoksi maakunnan lakimiesvirkoihin oli vaikea saada päteviä henkilöitä. Esimerkiksi Jomalan ja Sundin nimismiespiirien nimismiehinä työskenteli virkakelpoisuutta vailla olevat viransijaiset. Näistä syistä ja siksi, että syyteharkinta ja syytteen ajaminen olisi yhtenäistä, katsottiin 1977 parhaaksi keskittää maakunnan syyttäjäntehtävät yhdelle maakunnansyyttäjälle, joka hoitaisi työtään päätoimisesti.Hallituksen esitys 170/1977. Nykyinen virkarakenne luotiin myöhemmin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viraston kotisivu Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Suomen valtion virastot Luokka:Ahvenanmaa
Siipiprofiili

thumb|right|Siiven kärjessä olevan wingletin siipiprofiili, PSU 90-125WL Siipiprofiili on kaasumaisessa tai nestemäisessä väliaineessa liikuvan nostovoimaa tuottavan virtaviivaisen rakenteen, esimerkiksi siiven tai potkurin, poikkileikkauksen muoto. Eri siipiprofiileilla on erilaiset ominaisuudet kuten optimaalinen virtausnopeusalue, sakkauskohtauskulma, maksimaalisen nosteen suuruun. Siipiprofiilin muoto valitaan lentokoneen käytön (purjelentokone, suihkukone, ylisooninen lento jne.) ja osin sen toimintaympäristön (purjelento puhtaalla koneella, lannoituslennot, ylisooninen lento) mukaan. Virtaava väliaine (aerodynamiikassa ilma, hydrodynamiikassa vesi) määrittää väliaineen tiheyden, viskositeetin, lämpötilan, paineen(lentokorkeus). Siipiprofiili tuottaa pääosan nostovoimasta yläpinnan alipaineen ja virtauksen alastaitteen. Alapinnan vaikutus on alle kolmasosa syntyvästä nostovoimasta. Tämä selittää, miksi lentämisen alkuaikoina lentokoneen siivessä oli toisinaan viritetty kangas vain siiven yläpintaan. Siipiprofiilia hyödynnetään lentokoneiden lisäksi muun muassa purjelentokoneissa, liitovarjoissa ja tuuliturbiineissa. Siipiprofiilille olennaisia parametreja * pyöreä etureuna, jonka alueelle syntyy patopiste, jossa virtaus pysähtyy * yleensä terävä jättöreuna * jänteen pituus * profiilin paksuus ja etenkin profiilin paksuimman kohdan sijainti profiilin etureunasta taaksepäin mitaten vaikuttavat profiilin nostovoimaan, vastukseen, nokka-alas-momenttiin ja sakkaukseen eli virtauksen irtoamiseen suurilla kohtauskulmilla. Paksuusjakauma määrittelee profiilin ominaisuudet, esim. sen onko profiili perinteinen vai 1950-luvulla kehitetty laminaariprofiili. Eri profiilimuodot tunnetaan niiden kehittäjien mukaan mm. NACA-, Göttingen- ja TsAGI (ЦАГИ)-profiileina. * yleensä profiilin ja siiven yläpinta on kaarevampi kuin alapinta. Myös symmetrinen profiili käy mm. ohjainpintoihin- kuten sivuperäsin ja korkeusperäsin - ja taitolentokoneen siipiin. E. V. Laitone, Wind tunnel tests of wings at Reynolds numbers below 70 000, Experiments in Fluids 23, 405 (1997). Siipiprofiilin suurempi kaarevuus kasvattaa siiven momenttia mutta myös maksiminostovoimaa. * siiven pinnan tulee olla sileä, mutta virtauksen irtoamisen estämiseksi etureunan alavirrassa voidaan pintaan tehdä tahallisesti karheutta, joka muuttaa laminaarin virtauksen turbulentiksi. Laminaariprofiileissa on erityisen tärkeätä pitää siiven etureuna puhtaana, koska laminaari rajakerros ei kestä likaa jne. siiven pinnalla. Siipiprofiilin tuottama nostovoima on verrannollinen virtauksen kohtauskulmaan siiven jänteen suhteen siihen asti, kun virtaus irtoaa sakkauskohtaukulmalla (tyypillisesti 15 astetta). ==Katso myös== *Siipikonfiguraatio ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Desktopaero * UIUC siipiprofiilin geometrian tietokanta * Airfoil & Hydrofoil Reference Application * Joukowskin profiili * FoilSim, NASAn profiilisimulaattoriohjelmisto * Irrotational plane flows * X-Foil, alisoonisen lennon profiilien laskentaohjelma * NACA-profiilit * NACA-4-sarjan profiilien suunnitteluohjelmisto * Luettelo lukuisten lentokoneiden siipiprofiileista Luokka:Lentokonetekniikka
Vuorikurppa

