EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Marketta Sihvo

Marketta Sihvo on puhe- ja ääniterapian kehittäjä Tampereen yliopistollisesta sairaalasta (TAYS). == Koulutus ja ura == Marketta Sihvo aloitti opiskelun puheterapeutiksi Helsingin yliopistossa ja eteni nopeasti opinnoissaan. Hän työskenteli Helsingissä Työterveyslaitoksella toimien tutkimusapulaisena äänentutkimusprojektissa. Siitä hän keräsi aineiston, josta laati pro- gradunsa, Kuormituksen vaikutus puheammattilaisten äänialueen ääriviivoihin. Vuonna 1990 hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon. Hän sai puheterapeutin työpaikan TAYSissa jo edellisenä vuonna. Siellä hän jatkoi ääniterapiatyönsä ohella äänentutkimusta klinikan lääkärin Erkki Vilkmanin ja eräiden muiden käynnistämässä tutkimushankkeessa. Siitä hän kokosi aineiston väitöskirjaansa, Voice in test. Studies on sound level measurement and on the effect of various combinations of environmental humidity, speaking output level and body posture on voice range profiles, joka ilmestyi 1997. Vuonna 2000 Tampereen yliopistossa vietettiin suurta promootiojuhlaa. Siinä hänet promovoitiin filosofian tohtoriksi. Myöhemmin hänestä tuli dosentti Tampereen yliopistoon. == Teokset == * Sihvo, Marketta: Voice in Test, Studies on Sound Level Measurement and on the Effects of Various Combinations of Environmental Humidity, Speaking Output Level and Body Posture on Voice Range Profiles. Acta Universitatis Tamperensis 541, 1997. ISBN 951-44-4145-1. ISSN 1455-1616. (Väitöskirja) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset logopedit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Li Ying

Li Ying (s. 7. tammikuuta 1993) on kiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Kiinan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 110 maaottelua ja tehnyt niissä 27 maalia. Hän oli mukana jo vuoden 2015 MM-kilpailuissa. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa hän pelasi kolmessa Kiinan neljästä ottelusta ja teki alkulohko-ottelussa Etelä- Afrikkaa vastaan ottelun ainoan maalin ja samalla koko kisoissa Kiinan ainoan maalin. Aasian-mestaruuskilpailuissa 2018 hän oli turnauksen paras maalintekijä. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mestarien liigan kauden 2019–2020 karsintavaihe ja play-off-kierros

Mestarien liigan kauden 2019–2020 karsintavaihe pelattiin 25. kesäkuuta – 13. elokuuta 2019 ja play-off-kierros 20. – 28. elokuuta 2019. Karsintavaihe koostui esikarsinnasta sekä kolmesta karsintakierroksesta. Ennen lohkovaihetta pelattiin vielä play-off-kierros. ==Esikarsinta== Esikarsinta koostui kahdesta välieräottelusta sekä esikarsinnan loppuottelusta. Välieräottelut pelattiin 25. kesäkuuta ja loppuottelu 28. kesäkuuta. Ottelut pelattiin Pristinassa. Loppuottelun voittaja eteni 1. karsintakierrokselle. Muut kolme joukkuetta etenivät Eurooppa-liigan toiselle karsintakierrokselle. |- !colspan=5|Välierät |- !colspan=5|Loppuottelu |- | colspan="5" | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |} ===Ottelut=== \---- \---- ==Ensimmäinen karsintakierros== Ensimmäisen karsintakierroksen ensimmäiset osaottelut pelattiin 9. – 10. heinäkuuta ja toiset osaottelut 16. – 17. heinäkuuta. Otteluparit arvottiin 18. kesäkuuta. Otteluparien voittajat etenivät seuraavalle karsintakierrokselle. Hävinneet joukkueet etenivät Eurooppa-liigan toiselle karsintakierrokselle. |- |- | colspan="5" | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |} ===Ottelut=== \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- ==Toinen karsintakierros== Toisen karsintakierroksen ensimmäiset osaottelut pelattiin 23. – 24. heinäkuuta ja toiset osaottelut 30. – 31. heinäkuuta. Otteluparit arvottiin 18. kesäkuuta. Otteluparien voittajat etenivät seuraavalle karsintakierrokselle. Hävinneet joukkueet etenivät Eurooppa-liigan kolmannelle karsintakierrokselle. |- |- !colspan=5|Parhaiten sijoitetut |- |- | colspan="5" | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |} ==Kolmas karsintakierros== Kolmannen karsintakierroksen ensimmäiset osaottelut pelattiin 6. – 7. elokuuta ja toiset osaottelut 13. elokuuta. Otteluparit arvottiin 22. heinäkuuta. Otteluparien voittajat etenivät play-off-kierrokselle. Hävinneet joukkueet etenivät Eurooppa-liigan play-off-kierrokselle. |- |- !colspan=5|Parhaiten sijoitetut |- |- | colspan="5" | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |} ==Play-off-kierros== Play-off-kierroksen ensimmäiset osaottelut pelattiin 20. – 21. elokuuta ja toiset osaottelut 27. – 28. elokuuta. Otteluparit arvottiin 5. elokuuta. Otteluparien voittajat etenivät lohkovaiheeseen. Hävinneet joukkueet etenivät Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. |- |- !colspan=5|Parhaiten sijoitetut |- |- | colspan="5" | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |} ==Lähteet== Karsintavaihe ja play-off-kierros
Artemeetteri

Artemeetteri (C16H26O5) on puolisynteettinen terpenoidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä erityisesti muille lääkeaineille resistenttien malariainfektioiden hoidossa. Artemeetteri kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon. ==Ominaisuudet ja käyttö== Rakenteeltaan artemeetteri on artemisiniinin metyylieetteri. Huoneenlämpötilassa se on kiteistä ainetta, joka liukenee orgaanisiin liuottimiin ja vain niukasti veteen. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky kloroformiliuoksessa on 171. Artemeetteri on aihiolääke, joka metaboloituu ihmisen maksassa aktiiviseksi sineenvaihduntatuotteeksi dihydroartemisiniiniksi. Aineen tarkkaa vaikuttamisesmekanismia ei tunneta, mutta todennäköisesti yhdisteen peroksidirakenne hajoaa, mikä johtaa alkueläinsoluja vahingoittavien radikaalien muodostumiseen. Yhdiste estää myös alkueläinten proteiinisynteesiä ja nukleiinihappojen synteesiä. Artemeetteirä käytetään malarian hoitoon erityisesti alueilla, joilla loisille on kehittynyt vastustuskyky muita lääkkeitä vastaan esimerkiksi Itä- ja Kaakkois-Aasiassa. Artemeetteri annostellaan ruiskeena lihakseen tai yhdistelmävalmisteena lumefantriinin kanssa sitä voidaan antaa myös tablettina.Michael C.D. Fürst, Anna S. Pirzer & Markus R. Heinrich: Antiparasitics (PC), Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2018. ==Haittavaikutukset== Artemeetteri on yleensä hyvin siedetty lääkeaine ja haittavaikutukset ovat lieviä. Tyypillisiä haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, oksentaminen, ripuli ja yskä. Nämä voivat olla myös itse malariasta aiheutuvia, eivätkä välttämättä artemeetterin haittavaikutuksia. Suuret annokset ovat eläinkokeissa osoittautuneet hermostolle myrkyllisiksi, mutta vaikutuksista ihmiseen ei ole varmuutta. ==Valmistus== Artemeetteri on puolisynteettinen yhdiste. Ensimmäisessä vaiheessa artemisiniini pelkistetään boorihydridireagenssien avulla dihydroartemisiniiniksi, joka reagoi happamissa olosuhteissa metanolin kanssa muodostaen artemeetteriä. : ==Lähteet== Luokka:Alkueläinlääkkeet Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet Luokka:Malarialääkkeet
Rantakylän yhtenäiskoulu

