EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lauri Sipponen

Lauri Ilmari Sipponen (s. 1969) on suomalainen yritysjohtaja, joka työskenteli yhtiön ensimmäiset 20 toimintavuotta Lidl Suomi Ky:ssä, joista vuodet 2010–2019 yhtiön toimitusjohtajana. Hänet nimitettiin VR Groupin toimitusjohtajaksi heinäkuun alussa 2021. Hänet irtisanottiin huhtikuun alussa 2022. Vuodesta 2020 kevääseen 2023 Lauri Sipponen on toiminut Laitilan Wirvoitusjuomatehdas Oy:n hallituksessa ja VR Groupin jälkeen 2022-2023 yhtiön toimitusjohtajana Nykyisin Lauri Sipponen toimii useamman pörssiyhtiön ja listaamattoman yhtiön hallituksessa ja Saksalais-Suomalaisen Kauppakamarin (DFHK) hallituksessa. Koulutukseltaan Lauri Sipponen kauppatieteiden maisteri Jyväskylän yliopistosta, Ulkomaankaupan yo-merkonomi Vaasasta ja Gross- und Aussenhandelskaufmann Saksasta Kielistä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:VR-Yhtymä Luokka:Vuonna 1969 syntyneet
Monts d'Arrée

Monts d'Arrée () on pienehkö vuoristo läntisessä Ranskassa. Se jakaa Bretagnen länsiosassa olevan Finistèren departementin eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Vuoristo on osa Armorikan massiivia. Vuoriston korkein kohta on Roc'h Ruz, joka on 385 metriä korkea. Vuoristo on usean kunnan alueella, jotka ovat Berrien, Botmeur, Brennilis, Brasparts, Le Cloître-Saint-Thégonnec, Commana, Huelgoat, La Feuillée, Loqueffret, Plounéour-Ménez, Saint-Rivoal ja Sizun. Maisemaltaan vuoristo on hyvin samanlaista kuin Irlannissa ja Walesissä, ja jonka kasvillisuus koostuu pääasiassa nummesta pensaineen ja tiheikköineen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan vuoristot Luokka:Finistère
Johan Olof Reinhold von Törne

Johan Olof Reinhold von Törne (23. kesäkuuta 1849 Lauritsala – 8. huhtikuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen upseeri, pankinjohtaja ja valtiopäivämies.Geni: Johan Olof Reinhold von Törne Viitattu 1.7.2021. Von Törnen vanhemmat olivat eversti Johan Ulrik von Törne ja Fredrika Juliana von Essen ja puoliso vuodesta 1879 Olga Elisabet Alexandrine von Knorring, senaattori Eugen von Knorringin tytär. Per Olof von Törne, Carl von Törne ja Bengt von Törne olivat heidän poikiaan. Von Törne suoritti Haminan kadettikoulun ja tuli vänrikkinä sotapalvelukseen 1869, mutta erosi palveluksesta aliluutnanttina 1874. Hän oli sitten pankinjohtaja Viipurissa ja Helsingissä.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten von Törne nr 1857, Tab 6 Viitattu 1.7.2021. Von Törne oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1891, 1894 ja 1899.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Storviken

Storviken on järvi Lemlandissa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 11 kilometriä kaakkoon.Storviken, vakavesi, LemlandStorviken. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. == Maantiede == Storvikenin pituus etelästä pohjoiseen on 400 metriä, leveys lännestä itään on 340 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Lemlandin pääsaaren länsirannalla, sen lounaispuolella sijaitsee Hamnfjärden, joka on Ahvenanmeren lahti. Lemlandiin kuuluu noin 800 neliökilometriä Ahvenanmerta. Storvikenin rannat ovat osin soistuneet, Storvikenin ja Hamnfjärdenin välisellä kannaksella on asutusta. Storvikeniin virtaa laskuoja pohjoisesta peltomaan halki ja idästä metsämaan halki. Storvikenin etelärannalta lähtee laskuoja Mörkö sundiin, joka on salmi Lemlandin pääsaaren ja Mörkön välissä sijaitseva salmi. Storviken (94.110.1.011) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Lounaiseen saaristoalueeseen kuuluu seitsemäntoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Kungsöfjärden, Byträsk ja Storviken ovat laajimmat.Ahvenanmaan lounainen saaristoalue (94.11). Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. Lemlandin alueella sijaitsee neljätoista järveä, joista Västerviken on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Byträsk ja Storviken.Lemland. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. == Lähteet == Luokka:Lemlandin järvet
Cherokeen piirikunta (Pohjois-Carolina)

Cherokeen piirikunta () on Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 28 612 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Murphyn kunta. Piirikunta on perustettu 1839. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pohjois-Carolinan piirikunnat
Storträsk (Finström)

Storträsk on rantaviivaltaan epämääräinen järvi Finströmissä Ahvenanmaan keskiosassa. Sen pinta-ala on 60 hehtaaria; ranta20-menetelmällä pinta-ala on 80 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 14 kilometriä pohjoiseen.Storträsk, vakavesi, FinströmStorträsk. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. == Maantiede == Storträskin pituus etelästä pohjoiseen on noin 1,6 kilometriä. Järven leveys on noin puoli kilometriä. Saaria ja luotoja on muutama. Storträskin rannat ovat soistuneet. Järveen virtaa noin 300 metriä pitkä laskuoja lännestä Västerträskistä. Storträskin itäpuolella sijaitsee Länabba träsk. Storträsk (82.A38.1.001) kuuluu kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen 82.038A. Päävesistö on Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan vesistö (82). Alueeseen 82.038A kuuluu Storträskin ohella Västerträsk ja Koträsk.Ahvenanmaalla (82.038A). Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. Finströmin Storträsk on toiseksi laajin Suomen yhdestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta Storträskistä.Storträsk. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. == Lähteet == Luokka:Finströmin järvet
Dreyer

Dreyer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Anders Dreyer (s. 1998), tanskalainen jalkapalloilija * Carl Th. Dreyer (1889–1968), tanskalainen elokuvaohjaaja * Dave Dreyer (1894–1967), yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti * Günter Dreyer (1943–2019), saksalainen egyptologi * Johan Dreyer (1852–1926), tanskalais-brittiläinen tähtitieteilijä * Malu Dreyer (s. 1961), saksalainen poliitikko * Max Dreyer (1862–1946), saksalainen kirjailija.
Grönviks bäcken

