EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Simpsiön hyppyrimäet

Simpsiön hyppyrimäet on neljän käytössä olevan ja yhden puretun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Lapuan Simpsiön vuorella. ==Historia== Vuonna 2005 rakennettiin ensimmäinen K30 hyppyrimäki Simpsiöön. K30 hyppyrimäki purettiin kesäkuussa 2010 uuden K50 HS55 -mäen tieltä. Uusi mäki vihittiin käyttöön 19. helmikuuta 2011 mäkihypyn naisten ja vetaraanien SM- kilpailujen yhteydessä. ==Simpsiön Jylyhä== Simpsiön Jylyhä rakennettiin vuonna 2010 ja se vihittiin käyttöön 19. helmikuuta 2011 mäkihypyn naisten ja vetaraanien SM-kilpailujen yhteydessä. Mäen K-piste sijaitsee 50 metrissä ja HS-piste 55 metrissä. ===Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)=== Mäkiennätyksen 56,5 metriä on hypännyt Lauri-Matias Ala-Talkkari. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 19.2.2011 Pasi Huttunen 54,5 m Veteraanien SM-kilpailut 2011 17.1.2016 Lauri-Matias Ala-Talkkari 56,5 m Avoin kansallinen kilpailu ===Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)=== Naisten mäkiennätyksen 50,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 19.2.2011 Julia Kykkänen 48,5 m SM-kilpailut 2011 19.2.2011 Julia Kykkänen 50,0 m SM-kilpailut 2011 ==K35== Mäki rakennettiin vuonna 2010 ja se avattiin vuonna 2011. Mäen K-piste sijaitsee 35 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta. ==K30== Mäki rakennettiin vuonna 2005 ja kesäkuussa 2010 se purettiin uuden suuremman mäen tieltä. Mäessä ei ollut muovitusta. Mäen K-piste sijaitsi 30 metrissä. ===Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)=== Mäkiennätyksen 29,5 metriä on hypännyt Lauri-Matias Ala-Talkkari. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 9.2.2006 Tomi Hietala 23,0 m Liito-orava Cup 9.2.2006 Lucas Wörgren 24,5 m Liito-orava Cup 9.2.2006 Antti-Pekka Koivuluoma 28,0 m Liito-orava Cup Kaksi kertaa 16.1.2010 Ilkka Lindberg 28,0 m Liito-orava Cup 16.1.2010 Lauri-Matias Ala-Talkkari 29,5 m Liito-orava Cup Kaksi kertaa ===Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)=== Naisten mäkiennätyksen 23,5 metriä on hypännyt Kaisa Lindberg. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 9.2.2006 Sanni Tuomisto 15,0 m Liito-orava Cup 16.1.2010 Kaisa Lindberg 22,5 m Liito-orava Cup 16.1.2010 Kaisa Lindberg 23,5 m Liito-orava Cup ==K10== Mäki rakennettiin vuonna 2005. Mäen K-piste sijaitsee 10 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta. Mäkiennätyksen 10,5 metriä on hypännyt Ari Peltokangas kaksi kertaa 17.3.2007 Liito-orava Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Henna Hautamäki kaksi kertaa 17.3.2007 Liito-orava Cupissa. ==K5== Mäki rakennettiin vuonna 2005. Mäen K-piste sijaitsee 5 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta. Mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Joeli Ala-Talkkari 17.3.2007 Liito-orava Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 4,0 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto 16.1.2010 Liito-orava Cupissa. ==Lähteet== *Simpsiön hyppyrimäet skisprungschanzen.com *Simpsiön Jylyhä *Tulokset - Liito-orava Cup === Viitteet === Luokka:Suomen hyppyrimäet Luokka:Lapuan urheilupaikat
Jordan Burroughs

Jordan Ernest Burroughs (s. 8. heinäkuuta 1988 Camden, New Jersey) on yhdysvaltalainen vapaapainija, olympiavoittaja ja kuusinkertainen maailmanmestari. 178 senttimetriä pitkä ja 74 kilogrammaa painava Burroghs edustaa Sunkist Kids Wrestling Clubia ja kilpailee 74-kiloisten sarjassahttp://www.sports-reference.com/olympics/athletes/bu/jordan- burroughs-1.html . Burroughs saavutti olympiakultaa 74-kiloisista vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. MM-kilpailuista hän on saavuttanut kuusi kultaa: 74 kg:n sarjasta vuosilta 2011, 2013, 2015 ja 2017 sekä 79-kiloisista 2021 ja 2022 . Lisäksi hän on saanut 74-kiloisista MM-pronssia vuosilta 2014, 2018 ja 2019. Pan-Amerikan kisoista Burroughs voitti kultaa 74-kiloisista vuonna 2011 Guadalajarasta, 2015 Torontosta ja 2019 Limasta. Hän voitti saman painoluokan Pan-Amerikan-mestaruuden 2014, 2016, 2019 ja 2020 sekä 79 kg:n sarjassa 2022. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset vapaapainijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iso-Ilmetty

Iso-Ilmetty on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 200 metriä. Sitä ympäröi suuri Ilmetynsuo, jonka keskellä on laaja avosuon alue ja jonka sisällä sijaitsee lähes umpeenkasvanut Iso-Ilmetyn järvi. Järveen laskee Ilmetynsuon suo-ojat, joista yksi on Keisarinlammin laskuoja, sekä joitakin moreeniharjun pohjavesistä vetensä saavien lähteiden laskuojat. Lisäksi järveen laskee myös Mustalammin ja Santastenlammin yhteinen laskuoja ja Pernunjärven toinen laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä laskuoja Ilmetynjokeen. Järven soinen rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja suon ympäristö on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Etelärannoille on rakennettu pari loma-asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ilmettylampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Iso Ilmettyjärvi". Järvi on merkitty karttaan huomattavasti suurempana kuin nykyään. Ilmetynjoki laski järveen ja järven luusua sijaitsi nykyisellä pikalla mutta siten, että se lähti järven rannasta. Vertaamalla Iso-Ilmetyn vedenpintaa Vähä-Ilmettyyn, on korkeusero nykyään 20 senttimetriä, kun se oli tuolloin 0,7 saschenia eli noin 1,5 metriä. Yleensä Senaatin kartastossa ruohottuneet järvet merkittiin karttamerkein, jotka ilmaisivat luhtaa tai korteikkoa. Nämä karttamerkit puuttuvat Senaatin kartastossa järvestä. Järven vedenpinta on siten selvästi laskettu ja järven pohjaan on kaivettu joelle uusi uoma. == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Mustalammi (Tammelan Huuvala)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 300 metriä. Siihen laskee viisi suo-ojaa, joista yksi tuo Santastenmäen takaa muun muassa Santastenlammin vesiä ja idästä laskeva oja tuo Kailansuolta Pernunjärven vesiä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa kahden mäen välistä alkuunsa 350 metriä pitkä laskuoja Iso-Ilmettyyn. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jonka itä- ja länsi rannat päättyvät suohon. Luoteisranta rajautuu moreenimuodostelmaan. Länsipuolen suo on nimeltään Rekolansuo. Pääosin järven etelärannalle, joka on hiekkamuodostumaa, on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824. Rannalla sijaitsee myös maatila peltoineen. Järvellä on yksi noin 50 metriä pitkä saari, joka on muodostunut moreenista. Järvi sijaitsee Kolmannen Salpausselän harjujaksolla ja se jää yhteen epätasaisen päätemoreenin painaumaan. Esimerkiksi lähellä oleva Onkilammi on hyvää hiekkapohjaista pohjavesialuetta, johon myös Mustalammin eteläreuna kuuluu. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Mustalampi". Järveen oli merkitty nykyinen saari jo tuolloin. == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Santastenlammi

Santastenlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 60 metriä ja leveys 40 metriä. Lampeen ei laske ojia eikä siitä virtaa poiskaan vettä. Vuotuinen sadanta ja harjusta tuleva pohjavesi suotuvat suolle, joka on ojitettu Mustalammiin. Ranta on pääosin hiekkapohjaista metsämaastoa, jonne on rakennettu pari loma-asuntoa. Lammen eteläpuolelta kulkee yhdystie 2824. Noin 300 metriä itään sijaitsee toinenkin nimetön lampi, jolla on samantapainen syntytapa. Tie kulkee Kolmannen Salpausselän harjujakson päällä ja Santastenlammi jää yhteen epätasaisen hiekkamuodostuman painaumaan. Esimerkiksi lähellä oleva Onkilammi on hyvää pohjavesialuetta, johon myös Santastenlammi kuuluu. == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Keisarinlammi

Keisarinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 120 metriä. Siihen laskee suoraan yksi oja, mutta laskuojaa ei ole. Järven rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin hieta- ja hiekkapohjaista metsä- ja suomaastoa. Järven etelärannat rajautuvat hiekkaiseen Pernummen hiekkamuodostumaan, mikä on hyvää pohjavesialuetta. Osa Keisarinlammin vedestä on peräisin pohjavedestä. Rannoille on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Keisarinlampi". == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma- alue Luokka:Tammelan järvet
Jean-Pierre Antonios

Jean-Pierre Antonios (s. 30. tammikuuta 1965) on suomalainen vammaisurheilija, joka kilpailee jousiammunnassa. Hän edustaa Arcus-seuraa ja kilpailee taljajousen W1-luokassa. Antonios on taustaltaan libanonilainen. Hän saapui Suomeen vuonna 1990 turvapaikanhakijana ja sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1998. == Ura == Antonios on osallistunut kesäparalympialaisiin vuosina 2004, 2008, 2012 ja 2016. Vuonna 2004 Ateenassa hän oli viides, vuonna 2012 Lontoossa kuudes, vuonna 2016 Riossa yhdeksäs ja vuonna 2008 Pekingissä 11:s. MM-kilpailuista Antonios on saavuttanut kultaa 2013, hopeaa 2005 ja pronssia 2011. EM-kilpailuista hänellä on kultaa vuosilta 2010 ja 2014 ja hopeaa vuodelta 2006http://www.archeryeurope.org/index.php/new/333-euro-para-champs- compound-finals . Jean-Pierre Antonios kärsii Guillain–Barrén oireyhtymästä, jonka takia hän kulkee edelleen jalkatukien kanssa ja pidemmät matkat pyörätuolillahttp://motiivi.jhl.fi/portal/?a=getArticle&issueId;=18&articleId;=310 . == Lähteet == Luokka:Suomalaiset vammaisurheilijat Luokka:Suomalaiset jousiampujat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lei Sheng

Lei Sheng (, s. 7. maaliskuuta 1984 Tianjin) on kiinalainen florettimiekkailija ja olympiavoittaja. Lei on 193 senttimetriä pitkä ja painaa 78 kilogrammaahttp://www.sports-reference.com/olympics/athletes/le/lei- sheng-1.html . == Ura == Lei voitti olympiakultaa floretista vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän oli mukana myös kotikisoissaan, vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä, sijoittuen tuolloin kahdeksanneksi. MM- kilpailuista Lei on saavuttanut kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Mitaleista yksi hopea ja molemmat pronssit ovat tulleet henkilökohtaisista kilpailuista. Vuonna 2011 Lei voitti kultaa joukkuekilpailusta ja hopeaa henkilökohtaisesta kilpailuista kesäuniversiadeista Shenzhenistä. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset miekkailijat Luokka:Kiinalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pernunjärvi

Pernunjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 600 metriä. Järvi on kuitenkin V-kirjaimen muotoinen, joten sillä voidaan ajatella olevan kaksi pitkää lahtea. Siihen laskee Kailansuolla umpeen kasvaneeseen lahteen ja Prnunsuolta suo-ojia. Myös itäpäähän laskee yksi metsäoja. Järvellä on kaksi laskuojaa. Toinen laskee Kailansuon läpi Mustalammiin ja toinen Pernunsuon läpi Iso- Ilmettyyn. Järven rantaviiva on 3,3 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin hiekkapohjaista kangasmaastoa. Se on syntynyt jääkauden lopulla, kun Kolmas Salpausselkä syntyi ja järven eteläpuolen hiekasta koostuva Pernunharju ja Papuahonmäki syntyivät. Järven länsipuolen pullistuma on karkeampaa soraa. Järven muut rannat ovat soistuneita moreenialueita. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824. == Luonnonhistoria == Jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen, joka oli eräs Itämeren suolainen Yoldiameren vaihe. Ilmaston lämpenevä trendi kuitenkin keskeytyi kylmyyskauteen, jonka seurauksena reunan sulaminen hidastui ja liukuva mannerjäätikkö työntyi talvisin uudestaan eteenpäin. Tämä tapahtui noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Kesien sulaminen ja talvien työntyminen olivat sata vuotta tasapainossa keskenään ja aiheuttivat reunan edestakaisen liikkeen Tammelan seuduilla. Tämä liike yhdessä jäätikön sulamisen kanssa kasasi Pernunharjun nykyiselle paikalleen. Tämän jälkeen järven kohdalle syntyi jäätikköjokitunnelin suuaukko, josta virtasi paineella sulamisvettä ja sen mukana savea, hiekka ja soraa. Koska edessä oli jo syntynyt Pernunharju, suuntautui virtaus sivullepäin itään, jonne kasaantui sanduripinta ja sen pinnalle risteilevät joenuomat. Hiekkapinta on laaja ja sen reunoille jäivät Ruoholammi ja Vähä-Ilmetty. Järvi syntyi kyseiseen kohtaan, koska jäätikköjoen virtaukset puhdistivat ja kuluttivat sen pohjaa syvemmäksi kuin ympäristönsä. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Pernojärvi". == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Thylacoleonidae

Thylacoleonidae oli harvaetuhampaisten lahkoon kuulunut heimo. Siihen kuuluivat suvut Thylacoleo ja Priscileo sekä alaheimo Wakaleoninae, johon kuului suku Wakaleo. Priscileo oli varhaisin näistä suvuista ja sitä esiintyi varhaisimmillaan oligoseenikaudella. Sukujen Priscileo ja Thylacoleo hampaisto oli samankaltainen. Alaheimon Wakaleoninae hampaat olivat lyhyemmät. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://australianmuseum.net.au/thylacoleo- carnifex Luokka:Esihistorialliset pussieläimet Luokka:Harvaetuhampaiset
Wang Shangyuan