Rantakylän yhtenäiskoulu on Mikkelin Rantakylän kaupunginosassa toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Se sijaitsee noin viisi kilometriä kaupungin keskustasta. Koulun yläasteen puoli purettiin täysin ja rakennettiin uudestaan. Uudistus valmistui vuonna 2018, mutta koulun vanhaa osaa eli kivikoulua ei remontoitu tai uusittu. Koulua kävi noin 700 oppilasta vuonna 2022, ja se on oppilasmäärältään yksi Mikkelin suurimmista peruskouluista. ==Lähteet== Luokka:Mikkelin peruskoulut Koulu
Sajid Javid

Sajid Javid (s. 5. joulukuuta 1969 Rochdale, Lancashire, Englanti) on brittiläinen poliitikko, joka on toiminut sisäministerinä vuosina 2018-2019, valtiovarainministerinä vuosina 2019–2020 ja terveysministerinä vuosina 2021–2022. Javid on konservatiivipuolueen jäsen, ja on ollut kansanedustajana Bromsgroven vaalipiiristä vuodesta 2010. Javid oli ehdolla konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi vuonna 2019, mutta putosi kilvasta neljännellä kierroksella. Hän sai vaalissa keskimäärin noin kymmenen prosentin kannatuksen. Javid nimettiin sisäministeriksi edeltäjänsä Amber Ruddin erottua huhtikuussa 2018. Javid erosi terveysministerin virasta heinäkuussa 2022. Hän kertoi menettäneensä luottamuksen pääministeri Boris Johnsoniin. Valtiovarainministeri Rishi Sunak julkaisi oman erokirjeensä pian Javidin jälkeen. Javidin seuraajaksi valitttiin pääministerin kansliapäällikkönä toiminut Steve Barclay. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueen poliitikot Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen jäsenet Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministerit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministerit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kirsty Smith

Kirsty Smith (s. 6. tammikuuta 1994) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 43 maaottelua. MM-kilpailuissa hän pelasi Skotlannin kaikissa kolmessa ottelussa. Smith edustaa englantilaisseura Manchester Unitedia, jonne hän siirtyi vuonna 2018 skottiseura Hibernianista. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lizzie Arnot

Lizzie Arnot (s. 1. maaliskuuta 1996) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 35 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. MM-kilpailuissa hän pelasi kahdessa ottelussa. Arnot edustaa kotimaassaan Rangersia. Hän pelasi kaudet 2018–2020 englantilaisseura Manchester Unitedissa, jonne hän siirtyi vuonna 2018 skottiseura Hibernianista. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chloe Arthur

Chloe Arthur (s. 21. tammikuuta 1995) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 21 maaottelua. MM-kilpailuissa 2019 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle yhdessä ottelussa. Arthur edustaa kaudella 2020–2021 englantilaisseura Aston Villaa. Kausina 2018–2020 hän edusti Birmingham Cityä ja sitä ennen Bristol Cityä. Skotlannissa hän on pelannut Celticin ja Hibernianin joukkueissa. Chloe Arthurin isä oli yksi kymmenestä kuolonuhrista Glasgow'ssa vuonna 2013 tapahtuneessa onnettomuudessa, jossa poliisihelikopteri putosi päin Clutha-nimistä pubia. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saab GlobalEye

Saab GlobalEye on ruotsalaisen puolustus- ja turvallisuusyhtiö Saabin kehittämä ennakkovaroitus- ja valvontaratkaisu (AEW&C;). Se koostuu sarjasta antureita, jotka käyttävät Saabin Erieye-tutka- ja lähetysjärjestelmää, jotka on asennettu Bombardierin Global 6000 -pitkän kantaman liikelentokoneeseen. Saab tarjosi kahta GlobalEye-lentokonetta Suomen puolustusvoimille, mikäli se valitsisi Saabin JAS 39 Gripenit uusiksi hävittäjikseen HX- hävittäjähankkeessa. == Ominaisuudet == GlobalEye pystyy havaitsemaan ja seuraamaan kohteita sekä maalla että merellä. Global 6000 -lentokoneella on mahdollista suorittaa korkeimmillaan yksitoista tuntia kestäviä operaatioita. Saabin mukaan sen AWACS-tutkalaitteilla on toimintakorkeudessa parhaimmillaan 450 kilometrin (216 nm) kantama. == Lähteet == Luokka:Saab Luokka:Ruotsalaiset tiedustelukoneet Luokka:Lentokonetutkat
Jane Ross

Jane Ross (s. 18. syyskuuta 1989) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 136 maaottelua ja tehnyt niissä 62 maalia. MM- kilpailuissa hän pelasi yhden ottelun. Ross edustaa englantilaisseura Manchester Unitedia. Kauden 2018–2019 hän pelasi West Ham Unitedissa, jonne hän siirtyi vuonna 2018 Manchester Citystä. Hän on pelannut myös Ruotsissa Vittsjön joukkueessa. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Leanne Crichton

Leanne Crichton (s. 6. elokuuta 1987) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 65 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. MM-kilpailuissa hän pelasi yhden ottelun. Crichton edustaa Glasgow Cityä, jonne hän palasi vuonna 2017 pelattuaan pari vuotta englantilaisseura Notts Countyssa. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antonio Debenedetti