Grönviks bäcken on järvi Kökarissa Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 55 kilometriä itäkaakkoon.Grönviks bäcken, vakavesi, KökarGrönviks bäcken. Järviwiki. Viitattu 15.6.2021. == Maantiede == Grönviks bäcken sijaitsee Kökarin pääsaaren länsirannikolla, vain muutaman kymmenen metrin levyinen kannas erottaa sitä Grönvikistä, joka on pieni merenlahti. Järven pituus kaakosta luoteeseen on 240 metriä. Järveä ympäröi kallioinen metsämaa, länsirannalla on pientaloja. Saaria ei ole. Grönviks bäckenin pohjoispuolella sijaitsee kaksi nimetöntä lampea, myös eteläpuolella sijaitsee vähäinen lampi. Grönviks bäcken on pienin Kökarin kolmesta järvestä. Kaksi muuta ovat nimetön järvi (92.310.1.015) Ubbenholman saarella ja Oppsjön runsas kilometri Grönviks bäckenistä itään.Kökar. Järviwiki. Viitattu 15.6.2021. Grönviks bäcken (92.412.1.005) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Kaakkoisella saaristoalueella on kuusi järveksi luokiteltua vakavettä: Oppsjön, Fladan, Insjön, Självik, Grönviks bäcken ja Finholms strömmen.Ahvenanmaan kaakkoinen saaristoalue (92.412). Järviwiki. Viitattu 15.6.2021. == Lähteet == Luokka:Kökarin järvet
Sonröda träsk

Sonröda träsk on järvi Saltvikin ja Sundin rajalla Ahvenanmaan itäosassa. Sen pinta-ala on 42,5 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 22 kilometriä pohjoiskoilliseen. Valtaosa altaasta on Sundin alueella, pohjoisosa on Saltvikin alueella.Sonröda träsk. Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. == Maantiede == Sonröda träskin pituus lounaasta koilliseen on 1,3 kilometriä. Järven levein kohta on noin puoli kilometriä. Saaria ei ole. Järveä reunustaa suurelta osin metsämaa, pohjoisessa on myös kulttuurimaisemaa. Itäisen rannan Björnödabergen kohoaa noin 50 metriä merenpinnan yläpuolella, eli lähes saman verran järven pinnan yläpuolelle. Björnödabergenin itäpuolisen Kvärsjön korkeustaso on 20,3 metriä mpy. Sonröda träskiin virtaa laskuoja koillisesta Askarträskistä, jonne etäisyys on noin 300 metriä. Askar träskin korkeustaso on metrin Sonröda träskiä ylempi. Sonröda träskin eteläkolkasta lähtee laskuoja Björby träskiin, jonne etäisyys on noin 200 metriä. Björby träskin korkeustaso on 0,1 metriä Sonröda träskiä alempi. Sonröda träskin pohjoispuolella sijaitsee Syllöda träsk ja lounaispuolella Ryssböle träsk. Runsas kilometri etelään sijaitsee Ahvenanmaan maakuntajärvi Östra och Västra Kyrksundet. Sonröda träsk (82.A44.1.005) kuuluu vesistöalueeseen 82.044A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueeseen 82.044A kuuluu yksitoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Östra och Västra Kyrksundet on laajin. Toiseksi laajin on Sonröda träsk, kolmanneksi laajin on Syllöda träsk ja neljänneksi laajin Storträsket.Ahvenanmaalla (82.044A). Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. Sundin kahdeksastatoista järvestä Sonröda träsk on laajin Östra och Västra Kyrksundetin jälkeen. Kolmanneksi laajin on Mösjö, joka sijaitsee Sonröda träskin koillispuolella.Sund. Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. == Lähteet == Luokka:Saltvikin järvet Luokka:Sundin järvet
Carl Alfred Uggla

Carl (Karl) Alfred Uggla (1. syyskuuta 1831 Lapinjärvi – 23. helmikuuta 1912 Turku) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Carl Alfred Uggla Viitattu 1.7.2021. Kapteeni Ugglan vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni Karl Erik Uggla ja Gustava Amalia Charlotta Jack ja puoliso vuodesta 1876 Hedvig Margareta Emilia Tallqvist (k. 1933). Uggla palveli 1850-luvulla aliluutnanttina Suomen ruotujakoisessa 3. Oulun Tarkk'ampujapataljoonassa.Pohjan Prikaatin kilta: Karl Alfred Uggla Viitattu 1.7.2021. Myöhemmin hän toimi rautateiden palveluksessa, muun muassa Pietarin Suomen aseman päällikkönä, samoin kuin sotakomisariona Turussa. Uggla oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1897 ja 1899.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1831 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Mösjö

Mösjö on järvi Saltvikin ja Sundin rajalla Ahvenanmaan itäosassa. Sen pinta- ala on 24,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 24 kilometriä pohjoiskoilliseen. Altaan eteläosa on Sundin alueella, pohjoisosa Saltvikin alueella.Mösjö. Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. == Maantiede == Mösjön pituus etelästä pohjoiseen on 1,5 kilometriä. Järven leveys lännestä itään on 100–200 metriä. Saaria ei ole. Järveä reunustaa suurelta osin metsämaa, etelässä ja pohjoisessa avautuu vainioita. Mösjön kaakkoinen ranta on jyrkkä, 40 metrin korkeuskäyrä kulkee noin 20 metrin päässä rantaviivasta. Dragödaberget järven itärannalla kohoaa yli 60 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 60 metriä Mösjön pinnan yläpuolelle. Mösjötä ympäröi pienten järvien alue: lännessä on Askarträsk, etelässä Kvärsjö, kaakossa Borgsjö, koillisessa Mora träsk ja luoteessa Kolmilan. Mösjöhön virtaa laskuoja kaakosta, Mösjön pohjoisrannalta lähtee laskuoja Mora träskiin. Mösjö (82.A42.1.003) kuuluu vesistöalueeseen 82.042A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueeseen 82.042A kuuluu Mösjön lisäksi Moraträsk ja Tjärnan.Ahvenanmaalla (82.042A). Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. Sundin kahdeksastatoista järvestä Mösjö on kolmanneksi laajin. Neljänneksi laajin on Storträsket Mösjön kaakkoispuolella.Sund. Järviwiki. Viitattu 16.6.2021. == Lähteet == Luokka:Saltvikin järvet Luokka:Sundin järvet
Aleksandr Barantsev