Wang Shangyuan (s. 2. kesäkuuta 1993 Zhengzhou) on kiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kiinan Superliigassa pelaavaa Guangzhou Evergrandea. Viitattu 7.4.2015. Wang pelasi vuosina 2013–2015 Belgiassa Club Bruggen joukkueessa. ==Lähteet== Luokka:Kiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michael White

Michael White (s. 5. heinäkuuta 1991 Neath) on walesilainen snooker- ammattilainen. White aloitti ammattilaisuransa vuonna 2007. == Ura == White teki ensimmäisen sadan breikkinsä jo yhdeksänvuotiaana ja voitti amatöörien maailmanmestaruuden vain 14-vuotiaana vuonna 2006 voitettuaan finaalissa Skotlannin Mark Boylen. Seuraavana vuonna hän voitti alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 2007. White on voittanut ammattilaisurallaan kaksi ranking-turnausta, 2015 Indian Openissa voitettuaan finaalissa Ricky Waldeninhttp://www.snooker.org/res/index.asp?player=171 ja 2017 Paul Hunter Classicin jossa hän kaatoi finaalissa Shaun Murphyn luvuin 4-2. == Saavutuksia == == Ranking-turnaukset == * Intian avoin turnaus 2015 * Paul Hunter Classic 2017 == Muut ammattilaisturnaukset == * Shoot-out turnaus 2015 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Michael White Snooker.orgissa Luokka:Walesilaiset snookerpelaajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chinese Basketball Association

Chinese Basketball Association, lyhennettynä CBA, on Kiinan koripallon pääsarja. Se perustettiin vuonna 1995. Kaudella 2023–2024 CBA:ssa pelaa 20 joukkuetta. Liigassa on pelannut viime vuosina useita entisiä NBA-tähtiä, muun muassa Tracy McGrady, Gilbert Arenas ja Metta World Peace. == Joukkueet == Joukkue Kaupunki Areena Päävalmentaja Pohjoinen divisioona Pohjoinen divisioona Pohjoinen divisioona Pohjoinen divisioona Beijing Ducks Beijing Wukesongin areena Ernest Leyden Beijing Royal Fighters Beijing Beijing Olympic Sports Center Gymnasium Min Lulei Jilin Northeast Tigers Changchun, Jilin Jilinin kaupunki, Jilin Changchun Gymnasium Jilinin kaupungin areena Gao Junchao Liaoning Flying Leopards Shenyang, Liaoning Liaoning Gymnasium Yang Ming Qingdao Eagles Qingdao, Shandong Guoxin Gymnasium Liu Weiwei Shandong Hi-Speed Kirin Jinan, Shandong Shandong Arena Ding Wei Shanxi Loongs Taiyuan, Shanxi Shanxi Sports Centre Gymnasium Taiyuan Riverside Sports Centre Gymnasium Yang Xuezeng Sichuan Blue Whales Chengdu, Sichuan Sichuan Provincial Gymnasium Mo Ke Tianjin Pioneers Tianjin Dongli Gymnasium Tianjin Arena Yi Li Xinjiang Flying Tigers Ürümqi, Xinjiang Urumqi Olympic Sports Center Qiu Biao Eteläinen divisioona Eteläinen divisioona Eteläinen divisioona Eteläinen divisioona Fujian Sturgeons Jinjiang, Quanzhou, Fujian Zuchang Gymnasium Zhu Shilong Guangdong Southern Tigers Dongguan, Guangdong Bank of Dongguan Basketball Center Du Feng Guangzhou Loong Lions Guangzhou, Guangdong Tianhe Gymnasium Guo Shiqiang Jiangsu Dragons Changzhou, Jiangsu Suzhou, Jiangsu Changzhou Olympic Sports Centre Gymnasium Suzhou Olympic Sports Centre Gymnasium Suzhou Sports Center Gymnasium Yi Li Nanjing Monkey Kings Nanjing, Jiangsu Nanjing Youth Olympic Sports Park Arena Shirelijan Muxtar Ningbo Rockets Ningbo, Zhejiang Youngor Arena Adiljan Suleyman Shanghai Sharks Shanghai Shanghai Indoor Stadium (Shanghai Arena) Liu Peng Shenzhen Leopards Shenzhen, Guangdong Shenzhen Universiade Sports Centre Gymnasium Zheng Yonggang Zhejiang Golden Bulls Hangzhou, Zhejiang Yiwu, Jinhua, Zhejiang Binjiang Gymnasium Yiwu Meihu Sports Centre Gymnasium Wang Shilong Zhejiang Guangsha Lions Hangzhou, Zhejiang Zhuji, Shaoxing, Zhejiang Hangzhou Gymnasium Zhuji Sports Centre Gymnasium Wang Bo == Mestaruudet == * 8 – Guangdong Southern Tigers, Bayi Rockets * 3 – Beijing Ducks * 1 – Liaoning Flying Leopards, Xinjiang Flying Tigers, Shanghai Sharks, Sichuan Blue Whales == Aiheesta muualla == * Profiili cbachina.sports.sohu.com * Sarjan sivu asia- basket.com:issa Luokka:Kiinan koripallo Luokka:Koripallosarjat
Zhang Chengdong

Zhang Chengdong (s. 9. helmikuuta 1989 Baoding) on kiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laituri. Hän edustaa Kiinan Superliigassa pelaavaa Beijing Guoania. Viitattu 7.4.2015. A-maajoukkuedebyyttinsä Kiinan maajoukkueessa Zhang teki maaliskuussa 2010. ==Lähteet== Luokka:Kiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Nigerian presidenteistä