Antonio Debenedetti, myös: Antonio De Benedetti, (1937 Torino, Italia – 3. lokakuuta 2021 Rooma) oli italialainen kirjailija ja toimittaja.Pieraccini, s. 500 Debenedettin lapsuudenkotiseutuja olivat Toscana ja Liguria. Kirjailijantyön ohella hän työskenteli Corriere della Serassa erikoistoimittajana. Debenedettin tuotannosta on julkaistu suomeksi novelli ”Sanat jotka eivät puhu” (suom. Unto Paananen, teoksessa Italialaisia kertomuksia 1900-luvulta (2007); alkuteos ”La parole che non parlano” teoksesta Racconti naturali e straordinari).Pieraccini, s. 272. ==Palkinnot ja tunnustukset== * Procida-Isola di Arturo-Elsa Morante -palkinto, teos: Spavaldi e strambi, 1987 * Viareggio-palkinto, teos: Se la vita non è vita 1991 *Cesare Pavese -palkinto, teos: Un giovedi, dopo le cinque 2000 * Napoli- palkinto, teos: E fu settembre 2005 ;Ehdokkuudet * Strega-palkinnon finaalisija, teos: Se la vita non è vita 1991 * Strega-palkinnon finaalisija, teos: Un giovedi, dopo le cinque 2000 ==Teokset== *Rifiuto di obbedienza (1958) *Monsieur Kitsch (1972) *Se la vita non è vita (1976) *Maman (1976) *In assenza del signor Plot (1976) *Ancora un bacio (1981) *Spavaldi e strambi (1987) Procida-Isola di Arturo-Elsa Morante -palkinto *Racconti naturali e straordinari (1993) *Giacomino (Rizzoli, 1994; Marsilio, 2002) *Amarsi male. Undici sentimenti brevi (1998) *Un giovedì dopo le cinque (2000) *E fu settembre (2005) Napoli-palkinto *Un piccolo grande Novecento. Conversazione con Paolo Di Paolo (2005) *In due (2008) * L' ultimo dandy (2009) *Quasi un racconto. La narrativa di Antonio Debenedetti (a cura di Michela Monferrini, Edilet, Roma, 2009) * E nessuno si accorse che mancava una stella (2010) *Dal Piacere alla Dolce Vita. Roma 1889-1960, una capitale allo specchio (2010) *Il tempo degli angeli e degli assassini (2011) == Lähteet == * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Antonio Debenedetti, Kirjasampo Luokka:Italialaiset kirjailijat Luokka:Italialaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Lenninhaiven

Lenninhaiven eli pappus-haiven on pähkylässä kiinni oleva hento, karvamainen laite. Sen tarkoituksena on edistää kasvin siementen leviämistä tuulen avulla. Lenninhaivenisia siemeniä on paljon esimerkiksi asterikasveilla eli mykerökukkaisilla. Lenninhaivenet voivat olla ohuita ja haarattomia tai haarautua sulkamaisesti. Niistä muodostuvaa haiventupsua sanotaan pappukseksi. Seed-umbel.JPG|Kaurajuuren (Tragopogon porrifolius) lenninhaivenia. Geropogon hybridus 1.jpg|Tähtipukinparran (Tragopogon hybridus) lenninhaivenia. Cypsela Cynara.JPG|Isoartisokan (Cynara cardunculus) siemen, jossa on valkoisia lenninhaivenia. Silybum marianum fruits.jpg|Maarianohdakkeen (Silybum marianum) siemen, jossa on vaaleita lenninhaivenia. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Kasviorganologia
Abbie McManus

Abbie McManus (s. 14. tammikuuta 1993) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 18 maaottelua. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2018. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kahdessa alkulohko-ottelussa ja pronssiottelussa. McManus on edustanut seuratasolla pitkään Manchester Cityä. Toukokuussa 2019 hän solmi sopimuksen Manchester Unitedin kanssa. Tammikuussa 2021 hän siirtyi kauden loppuun ulottuvalla lainasopimuksella Tottenham Hotspuriin. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Georgia Stanway

Georgia Stanway (s. 3. tammikuuta 1999) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 EM-kilpailujen päätyttyä 40 maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2018. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa yhdessä ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle neljässä ottelussa. EM-kilpailuissa 2022 hän voitti kultaa ja teki alkulohko-ottelussa Norjaa vastaan joukkueensa ensimmäisen maalin rangaistuspotkusta ja puolivälierässä Espanjaa vastaan 2–1-voittomaalin jatkoajalla. Stanway jakoi parhaan maalintekijän tittelin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018, joissa Englanti saavutti pronssia. Stanway edusti kotimaassaan seitsemän vuoden ajan Manchester Cityä. Kesällä 2022 hän siirtyi saksalaisseura Bayern Müncheniin. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lana Clelland

Lana Clelland (s. 26. tammikuuta 1993) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 26 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. MM-kilpailuissa hän pääsi ottelussa Japania vastaan vaihtopelaajana kentälle ja teki maalin. Clelland edustaa italialaisseura Fiorentinaa. Hän on pelannut Italiassa myös Barin ja Tavagnaccon joukkueissa. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fiona Brown

Fiona Brown (s. 31. maaliskuuta 1995) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 39 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. MM-kilpailuissa hän pääsi kahdessa ottelussa vaihtopelaajana kentälle. Brown edustaa ruotsalaisseura FC Rosengårdia. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Khadija Shaw

Khadija ”Bunny” Shaw (s. 31. tammikuuta 1997) on jamaikalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi Jamaikan kaikki kolme ottelua alusta loppuun. MM-kilpailuissa 2023 hän pelasi kolme ottelua alusta loppuun mutta joutui olemaan poissa toisesta alkulohko-ottelusta saatuaan ensimmäisessä ottelussa Ranskaa vastaan kaksi varoitusta ja sen seurauksena yhden ottelun pelikiellon. Hän oli pelannut Jamaikan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen loppuun mennessä 26 maaottelua ja tehnyt niissä 31 maalia. Shaw edusti kaudet 2019–2021 ranskalaisseura Bordeaux'ta, jossa hän teki 35 liigaottelussa 32 maalia. Hän siirtyi kesällä 2021 englantilaisseura Manchester Cityyn. Sekä pelaajat että toimittajat valitsivat hänet WSL:n kauden 2023–2024 parhaaksi pelaajaksi. Hän oli tuolla kaudella liigan paras maalintekijä tehtyään 18 liigaottelussa 21 maalia. Shaw sai kania tarkoittavan lempinimen ”Bunny”, koska hän piti lapsena kovasti porkkanoista. Jamaikan jengiväkivaltaisuuksissa on kuollut muun muassa Shaw'n kolme veljeä. == Lähteet == Luokka:Jamaikalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kevytkannabis

Kevytkannabis on nautintoaine, joka sisältää pääasiassa CBD:tä ja vähäisissä määrin THC:tä. Kevytkannabista nautitaan yleensä polttamalla. Kevytkannabiksen vaikutuksia kuvaillaan sanomalla, että se rentouttaa, mutta ei päihdytä. Jos kevytkannabiksen CBD-pitoisuus on korkea, sillä on päihdyttävä vaikutus huolimatta THC:n vähäisyydestä. Kevytkannabis on suosittua Sveitsissä, jossa se on laillista. Kevytkannabistuotteita myydään myös Virossa sekä Italiassa joista jälkimmäinen myös tuottaa niitä vientiin. == Lähteet == Luokka:Nautintoaineet
Kyttälänkatu

