Helsingin normaalilyseo

Helsingin normaalilyseo (lempinimi Norssi) on yksi Suomen vanhimmista toiminnassa olevista suomenkielisistä kouluista. Nykyisin peruskoulun 1.-5. ja 7.–9. luokat sekä lukion käsittävä koulu sijaitsee osoitteessa Ratakatu 6 Helsingin Punavuoressa. Koulu on Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan erillisyksikkö, ja se toimii normaalikouluna eli opetusharjoittelukouluna. Vuonna 2023 koulussa oli kaikkiaan noin 740 opiskelijaa tai oppilasta, joista peruskoulussa oli noin 480 ja lukiossa noin 260. Koulun johtavana rehtorina on vuodesta 2015 toiminut kasvatustieteiden tohtori Tapio Lahtero. Helsingin normaalilyseon pitkä historia erityisesti klassillisena kouluna näkyy vielä nykyäänkin muun muassa siitä, että se on yksi harvoista suomalaisista kouluista, joissa voi opiskella latinaa peruskoulun 7. luokalta alkaen. Koulu käyttää myös latinankielistä mottoa "Non scholae sed vitae (discimus)" (suomeksi "ei koulua, vaan elämää varten (opiskelemme)"). == Koulun historiaa == thumb|Normaalilyseon Ratakadun puoleinen sisäänkäynti. Lukion pääsyrajat 2000–2024 Vuosi KA-raja 2000–2001 8,73 2001–2002 8,80 2002–2003 8,70 2003–2004 8,90 2004–2005 8,91 2005–2006 8,90 2006–2007 8,92 2007–2008 9,00 2008–2009 9,07 2009–2010 9,08 2010–2011 9,08 2011–2012 8,85 2012–2013 9,00 2013–2014 9,08 2014–2015 9,25 2015–2016 9,17 2016–2017 9,33 2017–2018 9,33 2018–2019 9,33 2019–2020 9,33 2020–2021 9,50 2021–2022 9,50 2022–2023 9,62 2023–2024 9,67 2024–2025 9,62 Helsingin normaalilyseon historian katsotaan alkavan vuodesta 1867, jolloin Helsingin ruotsinkieliseen normaalilyseoon perustettiin suomenkielisiä luokkia. Suomenkielisen osaston perustamisen aikoina Suomessa käytiin voimakasta kielipoliittista keskustelua. Se vaikutti osaltaan siihen, että vuonna 1871 suomenkielinen osasto määrättiin lakkautettavaksi niin, että alemmille luokille ei otettu uusia oppilaita. Suomenkielisen opetuksen turvaamiseksi perustettiin samana vuonna yksityinen Helsingin Suomalainen Alkeisopisto, jonka luokat olivat samoja kuin ruotsalaisen normaalilyseon lakkautettavat luokat. Alkeisopiston ensimmäinen oma koulurakennus valmistui vuonna 1878 osoitteeseen Ratakatu 2 (nykyisin Ratakatu 6a) arkkitehti F. A. Sjöströmin suunnittelemana. Helsingin Suomalainen Alkeisopisto muuttui normaalilyseoksi vuonna 1887, kun valtio lunasti Alkeisopiston haltuunsa, ja samalla vuonna 1873 perustettu Hämeenlinnan suomenkielinen normaalilyseo muutettiin tavalliseksi lyseoksi. Normaalilyseo muutti vuonna 1905 naapuritontille Ratakatu 4:ään (nykyisin Ratakatu 6b), jonne oli valmistunut arkkitehti Jacob Ahrenbergin piirtämä uusi koulurakennus. Rakennus vihittiin käyttöönsä 28. lokakuuta 1905. Koulurakennuksessa tehtiin huomattavia laajennustöitä vuosina 1926 ja 1953. Vanhassa koulutalossa toimi vuoteen 1958 asti Kouluhallitus ja sitten Helsingin opettajakorkeakoulu, joka myöhemmin muuttui Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitokseksi. Normaalilyseo toimi poikakouluna