Tämä on luettelo Nigerian presidenteistä. Luettelossa on huomioitu sotilasjunttien aikakaudet. Järjestys Kuva Presidentti (Syntynyt–Kuollut) Virkakausi Puolue 1\. Nnamdi Azikiwe (1904–1996) 1\. lokakuuta 1963 – 16. tammikuuta 1966 (syrjäytettiin) Nigerian ja Kamerunin kansallinen neuvosto 2\. Johnson Aguiyi- Ironsi (1924–1966) 16\. tammikuuta 1966 – 12. heinäkuuta 1966 (murhattiin) sotilasjuntta 3\. Yakubu Gowon (s. 1934) 1\. elokuuta 1966 – 29. heinäkuuta 1975 (syrjäytettiin) sotilasjuntta 4\. Murtala Mohammed (1938–1976) 29\. heinäkuuta 1975 – 13. helmikuuta 1976 (murhattiin) sotilasjuntta 5\. Olusegun Obasanjo (s. 1937) 16\. tammikuuta 1976 – 1. lokakuuta 1979 (erosi virasta) sotilasjuntta 6\. Shehu Shagari (1925–2018) 1\. lokakuuta 1979 – 31. joulukuuta 1983 (syrjäytettiin) Kansallispuolue 7\. Muhammadu Buhari (s. 1942) 31\. joulukuuta 1983 – 27. elokuuta 1985 (syrjäytettiin) sotilasjuntta 8\. Ibrahim Babangida (s. 1941) 27\. elokuuta 1985 – 26. elokuuta 1993 (erosi virasta) sotilasjuntta 9\. Ernest Oladeinde Shonekan (1936–2022) 26\. elokuuta 1993 – 17. marraskuuta 1993 (syrjäytettiin) sitoutumaton 10\. Sani Abacha (1943–1998) 17\. marraskuuta 1993 – 8. kesäkuuta 1998 (kuoli virassa) sotilasjuntta 11\. Abdulsalami Abubakar (s. 1942) 8\. kesäkuuta 1998 – 29. toukokuuta 1999 (erosi virasta) sotilasjuntta 12\. Olusegun Obasanjo (s. 1937) 29\. toukokuuta 1999 – 29. toukokuuta 2007 Demokraattinen kansanpuolue PDP 13\. Umaru Yar’Adua (1951–2010) 29\. toukokuuta 2007 – 5. toukokuuta 2010 (kuoli virassa) Demokraattinen kansanpuolue PDP 14\. Goodluck Jonathan (s. 1957) 5\. toukokuuta 2010 – 29. toukokuuta 2015 Demokraattinen kansanpuolue PDP 15\. Muhammadu Buhari (s. 1942) 29\. toukokuuta 2015 – 29. toukokuuta 2023 Yleisprogressiivinen kongressi APC 16\. Bola Tinubu (s. 1952) 29\. toukokuuta 2023 – Yleisprogressiivinen kongressi APC Luokka:Nigerian presidentit
Puijon kirkko

Puijon kirkko on Puijonlaaksossa Kuopiossa sijaitseva arkkitehti Seppo Ruotsalaisen suunnittelema 1977 rakennettu tiilikirkko, jonka yhteydessä on seurakuntakeskuksen tiloja. Tasakattoinen kirkko on muita rakennuksia korkeampi. Kampaniili -tyylisen kellotornin kellot ovat vuodelta 1977. Sisäänkäynti kirkkoon on rakennuksen keskeltä, alttaria vastapäätä. Sisäänkäynnin yläpuolella olevat korkeat ikkunat antavat valoa kirkkosaliin. Sakasti on kirkkosalin päädyssä sisäänkäynnistä oikealla. Istumapaikkoja kirkossa on 300 ja seurakuntasalin väliovet avattuna 100 lisää. Alttarin reliefin Tulkaa minun tyköni on suunnitellut pastori Matti Komulainen 1970-luvulla. Kirkon 24-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1977. thumb|left|Puijon kirkon sisäpiha ja pääsisäänkäynti. Keskellä Arvo Siikamäen veistos Angelus Domini. Kirkon kirkkopihan korjaus valmistui vuonna 2005. Kirkkopihalla suihkukaivon vieressä on vuonna 2006 valmistunut kuvanveistäjä Arvo Siikamäen suunnittelema kivinen enkeliveistos Angelus Domini. Veistos katosi paikaltaan lokakuussa 2010 ja sen kohtalo pysyi arvoituksena liki kaksi vuotta. Vuoden 2012 syksyllä seurakunnan kirkkoherra sai tietoonsa, että patsas on läheisessä lammessa. Puhdistuksen jälkeen Angelus Domini palautettiin paikoilleen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Puijon kirkko seurakunnan www-sivuilla Luokka:Kuopion kirkot Luokka:Suomen kivikirkot Luokka:Puijonlaakso
Ruoholammi (Lopen Räyskälä)

Ruoholammi on Kanta-Hämeessä Lopella oleva lampi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 170 metriä ja leveys 120 metriä. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista yksi laskee Tervalammiin. Lammen ranta on soistunutta, mutta ympäristö on hiekkapohjaista kangasmaastoa. Rannat ovat rakentamattomia ja lähin tie on yhdystie 2824, joka ohittaa lammen 200 metrin päästä. == Luonnonhistoria == Jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen noin 11 400−11 300 vuotta sitten.. Ilmaston kylmeneminen hidastutti jäätikön sulamista ja rena pysyi noin 100 vuotta paikallaan jättäen sulmisessa irronneet hiekat, kivet ja maat samalle kohdalle. Siihen kertyi muodostelma, joka tunnetaan nimellä Kolmas Salpausselkä. Muodostelman pintamaa on hiekkaa, joka muodostaa Pernunharjun ja Hautanummen kohoumat. Pernunjärven muodostumisessa vaikuttaneet jäätikköjokivirtaukset kasasivat suuren sandurin. Lampi on syntynyt sandurin reunan ja harjun väliseen painaumaan. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Rauhajärvi". == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Lopen järvet
Hämeenlinnan vankila

Hämeenlinnan vankila on Hämeenlinnan Pullerinmäessä sijaitseva 100-paikkainen vankila. Vankila rakennettiin vuonna 1972. Alun perin vankila tarkoitettiin vain naisvangeille, mutta naisvankien määrä väheni ja vankilaan sijoitettiin myös miesvankeja vuoteen 2017 asti. Heinäkuun 2017 alusta alkaen vankilassa on jälleen ollut pelkästään naisia. Suurin osa Suomen naisvangeista sijoitetaan edelleen Hämeenlinnan vankilaan. Vuonna 2015 vankilan tontille alettiin suunnitella uutta modernia vankilaa. Uusi vankila valmistui vuonna 2020. Uusi vankila tuli tarpeeseen, sillä vanhassa vankilassa oli käytössä niin kutsuttuja paljusellejä eli sellejä, joissa ei ollut vessoja vaan tarpeet tehdään ämpäriin. Tästä vankila on maksanut sakkoja Euroopan kidutuksen vastaiselle komitealle. Vuoden 2018 lopulla vangit jouduttiin siirtämään muihin vankiloihin ja vankisairaalan puolelle sisäilmaongelmien vuoksi. Tilanne jatkuu siihen saakka, kunnes uusi vankila on valmis. Hämeenlinnan vankilan johtaja on Tuomo Kärjenmäki. Vankilan keskivankiluku vuonna 2012 oli 177. Vankilassa oli ennen pesula, jossa pestiin Suomen kaikkien vankien vankipyykki sekä koko maan keskusvarasto vanginvaatteille. Pesula suljettiin vuonna 2018. Lisäksi vankilassa korjataan Suomen vankiloiden vankijalkineet ja pakataan vankiloiden hygieniapakkaukset. Työntekijöitä vankilassa on noin 95, joista suurin osa on valvontahenkilöstöä. == Historia == Hämeenlinnan kruununvankilana toimi ensin Hämeen keskiaikainen linna. Linnan vankilan yhteyteen perustettiin vuonna 1839 Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos, joka oli käytössä 30 vuotta. Työ- ja ojennuslaitoksen tilalle perustettiin vuonna 1871 Hämeenlinnan rangaistusvankila, joka oli Suomen ensimmäinen sellivankila. Arkkitehti L.I. Lindqvistin suunnittelemaan sellirakennukseen haettiin mallia Yhdysvalloista Eastern Penitentiary Philadelphia -vankilasta, jota pidettiin aikansa mallivankilana. Muita esikuvia olivat Lontoon Pentonville sekä Berliinin Moabit. Kymmenen vuoden kuluttua rangaistusvankila muutti Helsingin keskusvankilaan ja tilalle tuli lääninvankilaksi muuttunut kruununvankila keskiaikaisesta linnasta. Linna puolestaan sai Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankilan, joka oli tarkoitettu naisvangeille. Lääninvankila sekä Kuritushuone ja työvankila yhdistettiin Hämeenlinnan keskusvankilaksi vuonna 1927. Hämeenlinnan uuden vankilan rakentaminen aloitettiin vuonna 1961 ja sen toiminta alkoi vuonna 1972. Naisvangit siirtyivät keskiaikaisesta linnasta uuteen vankilaan samana vuonna. Lääninvankila muutti vuonna 1993 Kylmäkoskelle uuteen lääninvankilaan. Vanha lääninvankila aloitti museona vuonna 1997. ==Katso myös== * Vankilamuseo ==Lähteet== Vankila Luokka:Suomen vankilat Luokka:Pullerinmäki
Terho (järvi)