Aleksandr Pavlovitš Barantsev (, 20. huhtikuuta 1931 Prääsän piirin Pyhäjärven kyläneuvoston Peldoisen kylä – 14. heinäkuuta 2012) oli karjalainen lyydiläismurteiden tutkija. Barantsev syntyi karjalaiseen talonpoikaisperheeseen. Oltuaan toisen maailmansodan aikana evakossa perhe asettui vuonna 1945 Petroskoihin. Aleksandr opiskeli arkkitehtuuri- ja rakennusopistossa ja työskenteli asevelvollisuuden suorittamisen jälkeen rakennusalalla. Vuonna 1956 hän pääsi opiskelemaan Petroskoin yliopiston suomalais-ugrilaiselle osastolle ja valmistui vuonna 1961. Yliopistosta valmistuttuaan Barantsev suoritti jatko-opintoja ja työskenteli Neuvostoliiton tiedeakatemian Karjalan filiaalin kielen, kirjallisuuden ja historian instituutissa vuodesta 1963. Hän puolusti lyydiläismurteiden fonologiaa käsittelevää kandidaatinväitöskirjaansa ja valmistui filologian kandidaatiksi vuonna 1972. Barantsev julkaisi viitisenkymmentä artikkelia sekä kotikylänsä lyydiläismurteen näytekokoelman. Hän osallistui myös karjalan, vepsän ja saamen murteiden vertailevan sanakirjan laatimiseen. ==Lähteet== Luokka:Karjalaiset henkilöt Luokka:Neuvostoliittolaiset tieteilijät Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Mora träsk

Mora träsk on järvi Saltvikissa Ahvenanmaan itäosassa. Sen pinta-ala on 36,75 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 26 kilometriä pohjoiskoilliseen.Mora träsk. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. == Maantiede == Mora träskin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 1,4 kilometriä. Järvi jakautuu lounaiseen ja koilliseen altaaseen, joita yhdistää noin 80 metriä leveä salmi. Järven koilliskolkassa sijaitsee noin kolmen hehtaarin laajuinen Moraholmen. Mora träskin rannat ovat pääosin metsämaata, eteläinen ranta kohoaa melko jyrkästi. Järven lounaispuolisen Morabergetin korkeustaso on yli 60 metriä mpy. Mora träskin koillisrannalta lähtee noin 700 metriä pitkä laskuoja Nötvikeniin, joka on Saaristomeren kapea ja mutkainen lahti. Mora träsk (82.A42.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.042A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueen 82.042A järvet ovat Mora träsk, Mösjö ja Tjärnan.Ahvenanmaalla (82.042A). Järviwiki. Viitattu 18.6.2021. == Lähteet == Luokka:Saltvikin järvet
Krogarviken

Krogarviken on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,93 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 26 kilometriä luoteeseen ja Tukholmasta 130 kilometriä koilliseen.Krogarviken, vakavesi, EckeröKrogarviken. Järviwiki. Viitattu 18.6.2021. == Maantiede == Krogarviken mainitaan Suomen läntisimmäksi järveksi.Inre fjärden (94.210.1.002). Järviwiki. Viitattu 18.6.2021. Sen länsipuolella sijaitsee useita alle hehtaarin laajuisia lampia, kuten nimetön lampi Enskärin saarella kaksitoista kilometriä Krogarvikenistä länteen. Krogarvikenin pituus lounaasta koilliseen on 220 metriä. Järven etelä- ja itäranta on soistunut, saaria ei ole. Lounaiselta rannalta lähtee noin 70 metriä pitkä laskuoja Ahvenanmereen. Krogarvikenin pohjoispuolella sijaitsee Västra Insjön ja Östra Insjön. Luoteispuolella on Eckerön satama ja idässä asutusta. Päätie 1 kulkee Krogarvikenin eteläpuolitse. Krogarviken (94.110.1.003) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Lounaiseen saaristoalueeseen kuuluu seitsemäntoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Kungsöfjärden, Byträsk ja Storviken ovat laajimmat.Ahvenanmaan lounainen saaristoalue (94.11). Järviwiki. Viitattu 18.6.2021. == Lähteet == Luokka:Eckerön järvet
Ansaririkkalude

Ansaririkkalude eli kesärikkalude (Orius majusculus) on nokkaluteiden heimoon kuuluva ludelaji. Se on pituudeltaan 2,6–3,0 millimetriä pitkä ja sen tummanruskeat siivet ovat tyviosastaan vaaleat. Lajia esiintyy vakiintuneesti eteläisessä Suomessa ja se on luokiteltu maassa elinvoimaiseksi lajiksi. Ansaririkkaludetta esiintyy maailmalla lähinnä Euroopassa. Ansaririkkalude tunnetaan puutarhaviljelyssä paremmin kaupallisella nimellä kesärikkalude. Ansaririkkalude käyttää ravintonaan siitepölyä ja ruohovartisilla kasveilla eläviä selkärangattomia. Kasvihuoneissa sitä käytetään ripsiäisten torjunnassa. Ansaririkkalude saalistaa ainakin salaatin kahta merkittävää tuholaista: salaattikirvaa (Nasonovia ribisnigri) ja kalifornianripsiäistä (Frankliniella occidentalis).Minna Pajunen: Salaattikirvan biologisen torjunnan tehostaminen kasvihuoneviljelyssä, Hämeen ammattikorkeakoulu opinnäytetyö, Lepaa, puutarhatalous, syksy, 2019 (pdf) Ansaririkkalude saalistaa myös monia muita lajeja.Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Orius majusculus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Ansaririkkalude (Orius majusculus) *iNaturalist: Ansaririkkalude (Orius majusculus) *UniProt: Taxonomy - Orius majusculus *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Orius majusculus Luokka:Luteet
Munsaari