vuoteen 1971 saakka, jolloin ensimmäiset naispuoliset oppilaat aloittivat koulussa. Samalla vuosikymmenellä toteutetun peruskoulu-uudistuksen myötä koulu liitettiin hallinnollisesti osaksi Helsingin yliopiston kasvatustieteellistä osastoa. Vuosina 1979–1980 koulurakennus peruskorjattiin ja koulu toimi väistötiloissa osoitteessa Kansakoulukatu 3. Koulun muutettua takaisin omiin tiloihinsa opetusta alettiin antaa aineluokissa. Keväällä 2006 valmistuneen peruskorjauksen myötä Ratakatu 6a -rakennuksen tilat tulivat sadan vuoden tauon jälkeen jälleen Helsingin normaalilyseon käyttöön, opettajankoulutuslaitoksen muutettua yliopiston keskustakampukselle Kruununhakaan. Samaan aikaan käynnistyi Ratakatu 6b -rakennuksen nyt jo valmistunut vaiheittainen peruskorjaus. Peruskorjauksen yhteydessä purettiin vanhoja rakennuksia yhdistänyt väliosarakennus ja sen tilalle rakennettiin uusi Cedercreutz Arkkitehtien suunnittelema väliosarakennus. Uudessa väliosarakennuksessa sijaitsevat voimistelusali, atk-luokka, sekä kaksikerroksinen aulatila. Aulatila on koulurakennusten ainoa etelään Johanneksen kirkolle avautuva yleinen tila. Aulatilan suurikokoinen ikkuna, sekä kierreporras ja parven kaiderakenne muodostavat arkkitehtonisesti mielenkiintoisen tilakokonaisuuden. Pitkän historiansa aikana Helsingin normaalilyseossa on saanut alkunsa moni suomalaiseen kouluperinteeseen kuuluva ilmiö. Esimerkiksi lukion toisen vuosikurssin opiskelijoiden viettämän juhlan, vanhojen tanssien, uskotaan olevan peräisin Norssista. Helsingin normaalilyseon opiskelutulokset ja lukion sisäänpääsyrajat ovat koko maan korkeimpien joukossa. Koulun opiskelijat ovat menestyneet erinomaisesti myös valtakunnallisissa kilpailuissa kuten kansallisessa Talousguru-kilpailussa ja Turpotietäjä-kilpailussa. Koulun entisten opiskelijoiden eli vanhojen norssien keskuudessa toimii aktiivinen alumniverkosto Vanhat Norssit ry, joka on perustettu jo vuonna 1947. === Koulun nimet === * 1871–1887 Helsingin Suomalainen Alkeisopisto * 1887–1915 Helsingin Suomalainen Normaalilysee * 1915–1950 Helsingin Suomalainen Normaalilyseo * 1950–1974 Helsingin Normaalilyseo * 1974–1995 Helsingin I normaalikoulu * 1995– Helsingin normaalilyseo === Rehtorit === Koululla on kolme rehtoria, peruskoulun rehtori, lukion rehtori ja johtava rehtori. Johtavan rehtorin tärkeimpänä tehtävänä on hoitaa yliopiston ja normaalilyseon suhteita ja olla edustamassa koulua tiedekuntaneuvostossa. Johtavan rehtorin vararehtori on lukion rehtori. Lukion rehtorilla ja peruskoulun rehtorilla on omat vararehtorit. Luettelo johtavista rehtoreista: * Fil. tri J. G. Geitlin 1887–1890 * Fil. tri A. W. Streng 1890–1908 * Teol. tri Paavo Virkkunen 1908–1918 * Fil. tri H. F. Soveri 1918–1929 * Fil. tri F. A. Heporauta 1929–1942 * Teol. tri Rafael Holmström 1942–1959 * Fil. tri Aulis Ojajärvi 1959–1968 * Kouluneuvos Niilo Visapää 1968–1971 * FK Risto Valjakka 1971–1975 * HuK Ilkka Nuotio 1975–1976 * KM Martti Kuikka 1976–1980 * FM Raili