Terho on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Pyöreän lammen pinta-ala on 0,80 hehtaaria ja sen halkaisija on 100 metriä. Siihen ei laskee ojia, mutta siitä laskee kaivettu suo-oja mutkan kautta Vähä-Ilmettyyn. Lammen rantaviiva on 330 metriä pitkä ja sen ranta on puoliksi moreenipohjaista ja puoliksi hiekkapohjaista kangasmaastoa. Järven rannat ovat osin soistuneita. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä. == Luonnonhistoria == Terho on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa, kun mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Pernunjärven muodostumisessa vaikuttaneet jäätikköjokivirtaukset kasasivat suuren sandurin. Lampi on syntynyt sandurin reunaan jääneeseen painaumaan, jonne hiekkamaaston pohjavesi nostaa vedenpinnan lammessa näkyviin. == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Kalevi Mattila (tähtitieteilijä)

Veikko Arto Kalevi Mattila (s. 6. maaliskuuta 1944 Uusikaupunki) on suomalainen tähtitieteilijä ja Helsingin yliopiston emeritusprofessori. Hän oli tähtitieteen professori vuodesta 1980, ja hän tutki tähtienvälistä ainetta fotometrisin ja radioastronomisin menetelmin; lisäksi hän tutki ekstragalaktista tähtitiedettä. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1982. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tähtitieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keijo Mattila

Keijo Johannes Mattila (17. huhtikuuta 1930 Jokioinen – 7. joulukuuta 2012 HelsinkiMuistot. Hs.fi, viitattu 7.4.2015) on suomalainen hammaslääkäri. Hän oli Helsingin yliopiston hammaslääketieteellisen röntgendiagnostiikan professori vuodesta 1968.Facta 2001, WSOY 1981, 11. osa, palsta 128 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hammaslääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Riistaveden kirkko

Riistaveden kirkko on arkkitehtien Eino Pitkänen ja Harry W. Schreck vuonna 1930 suunnittelema kirkko, joka valmistui vuonna 1934 Riistavedelle, nykyisen Kuopion kaupungin alueelle. Kirkko on nykyisen Järvi-Kuopion seurakunnan pääkirkko. Se on tiilinen, rapattu länsitornillinen pitkäkirkko, jonka runkohuoneeseen liittyy matalampi kylkiäinen ja jonka itäpäädyssä on sakasti. Rakennuksessa on satulakatot tornia lukuun ottamatta, jossa on terävä huippupääte. Kirkkosali on yksilaivainen, rapattu vaaleaksi ja siinä on betoninen holvaus. Kirkkoa on korjattu 1950-luvulla ja vuonna 1961, kellot ovat vuodelta 1976. Kirkon pinta-ala on 220 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 400 hengelle. Alttarin krusifiksin Ristiinnaulittu on suunnitellut Elis Reinilä ja kirkon 9-äänikertaiset urut valmistanut Kangasalan urkutehdas 1934. Kirkonmäellä kirkon edessä on telineessä Pietarissa 1914 valettu suurikokoinen kirkonkello. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Riistaveden kirkko * Kahtapuolta valtaväylän. Riistaveden seurakunta 90 vuotta, ss. 31–39. (Viitattu 7.4.2015) Luokka:Riistavesi Luokka:Kuopion kirkot Luokka:Suomen kivikirkot
Paloposti

Paloposti on vedenjakelujärjestelmään tai vesijohtoon liitetty sammutusveden ottopaikka.Väänänen 2009, s. VII Se on yleisin vesiverkoston sammutusveden toimittamiseen tarkoitettu rakenne.Väänänen 2009, s. 18 Maanpäällisen pilarimaisen palopostin kehittäjänä pidetään yhdysvaltalaista Philadelphia Water Worksin pääinsinööri Frederick Graffia. Patentti on saatu vuoden 1801 tienoilla. Tieto on kuitenkin epävarma, koska Yhdysvaltain patenttitoimisto tuhoutui tulipalossa 1836. ==Palopostit Suomessa== Suomessa nimitystä paloposti käytetään pääasiassa maanalaisesta sammutusveden ottopaikasta. Vastaava maanpäällinen rakenne tunnetaan nimellä palovesiasema.Väänänen 2009, s. 20 Näiden erona on myös se, että palovesiasemat rakennetaan vähintään 150 millimetrin runkolinjoihin. ===Palopostityyppejä=== * Maapaloposti on maanalaiseen kaivoon rakennettu sammutusveden ottopaikka, joka on liitetty vedenjakelujärjestelmään. Siitä tulisi saada vähintään 10–15 litraa vettä sekunnissa. * Seinäpaloposti on vedenjakelujärjestelmään liitetty sammutusveden ottopaikka, joka on sijoitettu kiinteistön ulkoseinään. Siitä tulisi saada vähintään 10–15 litraa vettä sekunnissa. Seinäpalopostit eivät jäädy yhtä herkästi kuin maapalopostit. * Kiinteistön paloposti eli rakennuspaloposti on kiinteistön sisäiseen vesijohtoon kytketty sammutusveden ottopaikka, joka on tarkoitettu lähinnä kiinteistön omaan käyttöön. * Palovesiasema on päävesijohtoon liitetty maanpäällinen sammutusveden ottopaikka. Sen on tarkoitus turvata mahdollisimman hyvä vedensaanti, vähintään 20–50 litraa sekunnissa. 1980-luvulta lähtien palovesiasemia on rakennettu Suomessa enemmän kuin paloposteja.Väänänen 2009, s. 3 === Palopostista kertovat kyltit === Suomessa käytössä olevista palopostin kyltistä selviää palopostin sijainti ja runkolinjan paksuus millimetreinä. Oheisessa esimerkkikuvassa palopostin oikean yläkulman luvusta käy ilmi, että runkolinjan paksuus on 125 millimetriä (”d125”), ja itse paloposti sijaitsee 9,6 metrin päässä kyltistä suoraan eteenpäin (”9 6”). Mikäli olisi tarpeen lisäksi ilmoittaa, että paloposti on tämän lisäksi esimerkiksi 4,5 metriä merkistä vasemmalle, tätä varten olisi toinen numero kyltin vasemmassa alakulmassa (”4 5”). Usein kaupungissa paloposti on esimerkiksi keskellä tietä tai tien reunassa oleva maapaloposti, jonka tunnistaa kaivon kannen merkinnöistä. == Katso myös == * Palokaivo ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Palontorjunta Luokka:Vesihuolto Luokka:Katukalusteet
Mauri Mattila