Vuorikurppa (Gallinago solitaria) on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen korkeat vuoristot eteläisessä Siperiassa, Altailla, Pamirissa, Tienšanissa ja Himalajalla (nimialalaji solitaria), sekä Venäjän Kaukoidässä Sahalinin ja Koillis-Kiinan (alalaji japonica). Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1831.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Sotilashuonekassa

Sotilashuonekassa eli sotilashuonerahasto on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut valtion eläkekassa, josta maksettiin eläkkeitä puolustusvoimain miehistölle ja päällystölle. Se syntyi alkuaan Vadstenan sotilashuoneen varoista.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.Iso tietosanakirja, Otava 1931–1939. Suomen sotilashuonekassa maksoi eläkkeitä puolustusvoimien miehistölle, luotsi- ja majakkapalvelijoille (vuoteen 1906) sekä vuodesta 1886 myös päällystölle. Rahasto sai tulonsa talojen veroista, virkamiesten palkoista ja eläkkeistä kannetuista sentonaalimaksuista sekä sotilashuonemaksut tietyistä toimituskirjoista. Rahasto lakkautettiin 1913 ja sen varat sekä sille osoitetut tulot siirrettiin valtiorahastoon. ==Lähteet== Luokka:Sotahistoria Luokka:Suomalaiset työeläkelaitokset
Himalajankurppa

Himalajankurppa (Gallinago nemoricola) on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Himalajan Intian luoteisosista aina Myanmarin pohjoisosiin ja mahdollisesti eteläiseen Kiinaan. Myös Pakistanissa saattaa olla oma kanta. Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1836.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat Luokka:Uhanalaiset linnut
Sotilashuone

Sotilashuone () on 1646–1773 käytössä ollut sotilaiden eläke- ja huoltolaitos Ruotsissa. Se sijaitsi Vadstenassa entisessä birgittalaisluostarissa. Sitä ylläpidettiin luostarin maaomaisuuden ja niin sanottujen sotilashuonetilojen maksamien verojen avulla.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. ==Lähteet== Luokka:Ruotsin sotahistoria
Petäjäveden kirkonkylä

Petäjäveden kirkonkylä on Petäjäveden kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Jämsänveden itärannalla. Kirkonkylän muodostamassa taajamassa oli 1 857 asukasta vuoden 2014 lopussa. Valtatie 18 vie kirkonkylästä luoteeseen Multialle ja valtatie 23 länteen Keuruulle. Molemmat valtatiet vievät itään Jyväskylään. Kirkonkylässä on Petäjäveden rautatieasema, joka kuuluu Haapamäki-Jyväskylä-rataan. Kirkonkylästä länteen kolmen kilometrin päässä on Rautakylä-niminen metalliteollisuuteen suuntautuva yksityinen teollisuusalue. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rautakylän teollisuuskylä Luokka:Petäjäveden kylät Luokka:Keski-Suomen maakunnan taajamat Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset
Japaninkurppa

Japaninkurppa (Gallinago hardwickii) on itäaasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Venäjän Kaukoidässä Primorjen aluepiirin itäosan, Etelä-Sahalinin, Kuriilit, Japanin Hokkaidōn, Honshūn pohjois- ja keskiosat sekä mahdollisesti Kiushun. Se talvehtii Australiassa ja Tasmaniassa, ehkä myös Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin holotyypin kuvaili John Edward Gray Tasmaniasta 1831.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Ulkokyläpalsta