Tähtinen 1980–1986 * Kouluneuvos Jussi Luukko 1986–2002 * FM Tuula Sirén 2002 * TT Markku Pyysiäinen 2002–2015 * KT Tapio Lahtero 2015– === Vuoden Norssit === Koulun entisten oppilaiden ja opiskelijoiden välisenä yhdyssiteenä toimii alumniyhdistys Vanhat Norssit ry, joka vaalii koulun perinteitä, järjestää alumnitilaisuuksia, jakaa stipendejä ja edistää koulua koskevaa tutkimusta. Vuosittain toukokuun toisena perjantaina koululla vietetään Norssin päivää, jolloin lakitetaan yhdistyksen hallituksen valitsema Vuoden Norssi perinteisellä latinankielisellä kaavalla. Arvonimi voidaan myöntää vuosittain yhdelle tai useammalle henkilölle koulun tai yhteiskunnan hyväksi tehdystä työstä tai maineteosta. Vuoden Norssiksi valittuja ovat olleet: * Toivo Aro (1955) * Rolf Nevanlinna (1967) * Olli Laiho (1968) * Matti Rantanen (1969) * Risto Leskinen (1970) * Teuvo Aura (1971) * Matti Vaara ja Timo Vaara (1972) * Lauri Norros (1973) * Jussi Lappi- Seppälä (1974) * Matti Virkkunen (1975) * Matti Kuusi (1976) * Eero Rönkä (1977) * Kauko Sipponen (1978) * Olli Lounasmaa (1979) * Heikki Sarmanto (1980) * Esko Rechardt (1981) * Heikki Brotherus (1982) * Kai Korte (1983) * Jaakko Valtanen (1984) * Paavo Berglund (1985) * Erkki Toivanen (1986) * Esko Kosunen (1987) * Max Jakobson (1988) * Lasse Pöysti (1989) * Raimo Pekkanen (1990) * Aimo T. Nikolainen (1991) * Kari Rahkamo ja Roland Freund (1992) * Katariina Kaitue (1993) * Matti Klinge (1994) * Eero Huovinen (1995) * Anu Koivisto (1996) * Jukka Suni (1997) * Jaakko Frösén (1998) * Lassi Rajamaa (1999) * Juhani Salonius (2000) * Ossi Sunell (2001) * Heikki Paunonen (2002) * Lauri Tarasti (2003) * Eero Hirvensalo (2004) * Mitro Repo (2005) * Jorma Kaimio (2006) * Lauri Karhuvaara (2007) * Jussi Huttunen (2008) * Mikko Kosonen (2009) * Katri Makkonen (2010) * Eero Tarasti (2011) * Kari Rydman (2012) * Pertti Alaja (2013) * Tero Kivelä (2014) * Tuomas Manninen (2015) * Heikki Peltola (2016) * Eero Hyvönen (2017) * Jaakko Eskola (2018) * Linda Liukas (2019) * Seppo Murto (2020) * Maria Lindén (2021) * Mikko Mykkänen (2022) * Pekka Toveri (2023) === Ikinorssit === Erityisen ansiokkaasta, pitkäaikaisesta toiminnasta koulun tai yhdistyksen hyväksi Vanhat Norssit ry:n hallitus voi myöntää koulun entiselle oppilaalle tai opiskelijalle Ikinorssin arvonimen. Ikinorssin arvonimi voi olla kerrallaan korkeintaan kolmella elossa olevalla henkilöllä. Ikinorssiksi valittuja ovat olleet Jaakko Ollila (1992), Roland Freund (1992), Timo Havulinna (2001), Jussi Luukko (2009) ja Erkki Nordberg (2011). ==Tunnettuja Norsseja== Helsingin normaalilyseossa on vuosikymmenten saatossa opiskellut ja opettanut useita tunnettuja henkilöitä. pienoiskuva|Einojuhani Rautavaara, säveltäjä pienoiskuva|240x240px|Sakari Tuomioja, Suomen pääministeri * Ernesti Aarnio, kansanedustaja * E. J. Ahla, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti * Eero Akaan-Penttilä, lääkäri ja kansanedustaja * Maria Lindén, Yhdysvaltain politiikan tutkija * Vilho Annala, kansanedustaja, ministeri ja kansantaloustieteen professori * Teuvo Aura, Suomen pääministeri * Aleksi Bardy, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja * Paavo Berglund, kapellimestari ja viulisti * Väinö Blomstedt, taidemaalari * Ilmari Bonsdorff, tähtitieteilijä * Heikki Borenius, asianajaja * Clas von Collan, Suomen Pankin pääjohtaja * Klaus Bremer, toimittaja ja kansanedustaja * Simo Brofeldt, Mannerheim-ristin ritari ja lääkintäeversti * Heikki Brotherus, lähetystöneuvos * Tapani Brotherus, suurlähettiläs * Aarno Cronvall, toimittaja * Gregorius Ekholm, Mannerheim-ristin ritari * Jaakko Enäjärvi, oikeuskansleri * Eero Erkko, sanomalehtimies ja poliitikko * Aarne Ervi, arkkitehti * Jaakko Eskola, vuorineuvos * Jalmari Finne, kirjailija * Jaakko Frösén, emeritusprofessori * Bertel Gripenberg, runoilija * Jaakko Gummerus, piispa * Jorma Haapkylä, Kontra-amiraali ja Merivoimien komentaja * Kai Halmevaara, kenraaliluutnantti * Johan Helo, valtiovarainministeri * Kaarlo af Heurlin, kansanedustaja * Jussi Himanka, toimittaja * Eero Huovinen, emerituspiispa * Jussi Huttunen, KTL:n pääjohtaja ja professori * Harri Holma, suurlähettiläs * Karl Holma, eduskunnan oikeusasiamies ja kansanedustaja * Risto Hyvärinen, suurlähettiläs ja YK:n apulaispääsihteeri * Matti Häkkänen, suurlähettiläs * Veikko Ihamuotila, ministeri * Jaakko Iloniemi, ministeri ja diplomaatti * Martti Innanen, muusikko * Asko Ivalo, suurlähettiläs * Max Jakobson, ministeri ja diplomaatti * Paavo Jaale, olympiamitalisti * Toivo Jäntti, arkkitehti * Armas Järnefelt, säveltäjä * Arvid Järnefelt, kirjailija * Eero Järnefelt, taidemaalari * Aulis O. Kairamo, vuorineuvos * Eino Kaila, filosofi ja psykologi * Erkki Kaila, arkkipiispa * Esa Kaitila, valtiovarainministeri ja kauppa- ja teollisuusministeri * Katariina Kaitue, näyttelijä * R. G. Kallia, kansanedustaja * Ermei Kanninen, kenraaliluutnantti * Lauri Karhuvaara, toimittaja * Pekka Karhuvaara, toimittaja * Eero Kekomäki, Suojelupoliisin päällikkö * Yrjö Kilpinen, säveltäjä ja akateemikko * Matti Klinge, emeritusprofessori * Seppo Kuusela, koripalloilija * Janne Kuusi, elokuvaohjaaja * Matti Kuusi, akateemikko * Juhani Kurikka, kansanedustaja * Yrjö Koskelainen, päätoimittaja * Mikko Kosonen, Sitran yliasiamies * Kai Korte, Oikeuskansleri * Mikko Könkkölä, hovioikeuden presidentti * Olli Laiho, olympiamitalisti * Pertti Laatikainen, prikaatikenraali evp. * Timo Laukkio, päätoimittaja * Jussi Lappi-Seppälä, kansanedustaja ja Rakennushallituksen pääjohtaja * Pertti Lindfors, filosofi * Sakari T. Lehto, ministeri * Tero Lehtovaara, suurlähettiläs * Anto Leikola, professori * Erkki Leikola, kansanedustaja * Olavi Leimuvirta, olympiamitalisti * Yrjö Leino, Suomen sisäasiainministeri * Risto Leskinen, eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri * Edwin Linkomies, Suomen pääministeri, kansleri (opettajana) * Linda Liukas, puhuja ja kirjailija * Alfred Agathon Liuksiala, senaattori * Olli