Munsaari on saari Kotkassa Ruonalan kaupunginosassa. Se sijaitsee Mussalon ja Hovinsaaren välissä. Munsaareen on tieyhteys, joka alkaa Ruonalan kirkon kohdalta ja päättyy tien päässä olevaan kääntöpaikkaan, jonka yhteydessä on bussipysäkki. Tien pituus on yksi kilometri ja se on Munsaaren ainoa asfaltoitu tie. Päätien lisäksi Munsaaressa on kapeita hiekkakujia, joiden varrella on vanhoja puutaloja. == Lähteet == Luokka:Kotkan saaret
Pyhä Rosalia

Pyhä Rosalia (n. 1130 Palermo, Sisilia – n. 1160 Monte Pellegrino, Italia) oli pyhimys, erakko ja ihmeidentekijä joka tunnettiin katumuselämänsä ankaruudesta. Nainen oli Sinibaldin ja Quisquinan tytär ja polveutui Kaarle Suuresta. Hänen kerrotaan nuoruudessaan jättäneen kotinsa ja piiloutuneen luolaan lähellä Bivonaa ja myöhemmin toiseen Monte Pellegrinossa lähellä Palermoa, jossa hän kuoli ja hänet haudattiin. Pyhimys ehti viettää 16 vuotta Monte Pellegrinossa ja kuoli 30-vuotiaana. Vuonna 1624 hänen jäännöksensä löydettiin ja tuotiin Palermon katedraaliin. Hän on seuraavien Italian paikkojen suojeluspyhimys: Baucina, Benetutti, Bivona, Campofelice di Roccella, Delia, Isola delle Femine, Lentiscosa, Palermo, Pegli, Racalmuto, San Mango Cilento, Santo Stefano Quisquina, Sisilia ja Vicari. Paavi Urban VIII laittoi hänen nimensä Martyrologium Romanumiin ja naisen juhlapäivää vietetään 4. syyskuuta. Nainen tunnetaan myös nimellä La Santuzza eli “pieni pyhimys”. == Lähteet == Luokka:Pyhimykset Luokka:Palermon historia
Iina Tarjanne

Margareta Josefina "Iina" Tarjanne (vuoteen 1906 Törnqvist, o.s. Veijola, 8. lokakuuta 1865 Ii – 14. tammikuuta 1942 Helsinki) oli järjestöaktiivi, joka toimi erilaisissa yhdistyksissä ja johtokunnissa Helsingissä 1900-luvun taitteessa, ja oli mukana perustamassa myös Marttaliittoa. Hän oli mukana myös esimerkiksi Suomen Naisyhdistyksen ja Sotilaskotiliiton toiminnassa. Tarjanteen puoliso vuodesta 1891 oli arkkitehti ja rakennusopin professori Onni Tarjanne. Oikeuskansleri Toivo Tarjanne oli heidän poikansa. == Lähteet == ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset yhteiskunta-aktivistit Luokka:Suomalaiset feministit Luokka:Vuonna 1865 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Sielunpelastajat

Sielunpelastajat on Saku Pollarin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2010. Elokuva kertoo Nokialla vuonna 2008 perustetusta karismaattisesta Nokia-missio -herätysliikkestä sekä sen perustajasta Markku Koivistosta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2010 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Sky Brown

Sky Brown (, s. 7. heinäkuuta 2008 Miyazaki, Japani) on brittiläis- japanilainen rullalautailija ja olympiamitalisti, joka edustaa Britanniaa. Aikaisemmin myös Japania edustanut Brown saavutti vuonna 2019 naisten puistokilpailun pronssia São Paulossa järjestetyissä rullalautailun MM- kilpailuissa. Heinäkuussa 2021 hänet valittiin Britannian joukkueeseen Tokion kesäolympialaisiin 2020. Kisojen aikana 13-vuotiaasta Brownista tuli kaikkien aikojen nuorin brittiläinen olympiaurheilija. Hän sijoittui naisten puistokilpailussa kolmanneksi, jolloin hänestä tuli myös Britannian nuorin olympiamitalisti. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset rullalautailijat Luokka:Brittiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 2008 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arne Six

Arne Six (s. 1976 tai 1977) on suomalainen urheiluselostaja, joka on Eurosportin pääselostaja tenniksessä. Six päätyi Eurosportille oma- alotteisuuden kautta: yliopisto-opintojen päätyttyä hän lähetti sähköpostia Eurosportin Suomen-toimitukseen ja tarjoutui tennisselostajaksi. Six teki debyyttinsä Eurosportin selostamossa helmikuussa 2011. Six on valmistunut Turun yliopistosta pääaineenaan yleinen historia. Hänen gradunsa otsikko oli: Tasa-arvoa urheilukentille: Afroamerikkalaiset urheilijat The New York Timesin ja Washington Postin käsittelyssä toisen maailmansodan jälkeen (2011). (2+90 s.).Arne Six Melinda-tietokannassa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karhu (homokulttuuri)

Karhu tarkoittaa homokulttuurissa homo- tai bi-miestä, joka on ulkoiselta olemukseltaan kookas ja karvainen. Karhut ovat yleensä hyvin maskuliinisia, "karhumaisia" miehiä. Termi sai alkunsa 1970-luvun Yhdysvalloissa, mutta tuli yleisesti tunnetuksi vuonna 1987, jolloin Richard Bulger ja Chris Nelsonin perustivat Bear Magazine lehden. Tuolloin homokulttuurissa vallitsi kapeat ulkonäkönormit, joita vastaan karhukulttuuri pyrki taistelemaan. Karhuille esimerkiksi ikä-, paino- ja ulkonäkövaatimuksia tärkeämpää ovat toisten kunnioittaminen ja lämminhenkinen toveruus sekä veljeys. 2000-luvulla karhukulttuuri on alkanut tunnistamaan myös muut kuin cissukupuoliset miehet osaksi yhteisöään. == Sanasto == Karhukulttuuri on peräisin Yhdysvalloista, eikä kaikille kulttuurin termeille ole olemassa varsinaisia suomennoksia. * Cub (suom. pentu) - nuori tai nuoren näköinen karhu * Chub (suom. pullukka) - raskas, ylipainoinen karhu * Otter (suom. saukko) - laiha, siro tai pienirakenteinen karhu * Ursula - lesbo karhu * Panda - aasialaistaustainen karhu * Polar bear (suom. jääkarhu) - vanhempi karhu, jonka karvoitus on harmaantunut * Trans bear (suom. trans karhu) - transsukupuolinen karhu * Wolf (suom. susi) - atleettinen ja lihaksikas karhu == Lähteet == Luokka:Homokulttuuri Luokka:Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kulttuuri
Keminmaan kirjastotalon seinäreliefi