Kyttälänkatu on Tampereen keskustassa Kyttälän kaupunginosassa kulkeva länsi- itäsuuntainen katu, jonka pituus on noin 300 metriä. Sen länsipää sijaitsee Koskipuiston luona Koskikadun risteyksessä ja itäpää entisen pääpostin luona Rautatienkadun risteyksessä. Kyttälänkadun muita poikkikatuja ovat Pellavatehtaankatu, Aleksanterinkatu ja Tuomiokirkonkatu. Kyttälänkatu on 2010-luvulla muutettu entistä kävelypainotteisemmaksi kaduksi. Sen varrella sijaitsee liiketiloja, muun muassa Stockmannin tavaratalo. ==Kadun nimi ja historia== Kyttälänkatu (ja Kyttälän kaupunginosa) on nimetty alueella sijainneen Kyttälän kylän ja talon mukaan. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Kyttälä oli Tammerkosken kylään kuulunut yksittäinen talo, mutta vuodesta 1557 lähtien se luettiin omaksi kyläksi, johon kuului kaksi taloa. Molempien talojen isäntiä kutsuttiin lisänimellä Skyttä. Nimitys on todennäköisesti johdettu ruotsinkielisestä sanasta skytte, jonka merkitys on ’jousiampuja’. Tammerkosken itäpuoli liitettiin Tampereeseen Messukylän pitäjästä vuonna 1877. Kaupunginarkkitehti F. L. Calonius suunnitteli Kyttälälle asemakaavan. Hän käytti yksinkertaista ruutukaavaa ja sijoitti Kyttälänkadun paikkaan, mistä oli aikoinaan kulkenut tie Messukylän kautta Viipuriin. Nimi Kyttälänkatu esiintyi jo vuoden 1879 asemakaavaluonnoksessa, mutta lopullisesti kaupunginvaltuusto vahvisti Caloniuksen kaavan vasta vuonna 1886.Louhivaara 1999, s. 19, 82, 85. ==Arkkitehtuuri== Kyttälänkadun länsiosassa on useita rakennustaiteellisesti merkittäviä kohteita, jotka on lueteltu oheisessa taulukossa. Lambert Pettersonin suunnittelema talo Kyttälänkatu 1:ssä on ainoa Kyttälän alueella säilynyt 1800-luvun puurakennus. Se edustaa uusrenessanssikauden nikkarityyliä.Liuttunen 2018, s. 27. Katuosoite Rakennuksen nimi Rakennettu Suunnittelija(t) Huomautukset Lähteet Kyttälänkatu 1 (Pellavatehtaankatu 17) Ev.lut. seurakuntien diakoniakeskus (useita rakennuksia) 1891 Lambert Petterson Pellavatehtaankadun puoleinen asuintalo. Ulkoasua on pelkistetty jälkeenpäin. Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 154; Ronni 2015, s. 8–9; Tampereen ajantasa- asemakaava 1.3.2018. Kyttälänkatu 1 (Pellavatehtaankatu 17) Ev.lut. seurakuntien diakoniakeskus (useita rakennuksia) 1912 Vihtori Heikkilä Pihanpuoleinen asuintalo. Vain osa rakennuksesta on säilynyt. Kyttälänkatu 1 (Pellavatehtaankatu 17) Ev.lut. seurakuntien diakoniakeskus (useita rakennuksia) 1923 Heikki Tiitola Kyttälänkadun puoleinen tiilitalo. Entinen kirkkoherrankanslia. Uusia rakennusten julkisivuja Tampereella. Aamulehti. 10.6.1923, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Viitattu 1.12.2019. Kyttälänkatu 3 (Aleksanterinkatu 18) Saalem-seurakunnan talo 1956–1957 Bertel Strömmer Pentti Turunen Taloa on laajennettu 1984. Laajennuksen suunnitteli Raine Mäenpää. ==Lähteet== Luokka:Tampereen kadut Luokka:Kyttälä
Aake Mäkelä

Aake Armas Mäkelä (11. huhtikuuta 1931 Sippola - 17\. toukokuuta 2019 Kouvola) oli suomalainen pikajuoksija. Ammatiltaan hän oli kelloseppä. Mäkelä oli Suomen yleisurheilun huipulla 1950-luvun alussa. Hän edusti Suomea kaikkiaan kuudessa maaottelussa vuosina 1950–1957. Mäkelän ura jäi suhteellisen lyhyeksi, sillä hän lopetti aktiiviuransa 1950-luvun lopulla. Kalevan kisoissa hän saavutti kaikkiaan neljä pronssimitalia, joista kaksi tuli 100 metrillä vuosina 1950 ja 1952 sekä kaksi 200 metrillä vuosina 1955 ja 1956. Hän oli lisäksi vuonna 1957 tuomassa seuransa Myllykosken Kilpa-Veljet toiseksi SM- viestien 4 × 100 metrillä. Hyvinkään Tahkoa hän edusti vuoteen 1954 saakka. Työuransa Mäkelä teki kelloseppänä Kymenlaaksossa Myllykoskella, jossa hän perusti oman kellosepänliikkeen vuonna 1954 ja oli töissä liikkeessä joulukuuhun 2018 asti. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Suomalaiset kellosepät Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Carly Telford

Carly Telford (s. 7. heinäkuuta 1987) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 21 maaottelua. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 2007. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kolme Englannin seitsemästä ottelusta: yhden alkulohko-ottelun, välierän ja pronssiottelun. Telford edustaa seuratasolla Chelseaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Englantilaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adriana Sachs

Adriana Sachs (s. 25. joulukuuta 1993) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Argentiinan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 26 maaottelua. MM- kilpailuissa hän pelasi yhden ottelun. == Lähteet == Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lawrenceburg (Tennessee)

Lawrenceburg on kaupunki Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 10 428. Lawrenceburg on Lawrencen piirikunnan hallintokeskus. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Lawrence County Courthouse.JPG|Lawrencen piirikunnan oikeustalo. Tiedosto:Lawrenceburg-water- tower-tn2.jpg|Lawrenceburgin vesitorni. Tiedosto:Canadian geese near the shore of Lindsey Lake in David Crockett State Park.jpg|David Crockett State Park. ==Lähteet== Luokka:Tennesseen kaupungit
Rachel Daly

Rachel Daly (s. 6. joulukuuta 1991) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 EM-kilpailujen päättyessä 57 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi kesäkuussa 2016. MM- kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa kahdessa ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle kolmessa ottelussa. EM-kilpailuissa 2022 hän pelasi joukkueensa kaikki kuusi ottelua avauskokoonpanossa ja voitti kultaa. Daly edustaa seuratasolla kotimaassaan Aston Villaa, johon hän siirtyi elokuussa 2022 pelattuaan useita vuosia yhdysvaltalaisessa Houston Dashissa. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Auchin roomalaiskatolinen hiippakunta

