Johannes Høsflot Klæbo

Johannes Høsflot Klæbo (s. 22. lokakuuta 1996 Trondheim) on norjalainen maastohiihtäjä, viisinkertainen olympiavoittaja ja yhdeksänkertainen maailmanmestari, joka edustaa seuratasolla Byåsen IL:ää. Hän on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun neljä kertaa ja sprintticupin viidesti. Yksittäisten osakilpailuvoittojen lukumäärällä mitattuna Klæbo on maailmancuphistorian menestynein mieshiihtäjä. Ilmiömäiset nopeusominaisuudet ovat tuoneet hänelle Suomessa lempinimen ”Rakettimies”, minkä lisäksi häntä on verrattu Usain Boltiin. Klæbo debytoi maailmancupissa jo 19-vuotiaana, ja hän saavutti ensimmäisen kokonaiskilpailun voittonsa kolmannella kaudellaan 2017–2018. Samana vuonna hänestä tuli kolminkertainen olympiavoittaja. Harvinaisen nuorena ansaitusta menestyksestä johtuen CNN tituloi hänet ”Norjan Justin Bieberiksi” suositun teinitähden mukaan. Vuosien 2019 ja 2021 välillä Klæbo juhli kuutta maailmanmestaruutta ja nosteli maailmancupin kristallipalloa neljä kertaa. Olympiavuoden 2022 alussa hän voitti Tour de Skin yli kahden minuutin erolla ennen Aleksandr Bolšunovia, jota pidettiin hänen vakavimpana kilpailijanaan. Hän saavutti Pekingissä pidetyistä talviolympialaisista lopulta neljä mitalia, mukaan lukien kaksi kultaa sprinttimatkoilta. Kausi 2022–2023 oli tulosten valossa Klæbon tähänastisen uran menestyksekkäin, kun hän sai kolme kultaa ja kaksi hopeaa Planican MM- kilpailuista. Maailmancupissa hän sivusi Therese Johaugin yhden kauden voittoennätysta. Asiantuntijoiden välillä vallitsee konsensus, että Klæbo on yksi kaikkien aikojen ylivoimaisimmista hiihtäjistä. Hänet on mainittu Klæbo- juoksun keksijäksi. == Aikuisten arvokilpailut == === Lahden MM-kilpailut 2017 === Klæbo saavutti Lahden MM-kilpailuissa 2017 pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä. Parisprintissä hän oli Emil Iversenin kanssa neljäs. Ennen loppusuoraa Iversen oli vielä ankkuriosuudellaan ensimmäisenä ennen Iivo Niskasta. Iversen kuitenkin kaatui viimeisessä kaarteessa. Niskanen kompastui norjalaiseen, ja Iversen jäi kilpailussa neljänneksi palkintopallin ulkopuolelle. 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Klæbo oli viidestoista. === Pyeongchangin olympialaiset 2018 ja Seefeldin MM-kilpailut 2019 === Klæbo voitti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kultaa perinteisen hiihtotavan sprintissä, 4 × 10 kilometrin viestissä, jossa hiihti ankkuriosuuden sekä vapaan hiihtotavan parisprintissä Martin Johnsrud Sundbyn kanssa. Viestihiihdossa Ranskan ja Venäjän olympiaurheilijoiden ankkurit Adrien Backscheider ja Denis Spitsov pyrkivät vuoroillaan aiheuttamaan väsymystä Klæbolle. Klæbo onnistui jättämään kilpailun ratkaisun loppukirin varaan, jossa hän oli odotetusti vahvin. Hän antoi ratkaisevan iskunsa yleensä samassa nousussa, minkä vuoksi lehdistö nimitti nousun ”Klæbo-bakkeniksi”. Klæbo otti osaa myös 30 kilometrin yhdistelmäkisaan sijoittuen siinä kymmenenneksi. Seefeldin vuoden 2019 MM-kilpailuissa Klæbo voitti kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä, perinteisen hiihtotavan parisprintissä ja viestissä. === Oberstdorfin MM-kilpailut 2021 === Oberstdorfin