Keminmaan kirjastotalon seinäreliefi on kuvanveistäjä Ensio Seppäsen suunnittelema isokokoinen pronssinen reliefi Keminmaalla. Teos on paljastettu uuden kirjaston pääsisäänkäynnin yläpuolelle 14. kesäkuuta 1981. Reliefi kuvaa Keminmaan kunnan menneisyyttä ja tulevaisuudenuskoa. Teos jakaantuu kolmeen osaan. Vasemmanpuoleinen osa kuvaa kunnan historiaa alkaen siitä, kun hämäläiskalastajat saapuivat Kemijokisuulle 1100-luvulla. Historiasta on poimittu myös Kemijoen uitto, maanviljely ja sitä edeltänyt raivaajien työ. Myös varhaista asutusta on kuvattu reliefin vasemmanpuoleisessa osassa. Teoksen keskiosan sanotaan kuvaavan voimaa ja valoa. Osan aiheita ovat sähköä tuottava Kemijoki, tieto ja tiedonvalo. Tulevaisuutta kuvaa tietoa ja taitoa janoava tyttöhahmo. Reliefin oikeanpuoleisessa osassa kuvataan kunnan voimakasta teollistumista ja kaivostoimintaa. Teos on korkeudeltaan yli kolme metriä ja pituudeltaan yli kuusi metriä. Reliefillä on syvyyttä yli metri ja se painaa noin 3 000 kiloa. thumb|left|upright=2|Keminmaan kirjastotalon seinäreliefi. thumb|upright|Reliefin syvyys on noin yksi metri. == Lähteet == Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Keminmaan kulttuuri
Miehen kuva (vuoden 2010 elokuva)

Miehen kuva on Visa Koiso-Kanttilan ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2010. Elokuva on viimeinen osa Koiso-Kanttilan miehiä ja poikia käsittelevästä dokumenttielokuvatrilogiasta, jonka muut osat ovat Isältä pojalle (2004) ja Talvinen matka (2007). Elokuva on henkilödokumentti Kalle Rissasesta, joka on yksinhuoltaja. Temaattisesti elokuva käsittelee miesten suhdetta naisiin, lapsiin ja alkoholiin. Elokuvassa Kalle huomaa olevansa saman ikäinen kuin hänen isänsä oli silloin kun hän teki itsemurhan. Kalle haluaa välttää isänsä kohtalon ja päättää keskustella ihmisten kanssa, jotka tunsivat hänen isänsä ja olivat tekemisissä hänen kanssaan ennen itsemurhaa. == Palkinnot ja ehdokkuudet == * Visa Koiso-Kanttila voitti elokuvasta vuonna 2010 Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan jakaman Miehen työ -palkinnon. * Elokuva sai kunniamaininnan vuonna 2011 Jyväskylässä järjestettävillä Arktisen Upeeta -elokuvajuhlilla. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2010 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Torsten Johan Aminoff

Torsten Johan Aminoff (24. huhtikuuta 1847 Helsinki – 3. helmikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Aminoff Torsten Johan Viitattu 2.7.2021. Aminoffin vanhemmat olivat professori Germund Fredrik Aminoff ja Beata Sofia von Essen. Aminoff tuli ylioppilaaksi 1865 ja valmistui filosofian maisteriksi 1871 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1876, varatuomarin arvon hän sai 1877. Aminoff oli Keisarillisen Suomen senaatin siviilitoimituskunnan esittelijäsihteeri 1887–1903. Valtioneuvoksen arvon hän sai 1894. Arvo kuului viidenteen luokkaan keisarillisen Venäjän rankijärjestelmässä. Aminoff oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1897.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707. == Kunnianosoitukset == * Pyhän Stanislauksen ritarikunta kolmannen luokan risti (1885) * Pyhän Stanislauksen ritarikunta toisen luokan risti (1891) * Pyhän Annan ritarikunta toisen luokan risti (1898) * Valtioneuvos (Venäjän keisarikunta, 1894) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Kálmán Mikszáth

Kálmán Mikszáth (1847 Szklabonya, Unkari – 1910 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kirjailija. Hän oli varhaisia realismin edustajia Unkarin kirjallisuudessa. Hän oli juristi, työskenteli myös toimittajana ja oli parlamentin jäsen vuodesta 1887. Mikszáth kuvaa humoristisesti Unkarin keskiluokkaa ja kansanelämää. ==Suomennetut teokset== * Kunnon kansalaisia (A jó palócok), suom. Niilo E. Wainio, Pori: Adolf Allardt, 1888 Teos verkossa * Tarinoita, suom. Niilo E. Wainio, Porvoo: WSOY 1891 * Pyhän Pietarin sateenvarjo: kertomus Ylä-Unkarista 1–2 (Szent Péter esernyője), suom. Niilo E. Wainio, Helsinki: Kansa 1912 * Kerjäläisteinit (A két koldusdiák), suom. Matti Kivekäs, Jyväskylä: Gummerus 1913 * Kálmán Mikszáth ja Ferenc Herczeg: Unkarilaisia kertomuksia, suom. Salu Latvala, Kuopio: Kuopion uusi kirjapaino 1913 * Besztercen valloitus: kertomus yltiöpäisestä ihmisestä (Beszterce ostroma), suom. Eemeli Jaakkola, Hämeenlinna: Karisto 1915 Sarja: Kariston 1 markan romaaneja, 3 * Taikaviitta (A beszélő köntös), suom. Urho Kivimäki, Hämeenlinna: Karisto 1917 Sarja: Kariston 1 markan romaaneja 22 * Vanha heittiö (A vén gazember), suom. Yrjö Liipola, Helsinki: Otava 1922 Sarja: Tähtisarja, 17 * Rakastunut luutnantti (Prakovszky, a siket kovács), suom. Hemminki Karjalainen, Hämeenlinna: Karisto 1923. Sarja: Kariston romaanisarja, 9 * Miehetön kylä (Szelistye), suom. Toini Kivimäki, Hämeenlinna: Karisto 1929. Sarja: Viiden markan romaaneja, 2 * Mauri Jokai: elämäkerta, suom. Niilo E. Wainio, Porvoo: WSOY 1935 * Ihmeellinen avioliitto (Különös házasság), suom. Laura Koivisto, Turku: Kirja-Sampo 1945 * Tyttö kierroksessa (A Noszty fiú esete Tóth Marival!), suom. Sole Kallioniemi, Turku: Aura 1946 ;Novellit * Pali Szücsin onni, suom. Salu Latvala, teoksessa Sukukansojen novelleja, toim. Juha Rikama, Marja-Leena Tuurna, WSOY 1985 Sarja: Koulun peruskirjasto: 60 ISBN 951-0-12781-7 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Alexander Sebastian Ehrnrooth