Mauri Jalmari Mattila (16. joulukuuta 1930 Mynämäki – 8. marraskuuta 2005 HelsinkiMuistot. Hs.fi, viitattu 7.4.2015) oli suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston farmakologian professori. Hän tutki farmakokinetiikkaa, hengitysteiden ja keskushermoston farmakologiaa ja myös lääkkeiden ja alkoholin yhteisvaikutuksia.Facta 2001, WSOY 1981, 11. osa, palsta 128 Hän oli Suomen kliinisen psykofarmakologian ja liikennelääketieteen tutkimuksen perustaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1950. Mattila valmistui Helsingin yliopistosta farmaseutiksi 1954 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1961. Hän väitteli nikotiinin ja sen johdosten farmakologiasta 1963 (LKT 1964). Hän teki vuosina 1965-66 ja -69 opintomatkat Lontooseen King's Collegeen, University Collegeen ja Hammersmithin sairaalaan, jotka ohjasivat tohtori Mattilan työtä kliinisen farmakologian suuntaan. Vuodesta 1968 lähtien hän oli farmakologian apulaisprofessori ja vuosina 1974–1995 henkilökohtainen ylimääräinen farmakologian professori Helsingin yliopiston farmakologian ja toksikologian laitoksella, joskin hän useaan otteeseen hoiti myös kliinisen farmakologian professuuria. Professori Mattila julkaisi yli 300 tieteellistä artikkelia tai katsausta pääosin kliinisen farmakologian alalta. Hän oli yhteenä 20 väitöskirjatyön ohjaaja. Ohjattavista mainittakoon esimerkiksi professori Markku Linnoila, joka eteni Yhdysvaltain alkoholitutkimuslaitoksen (NIAAA) kliiniseksi johtajaksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset farmakologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Tervalammi (Lopen Räyskälä)

Tervalammi on Kanta-Hämeessä Lopella oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Viiverin laskuoja ja toinen Lintulammin ja Vaunulampien yhteinen laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometriä pitkä laskuoja Ilmetynjokeen. Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja puoliksi hiekkapohjaista kangasmaastoa. Järven rannat ovat hieman soistuneita. Rantoja ei ole rakennettu ja luusuan ylittää yhdystie 2824. Lähellä sijaitsee Tervalammin tila. == Luonnonhistoria == Tervalammi on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa, kun mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Pääjärven muodostumisessa vaikuttaneet jäätiköiden maata kasaavat tapahtumat muodostivat Kolmannen Salpausselän juuri Tervalammin kohdalle. Kun Salapausselän reunamoreenit patosivat taakseen jäätikköjärven, laskivat jäätikköjokivirtaukset jääjärven vedet Yoldiamereen ja kasasivat suuren sandurin tälle alueelle. Järvi on syntynyt sandurin keskellä olleeseen virtausuomaan, josta vesi puhdisti hiekat pois matkallaan Kaartjärven suuntaan. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Tervalampi". == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Lopen järvet
Giánnis Pários

Giánnis Pários (, oik. Ioánnis Varthakoúris, Ιωάννης Βαρθακούρης, s. 8. maaliskuuta 1946 Páros, Kreikka) on kreikkalainen laulaja-lauluntekijä. == Elämä ja ura == Pários, oikealta nimeltään Ioánnis Varthakoúris syntyi Pároksen saarella Kykladeilla vuonna 1946. Hän teki ensiesiintymisensä laulajana vuonna 1969.Γιάννης Πάριος | Biografiko Pários levytti kreikaksi ranskalaisen laulajan Alain Barrieren laulun ”Tu t'en vas” vuonna 1976, nimellä ”Tóra pia”. Laulu muodostui suureksi hitiksi. Pários työskenteli myöhemmin useiden kreikkalaissäveltäjien, kuten Mános Loḯzoksen, Míkis Theodorákiksen ja Stávros Xarchákoksen kanssa. Hän on tehnyt kiertueita maailmalla, ja on esiintynyt muun muassa Kanadassa, Australiassa, Lontoon Albert Hallissa ja New Yorkin Carnegie Hallissa. Pários on ollut kahdesti naimisissa ja hänellä on neljä poikaa. Hänen vanhin poikansa Cháris ”Harry” Varthakoúris on niin ikään muusikko. == Diskografia == * Thalasssografíes (1970) * Giánnis Pários (1971) * Ti théleis na káno (1972) * Pou tha páei pou (1974) * Érchontai stigmés (1975) * Tóra pia (1976) * Mi févgeis mi (1977) * Na giatí s' agápisa (1978) * Tha me thymitheís (1979) * Se chreiázomai (1980) * Éna grámma (1981) * Ta nisiótika (1982) * Ótan vradiázei (1983) * Pio kalí i monaxiá (1984) * Egó ki esý (1985) * Xarchákos-Pários (1986) * Oi megalýteres epitychíes tou (1987) * Óla gia ton érota (1987) * Ta erotiká tou '50 (1988) * Pistós (1988) * I parástasi archízei (1989) * San treló fortigó (1989) * Ki egó mazí sou (1990) * Epíthesi agápis (1991) * Epafí (1992) * Ta nisiótika 2 (1992) * Ánte geiá (1993) * Pánta erotevménos (1993) * Víos erotikós (1994) * Paréa me ton Chári (1995) * I monaxiá mes ap' ta mátia mou (1996) * Týpseis (1997) * Tósa grámmata (1998) * Dóse mou ligáki ouranó (1999) * Pários Érotas (2000) * O Erotikós Theodorákis (2001) * Álli mia forá (2001) * Gia ton Grigóri (2002) * Mia várka na pas apénanti (2002) * Odoipóros aisthimáton (2002) * To kaló pou sou thélo (2003) * Mia synithisméni méra (2003) * De gyrízo píso (2005) * Mónos ki erotevménos (2005) * Ta ntouéta tou érota (2006) * To resitál mias fonís (2007) * Pou páme metá (2008) * Sympérasma éna (2009) * Óla ta s' agapó pou eípa (2009) * Ta kommátia tis psychís mou (2010) * Vamménos ílios (Mários Tókas) (2011) * O kýklos tou erota (2012) * O dikós mou Vasílis Tsitsánis (2013) * Óneira káno (2014) * Éla mou chamogéla mou (2016) == Lähteet == Luokka:Kreikkalaiset laulajat Luokka:Kreikkalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roosevelt Island Tramway

Roosevelt Island Tramway on vuonna 1976 New Yorkissa Yhdysvalloissa toimintansa aloittanut köysirata, joka kuljettaa matkustajia Manhattanin ja Roosevelt Islandin saarten välillä. Rata kulkee Queensboro Bridge-sillan vieressä ja matka-aika on alle neljä minuuttia. ==Aiheesta muualla== *Viralliset sivut ==Lähteet== Luokka:New Yorkin liikenne Luokka:Manhattanin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Upper East Side Luokka:Köysiradat
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2010

Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2010 pelattiin Yhdysvalloissa ja pelipaikkakuntana toimi Chicago. Maailmanmestaruuden voitti Kanada. == Lopputulokset == Pääsarja Sija Joukkue Kanada Yhdysvallat Ruotsi 4\. Saksa 5\. Suomi 6\. Japani 7\. Tšekki 8\. Venäjä 1\. divisioona Sija Joukkue 9\. Sveitsi 10\. Ranska 11\. Slovakia 12\. Itävalta 13\. Norja 14\. Kazakstan Final ranking Division I == Lähteet == * Turnaus IIHF:n tulospalvelussa * Turnaus IIHF:n sivuilla === Viitteet === 2010 Luokka:Vuoden 2010 jääkiekko Luokka:Yhdysvaltain jääkiekko Luokka:Chicagon urheilu
Ilo irti!