Lounasmaa, akateemikko * Toivo Lyy, runoilija ja kääntäjä * Katri Makkonen, toimittaja * Veikko Makkonen, Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja * Lauri Malmberg, jääkärikenraaliluutnantti ja Suomen puolustusministeri * Ohto Manninen, professori ja yliopiston rehtori * Leo Meller (toimittaja) toimittaja * Aarre Merikanto, säveltäjä * Seppo Murto, kapellimestari ja kanttori-urkuri * Pekka Myllykoski, muusikko * Jussi Mäkinen, suurlähettiläs * Hjalmar Neovius, Korkeimman oikeuden presidentti * Rolf Nevanlinna, akateemikko * Hanna Nikkanen, toimittaja * Aimo T. Nikolainen, teologi ja piispa * Osmo Niskanen, teollisuusneuvos * Aarne Nuorvala, oikeuskansleri, korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja pääministerin sijainen * Nelli Orell, tubettaja * Osmo Orkomies, Erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri * Erkki Paavolainen, Suomen sosiaaliministeri * Aaro Pajari, kenraalimajuri ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari * Raoul Palmgren, kirjailija * Reidar Palmgren, näyttelijä ja kirjailija * Jukka-Pekka Palo, näyttelijä * Eero Paloheimo, professori ja kanasanedustaja * H. G. Paloheimo, senaattori * Olli Paloheimo, jääkärieversti ja vuorineuvos * Väinö Palojärvi, jääkärikenraalimajuri * Raimo Pekkanen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomari * Heikki Peltola, infektiotautien emeritusprofessori * Matti Pesonen, säveltäjä ja kansanedustaja * Olli Puhakka, Mannerheim-ristin ritari, hävittäjälentäjä * Tauno Pylkkänen, säveltäjä * Lasse Pöysti, näyttelijä * Kari Rahkamo, ylipormestari * Panu Rajala, kirjailija * Einojuhani Rautavaara, säveltäjä * Esko Rechardt, kilpapurjehtija, olympiavoittaja * Mitro Repo, europarlamentaarikko * Matti Riitakorpi, toimittaja * Yrjö Ruutu, valtiotieteilijä ja poliitikko * Elof Roschier, jääkärikenraaliluutnantti * Kari Rydman, säveltäjä * Wille Rydman, kansanedustaja * Pentti Saarikoski, runoilija, kirjailija ja suomentaja * Erkki Salmenhaara säveltäjä * Asser Salo, kansanedustaja * Juhani Salonius, valtakunnansovittelija * Samuli Sario, senaattori * Allan Serlachius, senaattori ja kansanedustaja * Aarre Simonen, Suomen pääministerin sijainen ja kansanedustaja * Kauko Sipponen, kansleri ja professori * Heikki Siren, arkkitehti * Mikael Soininen, Suomen opetusministeri (opettajana) * Ossi Sunell, diplomaatti * Paavo Susitaival, heimoaktivisti ja kansanedustaja * Kari Suomalainen, pilapiirtäjä * Olavi Sohlberg, vuorineuvos * Toivo Särkkä, elokuvaohjaaja ja -tuottaja * Armas Taipale, olympiavoittaja * Martti Takala, professori * Onni Talas, senaattori, oikeustoimikunnan päällikkö ja itsenäisyyssenaatin jäsen * Eero Tarasti, musiikin tutkija ja professori * Lauri Tarasti, ministeri * Päivö Tarjanne, erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri * Toivo Tarjanne, Korkeimman oikeuden presidentti ja oikeuskansleri * Ahti Tarkkanen, professori, ylilääkäri * Rolf Thesleff, diplomaatti * Arno Tuurna, kansanedustaja * Sakari Tuomioja, Suomen