Alexander Sebastian Ehrnrooth (20. heinäkuuta 1852 Brest-Litovsk – 29. lokakuuta 1902 Porvoo) oli suomalainen eversti ja valtiopäivämies. Ehrnroothin vanhemmat olivat kapteeni Carl Johan Sebastian Ehrnrooth ja Maria Baranovski- Grzymala ja puoliso vuodesta 1880 Helena Sofia Ehrnrooth (k. 1916), kenraaliluutnantti Gustaf Robert Ehrnroothin tytär. Alexander Sebastian Ehrnrooth oli oppilas Pavlovin sotilasopetuslaitoksessa elokuusta 1869. Palveltuaan vänrikkinä henkivartioväen 3. Suomen tarkk'ampujapataljoonassa kesästä 1871 hän erosi palveluksesta kesällä 1876 ja siirtyi sotilastehtäviin Serbiaan, jossa hän yleni kapteeniksi ja tuli Takovan ritarikunnan jäseneksi. Joulukuussa 1876 Ehrnrooth palasi kuitenkin vänrikkinä entiseen joukko- osastoonsa, aliluutnantiksi hän yleni seuraavana vuonna. Ehrnrooth osallistui Turkin sotaan vuosina 1877–1878, yleni luutnantiksi 1881, alikapteeniksi 1885, kapteeniksi 1890 ja everstiksi 1897. Huhtikuusta 1899 syyskuuhun 1902 hän toimi 4. Oulun Tarkk'ampujapataljoonan päällikkönä.Pohjan Prikaatin kilta: Alexander Sebastian Ehrnrooth Viitattu 2.7.2021. Ehrnrooth oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1897.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1852 syntyneet Luokka:Vuonna 1902 kuolleet
Isäni tähtien takaa

Isäni tähtien takaa on Einari Paakkasen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016. Elokuva on henkilödokumentti ohjaaja Paakkasen isästä Veikosta sekä kuvaus isän ja pojan välisestä suhteesta. Einarin lapsuudessa Veikko kävi henkisen tiedon kurssilla, jonka jälkeen hän alkoi omien sanojensa mukaan kommunikoida avaruusolentojen kanssa ja välittää heiltä viestejä automaattikirjoituksen avulla. Kasvettuaan Einari on kuitenkin alkanut epäillä isänsä kertomusten todenperäisyyttä. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Clayn piirikunta (Pohjois-Carolina)

Clayn piirikunta () on Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 11 231 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Hayesvillen kunta. Piirikunta on perustettu 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pohjois-Carolinan piirikunnat
Gustaf Georg Waldemar von Essen

Gustaf Georg Waldemar (Valdemar, Woldemar) von Essen (14. marraskuuta 1851 Helsingin pitäjä – 19. joulukuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.Geni: Gustaf Georg Valdemar von Essen af Zellie Viitattu 2.7.2021. Von Essenin vanhemmat olivat Fredrik Mauritz von Essen ja Elisabet Christina Lovisa Holm ja puolisot vuodesta 1881 Rosa Augusta Sofia Hjelt ja vuodesta 1899 Jenny Fogelberg (k. 1912). Von Essen oli Mustialasta valmistunut agronomi, joka viljeli Malmbyn sukutilaa Helsingin pitäjässä.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten von Essen af Zellie nr 723, Tab 49 Viitattu 2.7.2021. Von Essen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1897.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Monsterit työn touhussa

Monsterit työn touhussa () on Disney+-tilausvideopalveluun julkaistu animaatiosarja, joka toimii jatko-osana elokuvalle Monsterit Oy (2001). Se on Pixarin ensimmäinen yksittäinen kokopitkä animaatiosarja, Buzz Lightyear of Star Commandin oltua Walt Disney Television Animationin kanssa toteutettu yhteistuotanto. Ensimmäisen tuotantokauden jaksot julkaistiin Disney+:aan yksitellen viikoittain Yhdysvalloissa 7. heinäkuuta – 1. syyskuuta 2021 ja Suomessa 25. elokuuta 2021 – 20. lokakuuta 2021. Toisen tuotantokauden jaksot julkaistiin Yhdysvalloissa 5. huhtikuuta – 4. toukokuuta 2024 ja Suomessa 17. huhtikuuta 2024. ==Äänirooleissa== ===Alkuperäiset=== ===Suomenkieliset=== Suomenkielisen version ohjauksesta vastaa Markus Bäckman ja käännöksestä Jukka Jaatinen.Tiedot perustuvat sarjan lopputeksteihin. ==Jaksot== ===Ensimmäinen tuotantokausi (2021)=== |} ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset animaatiosarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset komediasarjat Luokka:Disney+-alkuperäissarjat
Lars Magnus Vladimir Glansenstierna