Auchin roomalaiskatolinen hiippakunta on katolinen hiippakunta Nigeriassa. Se toimii Edon osavaltiossa keskuspaikkanaan Auchin kaupunki. Se perustettiin 4. joulukuuta 2002 erottamalla se Benin Cityn arkkihiippakunnasta. Vuonna 2015 hiippakuntaan kuului 43 seurakuntaa, joihin kuului yhteensä 110 889 jäsentä. Nämä muodostivat 11,1% hiippakunnan alueen väkiluvusta. ==Lähteet== Luokka:Kristinusko Nigeriassa Luokka:Katolisen kirkon hiippakunnat
Meiolania

Meiolania (nimen merkitys: ”pieni vaeltaja”) on sukupuuttoon kuollut kilpikonnamaisten matelijoiden suku, joka eli keskiseltä mioseenilta myöhäiselle pleistoseenille ja mahdollisesti holoseenille asti. Sen fossiileja on löydetty Oseaniasta. Meiolania ei ollut varsinainen kilpikonna (Testudines), mutta se edusti läheistä kehityshaaraa, jonka uskotaan eronneen kilpikonnista varhaisjurakaudella. Meiolanian kuvasi ensimmäisen kerran Richard Owen vuonna 1886, joka tuolloin piti eläintä jonkinlaisena liskona. Owen vertasi eläintä aiemmin nimeämäänsä Megalania-jättiläisvaraaniin (”suuri vaeltaja”), ja antoi uudelle suvulle nimeksi Meiolania (”pieni vaeltaja”). __NOTOC__ == Ulkonäkö ja koko == Suurin Meiolania-laji oli eräs Queenslandissa elänyt nimeämätön laji, jonka kilven pituus oli noin kaksi metriä. Se oli siis samaa kokoluokkaa kuin Megalochelys atlas, suurin koskaan elänyt maakilpikonna. Pienin laji puolestaan oli Uudessa-Kaledoniassa elänyt M. mackayi, jonka kilven pituus oli noin 70 senttiä. Suurta kokoaan lukuun ottamatta Meiolanian huomiota herättävin piirre olivat sen päätä koristaneet sarvet ja kyhmyt. Kaksi sarvea sojotti kallon sivuille kuten lehmällä, joten on epätodennäköistä, että Meiolania olisi pystynyt vetämään päänsä kilven alle nykyisten kilpikonnien tapaan. Eläimen häntä oli luurenkaiden ympäröimä ja päättyi piikikkääseen nuijaan. == Levinneisyys ja sukupuutto == Meiolania ilmestyi Australian mantereella, jossa sen fossiileja on löydetty Pohjoisterritoriosta ja Queenslandista. Lisäksi suku levittäytyi Tyynenmeren saarille (Lord Howelle ja Uuteen-Kaledoniaan), mahdollisesti kelluen samalla tavalla kuin nykyiset jättiläiskilpikonnat ovat saapuneet asuinsijoilleen. Meiolania hävisi Australian mantereelta myöhäisellä pleistoseenilla luultavasti pääasiassa ihmisen liiallisen hyödyntämisen takia, mutta myös elinympäristön kuivuminen on saattanut vaikuttaa sen katoamiseen. Lord Howen saarella elänyt M. platyceps kuoli sukupuuttoon jo ennen ihmisen tuloa sen elinalueelle. == Elintavat == Meiolania oli luultavasti kasvinsyöjä. Sitä on pitkään pidetty maaeläimenä, mutta tarkempi tutkimus viittaa sen sittenkin eläneen vedessä. Se käveli mahdollisesti veden pohjassa kuten nykyiset Chelydra-suvun näykkijäkilpikonnat. Se saattoi elää matalilla laguuneilla nykyisen merileguaanin tapaan. == Fylogenia == Sterli (2015). Kladogrammista on jätetty pois Trapalcochelys, Patagoniaemys ja Gaffneylania, joiden sukulaissuhteet ovat epäselvät. == Lähteet == Luokka:Diapsidit Luokka:Esihistorialliset matelijat
Vedeera vaarallisilla vesillä

Vedeera vaarallisilla vesillä on Jarkko Tontin vuonna 2018 ilmestynyt fantasiaromaani. Se on itsenäinen jatko-osa vuonna 2012 ilmestyneelle romaanille Vedeeran taru. Kolmas osa, Vedeera ja polttavan auringon maa, ilmestyi vuonna 2022. == Juoni == Helmisimpukkasaaren sodan jälkeen ihmisten ja haltioiden välillä vallitsee hauras rauha. Mutta merellä vaanivat piraatit, jotka uhkaavat sekä ihmisiä että haltioita. Haltiat syyttävät ihmisiä merirosvojen suojelusta. Läheinen Saherinin suuriruhtinaskunta on äskettäin liitetty osaksi ihmisten valtakuntaa; pitävätkö piraatit siellä tukikohtiaan? Haltianeito Vedeera lähetetään tutkimaan asiaa ihmisnuori Korilin ja quirenilaisen ylimystönuorukainen Selderonin kanssa. Mukana seuraa myös vettä pelkäävä Vedeeran kissa Jatox. Romaani piirtää allegoriaa nykytodellisuudesta. Voiko kulttuurierojen takaa löytyä jotain yhteistä? Voiko vuosisataisen vihanpidon murtaa? Mistä kaikki alkoi? Kuka saa kertoa historian ja tarinat, joiden varassa nykyisyys lepää? == Vastaanotto == ”Varsin painavasta sisällöstä huolimatta Vedeera vaarallisilla vesillä ei ole osoittelevan opettavainen, vaan hauska ja jännittävä kirja. Tarina päättyy onnellisesti, mutta paljon sellaista vielä jää, mistä voi ehkä lukea seuraavassa kirjassa.” – Onnimanni 4/2018. ”Jos on kiinnostunut tavanomaisesta poikkeavista saduista, joiden ajatusmaailmaa ja tavoitteita joutuu miettimään, Vedeera vaarallisilla vesillä on sopiva lukuvalinta.” – Lukufiilis 20.1.2019. ”Tontti on onnistunut luomaan tarinaan oivallista jännitettä kieroilun, salailun, petturuuden ja yllättävistä suunnista ilmaantuvan solidaarisuuden kautta.” – Eniten minua kiinnostaa tie 18.11.2018. ”Vedeera vaarallisilla vesillä on juonivetoinen fantasiatarina, jonka kerronnassa on paikoin myös hienoja ja maalailevia kohtia. Pidin paljon Tontin luomasta fantasiamaailmasta kokonaisuutena. Haltijatyttö Vedeera elävine ja ilmaisuvoimaisine häntineen oli todella sympaattinen nuori nainen ja ennen kaikkea sitä olivat hurmaavat vesikkäät.” – Kirja vieköön! 3.12.2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teoksesta kirjailija sivuilla. * Haltijaneito piraattijahdissa. Onnimanni 4/2018. * Vedeera vaarallisilla vesillä Kirja vieköön! 3.12.2018 * Vedeeran taru ja Vedeera vaarallisilla vesillä Eniten minua kiinnostaa tie. 18.11.2018. * Greta Martikainen haastattelee kirjailija Jarkko Tonttia. 16.3.2022. Luokka:Suomalaiset nuorten fantasiaromaanit Luokka:Vuoden 2018 kirjat Luokka:Suomalaiset nuortenkirjat Luokka:Suomalaiset fantasiaromaanit
Sial (geologia)