Ilo irti! on HattiWatit-yhtyeen kolmas äänite, joka sisältää viisi HattiWattien omaa rock-henkistä kappaletta, sekä lainakappaleen Viisi Pientä Ankkaa.https://www.finna.fi/Record/viola.289940 > Ilo irti! äänitettiin Hyvinkäällä 2-11. lokakuuta 1999. == Kappaleet == #Ilo irti - (säv. ja san. T. Ahonen) #Viisi pientä ankkaa - (trad.) #Mies joka kulkee omia polkujaan - (säv. ja san. T. Ahonen) #Postinkantaja (hauska heppu) - (säv. ja san. T. Ahonen) #Anna mulle rahaa - (säv. ja san. T. Ahonen) #Lällätyslaulu - (säv. ja san. T. Ahonen) *Kaikkien kappaleiden sovituksesta vastaa HattiWatit == Kokoonpano == *Pirkka "Inkku" Lindholm - laulu ja kazoo *Timo "Timppa" Ahonen - kitara ja taustalaulu *Jari "Jarkka" Ahonen - basso ja taustalaulu *Raimo "Rampe" Kela - lyömäsoittimet *Risto "Upi" Lunkka - piano (3) *Inka Ahonen, Janica Ahonen, Ulla Marjoniemi ja Milla Riutta - taustalaulu (2 ja 6) == Äänitys / Tuotanto / Kansi == *Äänitys ja Miksaus - Seppo Airisto (Airstudio) *Tuotanto - HattiWatit Group *Kansi - Hannu Lindholm *Takakannen valokuva - K.P. Juurikkala == Lähteet == == Aiheesta muualla == * HattiWatit - Viisi Pientä Ankkaa (Hyvinkää, Sundance day 11.8.2007) (youtube) Luokka:HattiWattien albumit
Viiveri

Viiveri on Kanta-Hämeessä Lopella oleva järvi, joka näyttää korkeuskäyrien mukaan kuuluvan Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Se mainitaan kuitenkin myös Vanajan reitin valuma-alueeseen kuuluvana Hyvikkälänjoen valuma-alueen järvenä, joten se saattaa tämän vuoksi olla bifurkaatiojärvi. == Maantiede == Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja sen pituus on 380 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen on johdettu muutama suo-oja Viiverinsuolta ja kaksi niistä toimivat laskuojina Tervalammiin. Kuitenkin Viiverinsuon ojat laskevat myös etelääb Pohjattomaan, Pikku Särkijärveen ja Särkijärveen. Järven rantaviiva on 990 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joskin pohjoisranta rajautuu hiekkamaahan. Järven rannat ovat Viiverinsuon puolelta soistuneita. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä. == Luonnonhistoria == Jääkauden loppuvaiheessa noin 11 400−11 300 vuotta sitten mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen. Pääjärven muodostumisessa vaikuttaneet jäätiköiden maata kasaavat tapahtumat muodostivat Kolmannen Salpausselän juuri Tervalammin kohdalle. Kun Salapausselän reunamoreenit patosivat taakseen jäätikköjärven, laskivat jäätikköjokivirtaukset jääjärven vedet Yoldiamereen ja kasasivat suuren sandurin tälle alueelle. Järvi on syntynyt sandurin keskellä olleeseen virtausuomaan, josta vesi puhdisti hiekat pois matkallaan Kaartjärven suuntaan. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wiverilampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Wiiverilampi". == Lähteet == Luokka:Ilmetynjoen valuma-alue Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet
Roosevelt Island

Roosevelt Island on kapea ja pitkä saari East River -joessa New Yorkin Manhattanin ja Queensin välissä Yhdysvalloissa. Saari on etelä- pohjoissuunnassa 3,2 kilometriä pitkä, mikä vastaa Manhattanin puolella 40 korttelia, suunnilleen 46. kadulta 86. kadun korkeudelle. Leveimmillään saari on vain 240 metriä, ja sen pinta-ala on 0,60 km². Asukkaita saarella on runsaat 10 000\. Saaren historia == Historia == Siirtomaavallan aikaan saaren omisti Queensissä asuva Blackwellin suku. Saari oli tuolloin viljelys- ja kivenlouhintakäytössä, ja se tunnettiin nimellä Blackwell's Island. 1800-luvun alussa suku päätti myydä saaren, ja noin vuonna 1825 New Yorkin kaupunki osti sen. Saari oli kaupungin päättäjien mielestä sopiva paikka jonne voisi siirtää epätoivottuja henkilöitä. Niinpä vuonna 1829 saarelle rakennettiin ensimmäinen rangaistuslaitos, Blackwell’s Island Penitentiary, jonne kuljetettiin höyrylaivalla vankeja sekä sairaita ja mielisairaita. Vangit pantiin töihin louhimaan kiveä saaren louhoksessa, jota käytettiin muiden saaren laitosten rakentamiseen. Saarelle rakennettiin muun muassa kirkko, isorokkosairaala ja majakka. Pakkolaitoksessa oli myös naisia, ja olot olivat huonot. Saarella oli huono maine, ja vuonna 1921 kaupunki päätti muuttaa saaren nimeksi Welfare Island. 1930-luvulla kuitenkin korruptio lisääntyi vankilassa. Vangit saattoivat ostaa itselleen etuuksia kuten viiden tähden illallisia. Rangaistuslaitos suljettiin vuonna 1936, vain muutama vuosi sen jälkeen kun uusi rangaistuslaitos Rikers Island oli avattu vuonna 1932. Tämä oli tammikuussa 1934 New Yorkin pormestariksi tulleen Fiorello La Guardian ansiota. Hänen panostuksensa sairaalajärjestelmään aloittivat uuden aikakauden joka määritteli nykyaikaisen terveydenhuollon ja kaupunkien terveyspolitiikan muodostumisen. Vuonna 1939 hän avasi saarelle viiden korttelin mittaisen sairaalan, Goldwater Memorial Hospitalin, joka oli ensimmäinen erityisesti kroonisesti sairaille suunniteltu sairaala. Vaikka Goldwaterin sairaala oli menestys, niin 1960-luvulle tultaessa Welfare Island oli käytännössä autio. Vuonna 1964 aloitettu valtakunnallinen sosiaalireformi Great Society antoi vauhtia saaren kehittämiselle. Vuonna 1969 New Yorkin kuvernööri Nelson Rockefeller ja New Yorkin pormestari John Lindsay allekirjoittivat sopimuksen melkein autioksi jääneen saaren vuokraamisesta New Yorkin osavaltiolle 99 vuodeksi. Se oli sosiaalinen kokeilu, joka takasi kohtuuhintaisia asuntoja. Samalla saaren nimeksi tuli Roosevelt Island. Vuonna 2013 Goldwaterin sairaalan toiminta loppui ja se purettiin. Sairaalan paikalle rakennettiin Cornellin yliopiston kampus Cornell Tech. Roosevelt Islandilla on pneumaattinen roskankeruuputkisto.http://www.wired.com/2010/08/trash-sucking- island/ ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:New Yorkin saaret Luokka:Manhattan Luokka:Autottomat alueet
Jelenia Góra