Lars Magnus Vladimir Glansenstierna (12. lokakuuta 1854 Heinola – 19. kesäkuuta 1906 Irkutsk) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Lars Magnus Vladimir Glansenstjerna Viitattu 2.7.2021. Glansenstiernan vanhemmat olivat Otto Vladimir Glansenstierna ja Ulrika Monto ja puoliso Helena Lagerström. Glansenstierna opiskeli Haminan kadettikoulussa vuodesta 1867, mutta lopetti kurssinsa kesken 1874. Hän oli sitten aliupseeri joukko-osastossa Käkisalmessa ja oppilas sotakoulussa Varsovassa. Vänrikiksi hän yleni sotapalveluksessa 1876 ja aliluutnantiksi 1877. Glansenstierna osallistui Turkin sotaan 1877–1878. Palveluksesta hän erosi luutnanttina helmikuussa 1880, mutta tuli jo seuraavan vuoden syyskuussa uudestaan palvelukseen aliluutnanttina, yleten luutnantiksi 1883, alikapteeniksi 1890 ja kapteeniksi 1897. Erottuaan palveluksesta everstiluutnanttina 1899 Glansenstierna toimi Viipurissa tulkkina ja notaarina, kunnes tuli taas sotapalvelukseen kapteenina siperialaiseen joukko-osastoon 1905 ja yleni everstiluutnantiksi tammikuussa 1906. Hän kuoli Irkutskissa saman vuoden kesäkuussa.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten Glansenstierna nr 1664, Tab 7.5 Viitattu 2.7.2021. Glansenstierna oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1897.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707. Glansenstierna oli aatelissukunsa viimeinen miespuolinen henkilö. Hänen tyttärensä Ingegerd Glansenstierna-Stenvallin (1891–1946) kuollessa jo vuonna 1719 aateloitu Glansenstiernan suku sammui lopullisesti. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1906 kuolleet
Lloyd Glasspool

Lloyd Glasspool (s. 19. marraskuuta 1993 Redditch, Englanti) on brittiläinen tennispelaaja. Nykyisin enimmäkseen nelinpeliä pelaava Glasspool on sijoittunut parhaimmillaan ATP-listalla nelinpelissä sijalle 99 kesäkuussa 2021. Kaksinpelissä hän on ollut korkeimmillaan sijalla 282 heinäkuussa 2016. Glasspool saavutti ensimmäisen ATP-turnausvoittonsa Marseillessa maaliskuussa 2021, kun hän voitti Harri Heliövaaran kanssa loppuottelussa Sander Arendsin ja David Pelin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Brittiläiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksandr Beljakov

Aleksandr Antonovitš Beljakov (, 8. toukokuuta 1905 Vyšni Volotšokin kihlakunnan Jablonkan kylä – 1995) oli tverinkarjalainen karjalan kielen tutkija. Aleksandr Beljakov syntyi karjalaiseen talonpoikaisperheeseen. Hänet on usein sekoitettu veljeensä Aleksei Beljakoviin. Aleksandr kävi keskikoulun, työskenteli maanviljelijänä ja toimi vuosina 1929–1930 alakoulun opettajana. Käytyään kolmekuukautisen opettajien täydennyskurssin ja opiskeltuaan vuoden Tverin finanssi- ja talousteknikumissa, Beljakov lähetettiin vuonna 1931 opiskelemaan Leningradin yliopiston filologiseen tiedekuntaan. Hän osallistui opettajansa Dmitri Bubrihin kanssa tverinkarjalaisen kirjakielen luomiseen, laati alakoulun kieliopin (1934), venäläis-karjalaisen oikeinkirjoitussanakirjan (1935) ja vajaakeskikoulun lukukirjoja (1936–1937). Valmistuttuaan Beljakov suoritti Bubrihin johdolla jatko-opintoja ja toimi Leningradin yliopiston opettajana. Saatuaan jatko-opinnot loppuun hänet lähetettiin vuonna 1940 Karjalan kulttuurin tutkimusinstituuttiin, jossa hän toimi vanhempana tutkijana ja jatkoi työtä kandidaatinväitöskirjansa parissa. Toisen maailmansodan aikana Beljakov oli linnoitustöissä ja perheensä kanssa evakuoituna Altailla, jossa hän työskenteli Oirot-Turan lääketieteellisessä koulussa. Beljakov kutsuttiin vuoden 1942 lopussa puna-armeijaan, mutta hän joutui pian sairaalaan ja sai vapautuksen asepalvelusta. Beljakov palasi sodan jälkeen jatko-opintoihinsa ja väitteli filologian kandidaatiksi Tolmatšin karjalaismurteesta vuonna 1947. Hän muutti samana vuonna takaisin Petroskoihin, jossa hän työskenteli Neuvostoliiton tiedeakatemian kielen, kirjallisuuden ja historian instituutissa ja opetti Petroskoin yliopistossa. Beljakov työskenteli karjalan kielen murrekartaston parissa, julkaisi joukon kotiseutunsa murretta käsitteleviä artikkeleita ja osallistui suomen kieliopin laatimiseen. Ennen jäämistään eläkkeelle vuonna 1965 hän omistautui karjalan murteiden tutkimukselle ja laati karjalan murresanakirjaa. ==Lähteet== Luokka:Karjalaiset henkilöt Luokka:Neuvostoliittolaiset tieteilijät Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Ulsterin piirikunta

Ulsterin piirikunta () on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 177 573 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Kingstonin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1683. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:New Yorkin piirikunnat
Ella Reiman

Ella Reiman (s. 19. lokakuuta 2002 Espoo) on suomalainen pesäpalloilija. Reiman edustaa Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä.https://www.superpesis.fi/joukkueet/naiset/manse-pp-tampere/ Reimanin kasvattajaseura on Roihuttaret. Hän pelaa sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkokentällä kopparina.https://www.mansepp.fi/naisten- pelaajakortti/?pelaaja=ella-reiman Reiman on pelannut urallaan 2. heinäkuuta 2021 mennessä kuusi Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on tuonut neljä juoksua ja kerännyt 19 kärkilyöntiä. Lisäksi hän on pelannut urallaan 37 Ykköspesiksen runkosarjaottelua kasvattajaseurassaan Roihuttarissa. Tilastot päivitetty 2. heinäkuuta 2021. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/component/tilastot/?pelaajaid=9276&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joinvillea borneensis