Sial eli sialkuori on Maan kiinteän kuoren ylin, runsaasti alumiinisilikaatteja sisältävä kerros. Nimi on muodostettu piin () ja alumiinin kemiallisista merkeistä Si ja Al. Sialkuori samastetaan toisinaan Maan manterellisen kuoren kanssa, koska se puuttuu laajoilta alueilta valtamerten syvänteiden alta,, mutta "sial" on nimenomaan geokemiallinen, ei laatta­tektoniikan termi. Koska pii ja alumiini ovat kevyempiä kuin useimmat muut Maassa esiintyvät alkuaineet, ne ovat suurelta osaltaan keskittyneet maan kuoren ylimpiin kerroksiin. Sial ulottuu keskimäärin 25 kilometrin syvyyteen maan pinnasta. Mantereet muodostuvat suurimmaksi osaksi kevyemmistä kivimateriaaleista, jotka sisältävät runsaasti piitä ja alumiinia. Näin ollen sial on paksuimmillaan mantereilla, kun taas valtamerien pohjassa se on hyvin ohut tai puuttuu kokonaan, varsinkin Tyynenmeren pohjasta. Sialin keskimääräinen tiheys on 2700–2800 kg/m3. Geologit nimittävät usein tämän kerroksen kiviä felsisiksi, koska ne sisältävät runsaasti maasälpää ). Graniitti on sial-kerroksen tyypillisin kivilaji. Sial kuitenkin sisältää hyvin monenlaisia kivilajeja, myös suuren määrän basalttikiviä. Seuraava päällekkäisistä kerroksista sialkuoren alla on sima, joka valtamerillä usein alkaa välittömästi meren pohjan alta, mantereiden alla sen sijaan vasta noin 25 kilometrin syvyydestä. Vielä syvemmällä on pääasiassa raudasta ja nikkelistä koostuva Maan ydin, josta toisinaan käytetään nimitystä Nife. Nämä nimet Maan sisäkkäisille kerroksille otti ensimmäisenä käyttöön Eduard Suess 1800-luvulla. Petrografiset, gravimetriset ja seismiset todisteet ovat vahvistaneet hänen esittämänsä mallin Maan sisäosien uloimmista kerroksista. ==Ominaisuudet== Sialin tiheys on 2700–2800 kg/m3, selvästi pienempi kuin siman, mikä pääasiassa aiheutuu sen suuremmasta alumiinipitoisuudesta sekä pienemmästä rauta- ja magnesiumpitoisuudesta. Sialin ja siman raja ei ole jyrkkä, sial työntyy siman tiheämpiin kiviin. Kerrosten väliseksi rajaksi on ehdotettu Conradin epäjatkuvuutta, mutta siitä tiedetään kovin vähän eikä se näytä yhtyvän geokemialliseen rajaan. Sen sijaan rajaksi on mielivaltaisesti määritelty kohta, jossa keskimääräinen tiheys on 2800 kg/m3. Maan sisällä vallitsevan suuren paineen vuoksi sima on geologisen ajan kuluessa hitaassa liikkeessä ikään kuin hyvin suuren viskositeetin omaava, jäykkäliikkeinen neste. Näin ollen sial itse asiassa kelluu siman päällä isostaattisessa tasapainossa. Vuoristot työntyvät, paitsi ylöspäin, myös alaspäin simakehän sisään samaan tapaan kuin jäävuoret merissä, minkä vuoksi laajojen ylätasankojen kuten Tiibetin alla sial ulottuu jopa 73 kilometrin syvyyteen. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Petrologia Luokka:Maan rakenne
Sima (geologia)

Sima eli simakehä on maankuoren alempi kerros sialkuoren alapuolella. Se koostuu pääasiassa magnesiumin silikaatteja sisältävistä kivilajeista ja on saanut nimensä näissä runsaasti esiintyvistä alkuaineista: piistä (Si) ja magnesiumista (Ma), kun taas sial on saanut nimensä piistä ja alumiinista (Al). Mantereiden alla simakehä alkaa keskimäärin vasta 20 kilometrin syvyydestä maanpinnan alta, mutta valtamerien pohjassa enimmäkseen välittömästi pohjan alta. Tämän vuoksi sitä kutsutaankin usein myös merelliseksi kuoreksi. Sen paksuus vaihtelee välillä 5–25 km. Siman pääasiallinen kivilaji on basaltti. Sen vuoksi sitä sanotaankin usein myös maankuoren basalttikerrokseksi. == Petrologia == Siman tiheys on noin 2800–3300 kg/m3, selvästi suurempi kuin sialin, mikä johtuu sen suuremmasta rauta- ja magnesiumpitoisuudesta sekä pienemmästä alumiinipitoisuudesta. Paikoitellen simakehän ainekset ulottuvat maan pintaan saakka ja muodostavat mafisia kivilajeja tai kivilajeja, jotka sisältävät mafisia mineraaleja. Tiheimmät tällaiset kivet sisältävät vähemmän piitä, ja niitä sanotaan ultramafisiksi kivilajeiksi. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Petrologia Luokka:Maan rakenne
Mai Charoenpura

Mai Charoenpura (, 5. tammikuuta 1969) on thaimaalainen laulaja. Hän on laulaja elokuvissa "Sud Rid Sud Dech", "Pae Jai"Thai fever hits City'27ปีของใหม่เจริญปุระ'Thai Horror Anthology Wants You To 'Die a Violent Death'. == Diskografia == === Studioalbumit === * Mai Muan ไม้ม้วน (1989) * Mai Keed Fai ไม้ขีดไฟ (1990) * Kwam Lap Sud Khoffa ความลับสุดขอบฟ้า (1992) * Phee Suea Kab Phayu ผีเสื้อกับพายุ (1994) * Chiwit Mai ชีวิตใหม่ (1997) * Plaeng Rid แผลงฤทธิ์ (1998) * Khon Dieaw Nai Hua Jai คนเดียวในหัวใจ (2002) * Always Mai Samer Always ใหม่เสมอ (2006) == Filmografia == ==== Elokuvat ==== * 1987 : Nang Nuan * 2001 : The Legend of SuriyothaiMai Charoenpura dans le casting de La légende de Suriyothai (Télérama) * 2008 : Memory * 2009 : Meat Grinder * 2010 : Still * 2011 : Mai ka Mam don ka don == Viitteet == Luokka:Thaimaalaiset näyttelijät Luokka:Thaimaalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruotsin kuninkaan vaalilause