Jelenia Góra () on piirikuntatason kaupunki Ala-Sleesian voivodikunnassa Länsi-Puolassa. Kaupunki kuului Saksaan vuoteen 1945 saakka. Puolan ja Tšekin raja kulkee kaupungin läheltä Sudeettien vuoristossa. Jelenia Górassa asui vuoden 2019 arvion mukaan 79 061 asukasta. Se on viereisen Karkonoszen piirikunnan hallintokeskus. Jelenia Góra oli vuosina 1975–1998 Jelenia Góran voivodikunnan hallinnollinen keskus. Sobieszów on vuoristokylä kaupungin lähellä. Siellä sijaitsee Chojnik-niminen linna (Kynast-linna), joka kuului 1300-luvulta lähtien sleesialaiselle Schaffgotsch-suvulle. Saksaksi linnan nimi on Hermsdorf unterm Kynast. Jelenia Góra oli vuosisatojen ajan tekstiilinvalmistuksen keskus, mutta ala taantui 1700-luvulla. Jelenia Góran yhteistyökaupungit: * Bautzen, Saksa * Boxberg, Saksa * Cervia, Italia * Changzhou, Kiina * Erftstadt, Saksä * Heidelberg, Saksa * Jablonec nad Nisou, Tšekki * Randers, Tanska * Sjevjerodonetsk, Ukraina * Tequila, Meksiko * Tyler, Yhdysvallat * Valkeakoski, Suomi * Vladimir, Venäjä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ala-Sleesian voivodikunnan kaupungit Luokka:Ala- Sleesian piirikunnat
Ipanoiden platta

Ipanoiden platta on HattiWatit -yhtyeen neljäs äänite ja toinen pitkäsoitto. Levy julkaistiin vuonna 2002 ja se sisältää 16 uutta lastenlaulua.Finna:Ipanoiden platta Levyltä löytyvä kappale ”Virvon siellä ja varvon täällä” sijoittui toiseksi valtakunnallisessa pääsiäislaulukilpailussa Riihimäellä 24.3.2002. Albumi sisältää myös valtakunnalliseen Vuoden uusi lastenlaulu 2000 -kilpailuun osallistuneen kappaleen ”Nenä valuu ja räystäät tippuu”. Se sijoittui televisioidussa finaalissa viidenneksi (3.9.2000 YLE- TV1). Kaikki levyn kappaleet ovat bändin omaa tuotantoa ja se äänitettiin vuoden 2002 lopulla Hyvinkäällä. Kappale ”Virvon siellä ja varvon täällä” on mukana myös levyllä Pääsiäisnoidan keitokset. == Kappaleet == #Villakoira - (säv. san. H. Mikkonen & T. Ohramaa) #Nenä valuu ja räystäät tippuu - (säv. san. T. Ahonen) #Jänis laivassa - (säv. san. T. Ahonen) #Sporttisaurus - (säv. san. T. Ahonen) #Mohikaani - (säv. san. T. Ahonen) #Hillokellari - (säv. san. T. Ohramaa) #Hevoset karkaa - (säv. san. T. Ahonen) #Kummitus kummitusjunassa - (säv. san. T. Ahonen) #Veikko-kissa - (säv. san. T. Ohramaa) #Peukalo keskellä kämmentä - (säv. san. T. Ahonen) #Olen ulkona - (säv. san. T. Ahonen) #Punttisalien kuningas - (säv. HattiWatit san. T. Ahonen) #Hui-Lai-Lee - (säv. san. T. Ahonen) #Yksinäinen cowboy - (säv. san. T. Ahonen) #Mummu, Teemu ja mä - (säv. T. Ohramaa san. Esko Kuokkanen) +Bonus: Virvon siellä ja varvon täällä - (säv. san. T. Ahonen) *Kaikkien kappaleiden sovituksesta vastaa HattiWatit == Kokoonpano == *Timo "Olli" Ohramaa - laulu, banjo ja torvi *Timo "Timppa" Ahonen - kitara, taustalaulu, huuliharppu ja koskettimet *Jari "Jarkka" Ahonen - basso, taustalaulu ja jakoavaimet *Raimo "Rampe" Kela - rummut, helistimet ja kolistimet *Iina Ahonen & Ronja Ohramaa - taustalaulu ja -naurut (Hevoset karkaa) == Äänitys / Tuotanto / Kansi == * Äänitys ja Miksaus - HattiWatit / Roland VS-840EX Digital Studio * Pre-masterointi - JP Mönkkönen / CD-linja * Tuotanto - HattiWatit Group * Kansi - Timo Ahonen / Kannen valokuvat - Esko Kuokkanen (Ampel Oy) == Muut julkaisut == * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:HattiWattien albumit Luokka:Vuoden 2002 albumit
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2009

Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2009 pelattiin Saksassa ja pelipaikkakuntana toimi Füssen. Maailmanmestaruuden voitti Yhdysvallat. == Lopputulokset == Pääsarja Sija Joukkue Yhdysvallat Kanada Ruotsi 4\. Tšekki 5\. Suomi 6\. Saksa 7\. Venäjä 8\. Sveitsi 1\. divisioona Sija Joukkue 9\. Japani 10\. Ranska 11\. Slovakia 12\. Itävalta 13\. Norja Division I == Lähteet == * Turnaus IIHF:n tulospalvelussa * Turnaus IIHF:n sivuilla === Viitteet === 2009 Luokka:Vuoden 2009 jääkiekko Luokka:Baijerin jääkiekko
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2008

Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2008 pelattiin Kanadassa ja pelipaikkakuntana toimi Calgary. Kyseessä olivat ensimmäiset nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut. Maailmanmestaruuden voitti Yhdysvallat. == Lopputulokset == Sija Joukkue Yhdysvallat Kanada Tšekki 4\. Ruotsi 5\. Venäjä 6\. Suomi 7\. Sveitsi 8\. Saksa == Lähteet == * Turnaus IIHF:n tulospalvelussa * Turnaus IIHF:n sivuilla === Viitteet === 2008 Luokka:Vuoden 2008 jääkiekko Luokka:Kanadan jääkiekko Luokka:Calgaryn urheilu