Ulkokyläpalsta on historiallinen nimitys, joka tarkoitti kylän ulkopuolella sijaitsevaa talon valtausta. Talon maa-alueet muodostuivat entisaikaan sarkapelloista, ulkopelloista (sarkajaon ulkopuolinen kylän yhteiseen metsään raivattu pelto) ja ulkokyläpalstoista. Ulkokyläpalsta ei ollut sijaintikylänsä eikä omistajakylänsä taloille sarkajaon jakoperusteen mukainen tilus, vaan se kuului omistajataloonsa jaettujen tilusten lisänä olevana sivuetuna eli adpertinensinä.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1966, osa 22, palsta 41, hakusana ulkokyläpalsta. ==Katso myös== * Autiopyöli ==Lähteet== Luokka:Maanmittaus Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria Luokka:Maatalouden historia
Afrikankurppa

Afrikankurppa (Gallinago nigripennis) on afrikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Afrikan itä- ja eteläosat Etiopiasta Etelä-Afrikkaan, Namibiaan ja Angolaan. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Hyväntoivonniemeltä 1839.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat
Madagaskarinkurppa

Madagaskarinkurppa (Gallinago macrodactyla) on Madagaskarin kotoperäinen kahlaaja. Se elää pääasiassa saaren keski- ja itäosissa. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Madagaskarista 1839.IBC == Lähteet == Luokka:Kurpat Luokka:Uhanalaiset linnut
One Step Closer

One Step Closer on kappale Linkin Parkilta. Se on yhtyeen ensimmäinen single. Single julkaistiin vuonna 2000 ilmestyneeltä studioalbumilta, Hybrid Theorylta. Single julkaistiin 15. tammikuuta 2001. Vuoteen 2007 asti Linkin Park oli päättänyt kaikki konserttinsa "One Step Closer" -kappaleeseen, mukaan lukien Live 8 ja heidän esiintymisensä Summer Sonicissa. Tämän jälkeen Linkin Park esitti kappaleen konserttien alussa. Nykyään yhtye soittaa taas kappaletta keikkojensa lopussa. Alkuperäinen musiikkivideo kappaleesta on tehty yhtyeen live-esiintymisistä. Videon on ohjannut Gregory Dark ja se on kuvattu Los Angelesissa. Tässä videossa bassoa soittaa Scott Koziol, joka oli väliaikaisesti liittynyt yhtyeeseen ennen Dave Farrellin paluuta. Kappale löytyy myös musiikkipeleistä: Rock Band 2, joka on tehty Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle, PlayStation 2:lle ja Wiille. Lisäksi kappaletta voi soittaa Guitar Hero On Tour: Decades-pelissä, joka on Nintendo DS:lle. == Listasijoitukset == Kappale sijoittui Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 75, Billboard Mainstream Rock Tracks -listalla neljänneksi ja Billboard Modern Rock Tracks -listalla viidenneksi. Australiassa kappale oli singlelistan neljäs, Britanniassa 24:s ja Saksassa 32:s. == Lähteet == Luokka:Linkin Parkin kappaleet Luokka:Vuoden 2000 kappaleet
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1984

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1984, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1984 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi. == Lista == Kuukausi Artisti Single Tammikuu Paul McCartney & Michael Jackson Say Say Say Helmikuu Queen Radio Ga Ga Maaliskuu Frankie Goes to Hollywood Relax Huhtikuu Pirkka-Pekka Petelius Muistan sua Elaine Toukokuu Pirkka-Pekka Petelius Muistan sua Elaine Kesäkuu Tuula Amberla Lulu Heinäkuu Tuula Amberla Lulu Elokuu Tuula Amberla Lulu Syyskuu Laura Branigan Self Control Lokakuu Vera Telenius Miljoona ruusua Marraskuu Stevie Wonder I Just Called to Say I Love You Joulukuu Stevie Wonder I Just Called to Say I Love You == Katso myös == * Luettelo musiikkilistoista == Lähteet== * Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman) 1984 Singlelista 1984