Ruotsin kuninkaan vaalilause on perinne, jonka mukaan Ruotsin hallitsija valitsee yhden lauseen henkilökohtaiseksi tunnuslauseekseen. Ensimmäinen oman tunnuslauseensa valinnut Ruotsin kuningas oli Kristian I 1400-luvulla. Kustaa Vaasasta alkaen jokaisella Ruotsin hallitsijalla on ollut oma vaalilause. Kuninkaallinen tunnuslause vastaa tasavaltaisten valtiomuotojen kansallista tunnuslausetta. Perinne Ruotsissa on sama kuin Tanskan ja Norjan monarkioissa: jokainen hallitsija käyttää oman valintansa mukaista lausetta. Muissa Euroopan kuningashuoneissa tunnuslause on suvun yhteinen. Historiallisesti kuninkaallinen tunnuslause on ollut yhtenä heraldisena elementtinä vaakunan yhteydessä, ja 30. kesäkuuta 2017 saakka se oli painettu yhden kruunun kolikkoon. Kolikon uudessa versiossa ei ole tunnuslausetta. Kustaa III oli ensimmäinen kuningas, jonka tunnuslause oli ruotsinkielinen. Vielä Aadolf Fredrikin aikaan hallitsijoiden motto oli latinankielinen ja ruotsinkielinen, tai esimerkiksi Kustaa II Aadolfin tapauksessa saksankielinen. Norjan ja Ruotsin välisen liiton purkamisen seurauksena Oskar II joutui muuttamaan tunnuslausettaan vuonna 1905. == Tunnuslauseet == Lähde: Hallitsija Valtakausi Kuninkaallinen tunnuslause Suomennos Vaasa-suku Kustaa Vaasa 1521–1560 All makt är av Gud ”Kaikki voima on Jumalasta” Erik XIV 1560–1568 Gud giver åt vem Han vill ”Jumala antaa kelle haluaa” Juhana III 1568–1592 Gud vår beskyddare ”Jumala suojelijamme” Sigismund III Vaasa 1592–1599 För rätten och folket ”Oikeudelle ja kansalle” Kaarle IX 1599–1611 Gud min tröst ”Jumala lohtuni” Kustaa II Aadolf 1611–1632 Med Gud och segrande vapen ”Jumalan ja voittoisten aseistusten kanssa” Kristiina 1632–1654 Visheten är rikets stöd ”Viisaus on valtakunnan tuki” Pfalzilainen suku Kaarle X Kustaa 1654–1660 I Gud mitt öde – Han skall göra det ”Jumalassa kohtaloni – Hän tehköön sen” Kaarle XI 1660–1697 Herren är vorden min beskyddare ”Jumalasta on tullut suojelijani” Kaarle XII 1697–1718 Med Guds hjälp ”Jumalan avun kanssa” Ulriika Eleonoora 1719–1720 I Gud mitt hopp ”Jumalassa toivoni” Hessen-suku Fredrik I 1720–1751 I Gud mitt hopp ”Jumalassa toivoni” Holstein-Gottorp-suku Aadolf Fredrik 1751–1771 Statens välfärd, min välfärd ”Valtion hyvinvointi, (on) minun hyvinvointini” Kustaa III 1771–1792 Fäderneslandet ”Isänmaa” Kustaa IV Aadolf 1792–1809 Gud och folket ”Jumala ja kansa” Kaarle XIII 1809–1818 Folkets väl min högsta lag ”Kansan hyvinvointi on minun hyvinvointini” Bernadotte-suku Kaarle XIV Juhana 1818–1844 Folkets kärlek min belöning ”Kansan rakkaus (on) lahjani” Oskar I 1844–1859 Rätt och sanning ”Oikeus ja totuus” Kaarle XV 1859–1872 Land skall med lag byggas Oskar II 1872–1905 (Ruotsi-Norjan kuninkaana) Brödrafolkens väl ”Veljeskansan hyvinvointi” Oskar II 1905–1907 (Ruotsin kuninkaana) Sveriges väl ”Ruotsin hyvinvointi” Kustaa V 1907–1950 Med folket för fosterlandet ”Kansan kanssa isänmaalle” Kustaa VI Aadolf 1950–1973 Plikten framför allt ”Velvollisuus ennen kaikkea” Kaarle XVI Kustaa 1973– För Sverige – i tiden ”Ruotsille – aikojen kanssa” == Lähteet == Luokka:Tunnuslauseet Luokka:Ruotsin hallitsijat
Waiphot Phetsuphan

Waiphot Phetsuphan (, 27. maaliskuuta 1942 Thaimaa – 12. tammikuuta 2022สิ้นตำนานครูเพลงดัง ไวพจน์ เพชรสุพรรณ ศิลปินแห่งชาติเสียชีวิตอย่างสงบ) oli thaimaalainen laulaja. Hän on laulaja elokuvissa Taeng Tao Tai, Bang Som Bat, Dan Dai Ai Aod ja La Nong Pai Vietnam.สลักชื่อ'ครูพงษ์ศักดิ์'ไว้บนแผ่นดินลูกทุ่งประวัติ ฮือฮา ญาติเชิญ ‘ไวพจน์’ ร้องเพลงในงานศพ ตามคำสั่งเสียของผู้ตาย == Diskografia == === Studioalbumit === * Fang Khaw Thit Kaew (ฟังข่าวทิดแก้ว) * Taeng Thao Tay (แตงเถาตาย) * Bang Som Bat (แบ่งสมบัติ) * Salawan Ram Wong (สาลวันรำวง) * Yaak Ruai Ma Thang Nee (อยากรวยมาทางนี้) * La Nong Pai Vietnam (ลาน้องไปเวียดนาม) * Nak Sang Seeka (นาคสั่งสีกา) == Viitteet == Luokka:Thaimaalaiset näyttelijät Luokka:Thaimaalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Luukinjärvi

Luukinjärvi () on järvi koillisessa Espoossa Espoonjoen valuma-alueella. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Luukissa. Sen naapurijärviä ovat Myllyjärvi pohjoisessa ja Kalajärvi kaakossa. Järvien välistä kulkee Vihdintie.Luukinjärvi Espoon karttapalvelussa Luukinjärven keskisyvyys on vain 160 senttimetriä. Koillisosan keskisyvyys on alle 150 senttimetriä. Rannat ovat paikka paikoin jyrkkiä kalliorantoja. Järvi on kirkas, mutta humuspitoinen. Kokonaisfosforipitoisuutensa (26-47 µg/l) perusteella järvi on luokiteltu reheväksi. Talvisin sitä on vaivannut huomattava happivajaus. Pinta-alan ja keskisyvyyden pohjalta Luukinjärven vesitilavuus on vain noin 430 000 kuutiometriä. Luukinjärven etelä- ja keskiosassa kasvaa jonkin verran ilmaversoiskasvillisuutta, kuten järviruokoa ja osmankäämiä. Luukinjärven rantamilla kasvaa muun muassa raate, nevaimarre, luikka ja ratamosarpio. Rannoilla on rakennuksia harvakseltaan ja järven pohjoispuolitse kulkee Vihdintie. Koillisosan matala lahti on kasvillisuudeltaan runsas, siellä viihtyy muun muassa järviruoko ja järvikaisla. Lahti on lähes kauttaaltaan kelluslehtisen kasvillisuuden valtaama, muun muassa lummetta on laajalti. Koillisosan rannat ovat soistuneet. Luukinjärven koillisosa on luokiteltu paikallisesti arvokkaaksi lintulahdeksi. Luukinjärven kalakanta on hyvä, ja järveen istutettu kalaa. Luukkaan ulkoilualue rajoittuu kaakossa Luukinjärveen, jonka rannalla siellä on uimaranta. Luukinjärven pohjoispuolella sijaitsee Luukinjärven rantametsän luonnonsuojelualue. == Lähteet == Luokka:Espoon järvet Luokka:Luukki Luokka:Espoonjoen vesistö
Lilla Pentala