Joinvillea borneensis on Joinvilleaceae-heimoon kuuluva kasvi, joka voidaan tulkita joko omaksi lajikseen tai havaijinheiniön (Joinvillea ascendens) alalajiksi. Kasvia tavataan Malesiassa Malakan niemimaalla, Sumatran ja Borneon saarilla, Filippiineillä Jololla ja Palawanilla sekä Karoliineilla. == Lähteet == * Stone, B. C., 1982: Nomenclature of Joinvillea (Joinvilleaceae) — Gardens' Bulletin. Singapore 34:2, s. 223–225 (https://www.nparks.gov.sg/sbg/research/publications/gardens-bulletin- singapore/-/media/sbg/gardens-bulletin/4-4-34-2-04-y1981-v34p2-gbs-pg-223.pdf) Luokka:Poales
Diatsolidinyyliurea

Diatsolidinyyliurea (C8H14N4O7) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää säilöntäaineena kosmetiikassa ja biosidinä teollisuudessa. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa diatsolidinyyliurea on väritöntä nestettä. Se liukenee erittäin hyvin veteen. Diatsolidinyyliurea estää bakteerien kasvua, mikä johtuu muun muassa sen hajoamisessa muodostuvasta formaldehydistä. Yhdiste tehoaa sekä grampositiivisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin sekä eräisiin homeisiin. Aine voi aiheuttaa ihon herkistymistä ja kosketusallergiaa. Diatsolidinyyliureaa valmistetaan allantoiinin ja formaldehydin välisellä reaktiolla emäksisissä olosuhteissa. Reaktiossa muodostuu myös imidatsolidinyyliureaa ja muita allantoiinin ja formaldehydin kondensaatiotuotteita. : Diatsolidinyyliureaa käytetään säilöntäaineena esimerkiksi shampoissa, voiteissa ja meikeissä. Teollisuudessa sitä käytetään estämään biofilmin muodostumista sellu- ja metalliteollisuuden prosessivesiin. ==Lähteet== Luokka:Heterosykliset yhdisteet Luokka:Säilöntäaineet
Lina Olenius

Lina Olenius (s. 27. syyskuuta 2001 Järvenpää) on suomalainen pesäpalloilija. Olenius edustaa Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä.https://www.superpesis.fi/joukkueet/naiset/manse-pp-tampere/ Oleniuksen kasvattajaseura on Kinnarin Pesis. Olenius valittiin uransa ensimmäiseen Itä- Länsi-otteluunhttps://www.superpesis.fi/uutiset/naisten-ita-lansi-valinnat- julki-arvo-ottelujoukkueet-uusiutuneet-rajusti-viime-vuodesta/ Hän pelaa sisäpelissä kotiuttajana tai vaihtajana ja ulkokentällä polttolinjassa.https://www.mansepp.fi/naisten-pelaajakortti/?pelaaja=lina- olenius Olenius on pelannut urallaan viisi Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on kerännyt neljä kärkilyöntiä. Lisäksi hän on pelannut 35 Ykköspesiksen runkosarjaottelua Roihuttarissa. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=9503&view;=pelaajakortti Tilastot päivitetty 2. heinäkuuta 2021 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Move On Up

Move On Up on Curtis Mayfieldin kappale, joka julkaistiin vuonna 1970 hänen debyyttialbumillaan Curtis. Kappaleen muokattu versio vietti 10 viikkoa Britannian singlelistan johdossa, ja se on saavuttanut soulklassikon aseman. == Populaarikulttuurissa == Kappaletta on soitettu useissa englantilaisen jalkapallojoukkueen Arsenal FC:n peleissä. Move On Up esiintyy elokuvien Parempi kuin Beckham (2002) ja Trolls: Maailmankiertue (2020) ääniraidoilla. Yhdysvaltain entisen presidenttiehdokkaan ja nykyisen presidentti Joe Bidenin vuoden 2020 vaalikampanjan puheiden lopussa on soitettu kappaletta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1970 musiikki Luokka:Elokuvamusiikki
IsiNgqumo

IsiNgqumo on slangi tai kryptolekti, eli salakieli, jota käyttävät etupäässä Etelä-Afrikan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluva musta väestö. Kieli perustuu zuluun, mutta siinä on lainoja myös muista kielistä. Sana isiNgqumo tarkoittaa "päätöksiä". Apartheidin vuoksi Etelä-Afrikkaan kehittyi kaksi eri seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen käyttämää slangia, koska valkoiset ja mustat pidettiin erossa toisistaan kaikilla elämän osa-alueilla. Valkoiset, joiden äidinkieli oli joko englanti tai afrikaans, käyttivät gaylea eivätkä isiNgqumoa. Syy slangin käyttöön on ollut oman identiteetin häpeäminen, mutta aikaisemmin myös se, että homoseksuaalisuudesta rangaistiin vankeustuomiolla. == Esimerkkejä == === Keskustelu === IsiNgqumo Zulu Suom. (kirjaimellisesti) Suomennos A: Isiphukwana sake, kuyavuswa na? Ubolo sake, kuyakhulu na? Hänen pieni tikkunsa, onko se herännyt? Hänen peniksensä, onko se iso? B: Maye Yebo Kyllä Kyllä A: Injini! Imbuqo! Valetta! Valetta! B: Kuncishiwe (tai) kuyapholwa Kuyancane Se ei ole pätevä (tai) se saa minut kylmäksi Se on pieni Lähde: === Sanalista === IsiNgqumo Suomeksi Huom. imilasi koira iqenge poikaystävä amafezela homoseksuaali mies ukutukela itkeä injonga henkilö, joka ottaa aktiivisen roolin seksin aikana opheni raha englannin sanasta "penny" ukubhama harrastaa seksiä skesana Mies, joka ottaa naisellisen tai passiivisen roolin seksin aikana ushwili alaikäinen poika Lähde: == Lähteet == Luokka:Laventelilingvistiikka Luokka:Etelä-Afrikan kielet Luokka:Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Etelä-Afrikassa