pääministeri ja Suomen pankin pääjohtaja * Erkki Toivanen, toimittaja * Erkki Toivanen, vuorineuvos * Pekka Toveri, kenraalimajuri evp. * Eero Valjakka, arkkitehti * Jaakko Valtanen, kenraali ja puolustusvoimain komentaja * Matti Virkkunen, Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja * Yrjö Vesa, vuorineuvos * Paavo Virkkunen, eduskunnan puhemies ja professori (opettajana) * Aleksi Vuorinen, hiukkasfyysikko, professori * Jouko Väänänen, dekaani, professori * Mika Waltari, kirjailija ja akateemikko * Otso Wartiovaara, erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri * T. A. Wiherheimo, Suomen puolustusministeri ja kauppa- ja teollisuusministeri * Karl Fredrik Wilkama, jalkaväenkenraali ja Sotaväen päällikkö * Oiva Willamo, jääkärieversti * Ivar Wilskman, ”suomalaisen urheilun isä” (opettajana) * Sulo Wuolijoki, kansanedustaja * Eero A. Wuori, ministeri ja SAK:n puheenjohtaja * Aarno Yrjö- Koskinen, Suomen ulkoasiainministeri * Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen, todellinen valtioneuvos (opettajana) == Veikko-lehti == Helsingin normaalilyseossa ilmestyy koulun oppilaiden tekemä Veikko-lehti, joka julkaistiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1871. Veikko on Suomen vanhin edelleen ilmestyvä koululehti, ja toiseksi vanhin edelleen ilmestyvä suomenkielinen lehti. Veikko-lehteen ovat kirjoittaneet muun muassa kirjailijat Mika Waltari, Pentti Saarikoski ja Jalmari Finne. Nykyisin Veikko ilmestyy Vanhat Norssit ry:n tukemana noin kerran vuodessa. Esimerkiksi keväällä 2022 lehdessä käsiteltiin laajasti Ukrainan tilannetta ja lehteen haastateltiin muun muassa ulkoministeri Pekka Haavistoa, puolustusministeri Antti Kaikkosta sekä vanhaa norssia, kenraalimajuri evp. Pekka Toveria. == Norssin Turnarit == Myös Norssin urheiluseura Norssin Turnarit, joka perustettiin vuonna 1878, on merkittävä: seura on vanhin yhä toimiva suomenkielinen voimistelun ja urheilun yleisseura. Seuran kasvatteja eli käytännössä Vanhoja Norsseja ovat muun muassa olympiamitalistit Armas Taipale (kultaa kiekonheitossa Tukholmassa 1912 ja hopeaa kiekonheitossa Antwerpenissa 1920), Esko Rechardt (kultaa purjehduksessa Moskovassa 1980), Kaarlo Saastamoinen (hopeaa joukkuevoimistelussa Tukholmassa 1912), Olli Laiho (hopeaa voimistelussa Meksikossa 1968), Paavo Johansson (pronssia keihäänheitossa Antwerpenissa 1920) ja Olavi Leimuvirta (pronssia joukkuevoimistelussa Melbournessa 1956). == Eurooppa-koulu == Syyslukukauden 2008 alusta kevätlukukauden 2010 alkuun Helsingin normaalilyseon tiloissa toimi myös Euroopan kemikaaliviraston lapsille suunnattu Helsingin eurooppalainen koulu. Nykyään Eurooppa-koulu toimii Bulevardilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Helsingin normaalilyseo *Vanhat Norssit ry *Ylen Elävä arkisto: Perinteet kunniassa Norssissa Luokka:Helsingin lukiot Luokka:Helsingin peruskoulut Luokka:Ullanlinna Luokka:Helsingin suojellut rakennukset Luokka:Frans Sjöströmin suunnittelemat rakennukset