Lilla Pentalan on metsäinen saari lounaisessa Espoossa Pentalan saaren pohjoispuolella. Virallisessa kaupunginosajaossa Lilla Pentala kuuluu Suvisaaristoon. Lilla Pentalan ja Pentalan välissä on Kuggsund-niminen salmi. Lilla Pentalan itäpuolella sijaitsee pieni Lillpentalakobben, pohjoispuolella on Soukan Svartholmen.Lilla Pentala Espoon opaskartalla Lilla Pentalan rantaviivan pituus on noin 1 650 metriä. Saari on kaavoitettu kiinteistöiksi, vuonna 2009 niitä oli seitsemän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi *Lilla Pentala, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength *Foreca: Sää Lilla Pentala, Espoo Luokka:Espoon saaret Luokka:Suvisaaristo
Shantae

Shantae on WayForward Technologiesin kehittämä tasohyppelypelisarja. Sarjan päähahmo on Shantae, joka on puoli-jinni. == Pelit == === Shantae === Sarjan ensimmäinen peli Shantae on WayForward Technologiesin kehittämä ja Capcomin julkaisema. Se julkaistiin aluksi Gameboy Colorille vuonna 2002 ja uudelleenjulkaistiin Nintendo 3DS:n eShoppiin 18. heinäkuuta 2013. === Shantae: Risky’s Revenge === Sarjan toinen peli Shantae: Risky’s Revenge julkaistiin Nintendo DSi:lle vuonna 2010. Peli on sen jälkeen portattu iOS:lle, Windowsille, PlayStation 4:lle ja Wii U:lle. === Shantae and the Pirate’s Curse === Kolmas peli Shantae and the Pirate’s Curse julkaistiin Nintendo 3DS:lle Wii U:lle vuonna 2014 ja sen jälkeen useille muille alustoille. === Shantae: Half-Genie Hero === Sarjan neljäs peli Shantae: Half- Genie Hero julkaistiin vuonna 2016 Wii U:lle, PlayStation 4:lle, PlayStation Vitalle, Windowsille ja Xbox Onelle. === Shantae and the Seven Sirens === Viides peli sarjassa julkistettiin maaliskuussa 2019 julkaistavaksi vuonna 2019 Windowsille, Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle, Xbox Onelle ja Apple Arcadelle. Peli tunnettiin aluksi nimellä Shantae 5, mutta myöhemmin pelin virallisen nimen paljastatettiin olevan Shantae and the Seven Sirens. == Lähteet == Luokka:Videopelisarjat
Louise Day Hicks

Anna Louise Day Hicks (16. lokakuuta 1916 Boston, Massachusetts – 21. lokakuuta 2003 Boston, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko. Hänet tunnettiin erityisesti Bostonin julkisten koulujen rotuerottelun lakkauttamisen vastustajana. Hicks oli pitkään Bostonin koululautakunnan ja kaupunginvaltuuston jäsen. Vuosina 1971–1973 hän edusti Massachusettsin 9. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Dieter Dierks

Dieter Dierks (s. 9. helmikuuta 1943 Stommeln, Länsi-Saksa) on saksalainen äänisuunnittelija, tuottaja, musiikin kustantaja ja studion omistaja, josta tuli tunnettu Scorpionsin tuottajana vuosien 1975 ja 1988 välillä. Vuosina 1969 ja 1975 Dierks tuotti saksalaisia krautrock-albumeita. Vuodesta 1975 lähtien hän alkoi saada myös kansainvälisten artistien huomiota studiolleen. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paavo Teittinen

Paavo Teittinen (s. 1987) on suomalainen toimittaja. Hän on työskennellyt Helsingin Sanomissa vuodesta 2014 alkaen. Kesäkuussa 2019 Teittiselle myönnettiin Suomen Asianajajaliiton Oikeusteko-palkinto ensimmäisenä median edustajana. Teittinen on opiskellut oikeustiedettä Helsingin yliopistossa ja työskennellyt aiemmin asianajotoimistossa. Vuonna 2020 Teittinen voitti Suuren journalistipalkinnon vuoden juttu -kategoriassa Veijo Baltzarin väärinkäytöksistä kertoneella jutulla. Teittinen sai tutkivan journalismin Lumilapio-palkinnon vuonna 2020 nepalilaisravintoloiden hyväksikäyttöä selvittäneestä jutusta ja uudestaan vuonna 2022 ihmiskaupparikosten tutkinnan ongelmia käsittelevästä juttukokonaisuudesta. Vuonna 2022 hänet valittiin myös vuoden journalistiksi. Lokakuussa 2023 Teittistä vastaan nostettiin syytteet törkeästä kunnianloukkauksesta ja törkeästä yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Syytteen taustalla oli Teittisen kirjoittama Virkamerkin varjossa -artikkeli. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet marraskuussa 2024. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Helsingin Sanomien toimittajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset toimittajat
Copa América 2019

Copa América 2019 oli järjestyksessään 46. Copa América. Turnaus järjestettiin Brasiliassa. Loppuottelussa isäntämaa Brasilia voitti Perun 3–1. == Joukkueet == * * * (isäntä) * (hallitseva mestari) * * (kutsuttu joukkue) * * * * (kutsuttu joukkue) * * == Lohkovaihe == === Lohko A === === Lohko B === === Lohko C === === Lohkokolmosten vertailu === == Pudotuspelivaihe == == Puolivälierät == ===Brasilia vs. Paraguay=== ===Venezuela vs. Argentiina=== ===Kolumbia vs. Chile=== ===Uruguay vs. Peru=== ==Välierät== ===Brasilia vs. Argentiina=== ===Chile vs. Peru=== ==Pronssiottelu== ==Loppuottelu== == Lähteet == 2019 Luokka:Brasilian jalkapallo Luokka:Vuoden 2019 jalkapallo Luokka:Brasilian urheilutapahtumat