MM-kilpailussa 2021 Klæbo saavutti perinteisen sprintin, vapaan parisprintin ja viestin maailmanmestaruudet. Yhdistelmäkilpailussa hän oli neljäs, ja 50:n kilometrin yhteislähdössä hänet hylättiin. Sprintissä hän voitti karsinnan, puolivälierän, välierän ja finaalin, jossa hän ohitti toiseksi sijoittuneen Erik Valnesin tehokkaan kiihdytyksen ja tempon vaihdoksen avulla loppusuoran alussa. Hän hiihti parisprintin yhdessä juuri Valnesin kanssa. Vaikka Klæbo joutui lähtemään siinä ankkuriosuudelleen neljän sekunnin takaa-ajoasemasta kilpailua johtaneeseen Gleb Retivyhiin nähden, hän hiihti venäläisen kiinni ja nousi tämän ohi radan viimeisessä ylämäessä. Viestissä Klæbo pääsi viimeiselle osuudelle johtoasemassa 35 sekuntia ennen Venäjän hiihtoliiton Aleksandr Bolšunovia. Hän kuitenkin taktikoi ja hellitti menonsa suhteellisen kevyeksi hiihtelyksi, minkä seurauksena Bolšunov saavutti hänet ja otti vastuun vauhdinpidosta. Ratkaisevan eron Bolšunoviin Klæbo teki äkillisellä rytminmuutoksella jälleen kilpailun viimeisessä nousussa. Myös 50:llä kilometrillä Klæbo kävi voittokamppailun Bolšunovia vastaan ja ylittikin maaliviivan ensimmäisenä. Tuomarineuvoston pitkään kestänyt käsittely tuotti kuitenkin lopputuloksena tulkinnan, jonka mukaan Klæbo oli estänyt loppusuoran ohitushetkellä Bolšunovia ja aiheuttanut tämän sauvan rikkoutumisen, vaikka hän olikin hiihtänyt tilanteessa tätä nopeammin. Harvinainen päätös jakoi mielipiteitä Pohjoismaissa ja Venäjällä: etenkin monet norjalaisurheilijat tukivat Klæboa julkisesti, kun taas Venäjän presidentti Vladimir Putin kutsui Bolšunovia ”kilpailun todelliseksi sankariksi”. Voittajaksi valittu Iversen ja pronssille noussut Simen Hegstad Krüger olivat sitä mieltä, että Klæboa ei olisi pitänyt hylätä. Bolšunov itse sanoi, että mestaruus olisi pitänyt merkitä vain joko hänelle tai Klæbolle, mutta Klæbo ei pettymyksestään huolimatta halunnut valittaa päätöksestä. === Pekingin talviolympialaiset 2022 === Klæbo lähti pienoisena ennakkosuosikkina olympialaisten avausmatkalle yhdistelmäkilpailuun, mutta tuli maaliin odotusten vastaisesti vasta 40:ntenä, noin yhdeksän minuuttia voittaja Aleksandr Bolšunovin jälkeen. Tulosta pidettiin suurena pettymyksenä. Sijoitusta selittää osaltaan se, että pudottuaan kärjen matkavauhdista perinteisen osuudella, Klæbo hidasti säästääkseen energiaa kaksi päivää myöhemmin käytyä vapaan hiihtotavan sprinttikilpailua varten, jonka hän sitten myös voitti. Siitä huolimatta, että hän jäi sprintin karsinnassa kolmanneksi ja välierässään toiseksi, hän kontrolloi finaalin kulkua. Ja vaikka hän finaalissa horjahti loppusuoran kirin aikana, hän kykeni pitämään hopeaa saavuttaneen Federico Pellegrinon takanaan. 15 kilometrin perinteisen väliaikalähdön Klæbo aloitti verkkaisesti. 1,8 kilometrin kohdalla hän oli 43:nnellä tilalla. Hän kasvatti vauhtiaan loppua kohden, oli 9,3 kilometristä 13,8 kilometriin kaikista nopein hiihtäjä sektoriajoissa ja teki maalissa pohja-ajan. Hänen jälkeensä lähteneistä kilpailijoista ainoastaan Iivo Niskanen ja Bolšunov alittivat hänen aikansa, joten hän sijoittui lopputuloksissa pronssille. Klæbo jäi matkan voittaneesta Niskasesta 37,5 sekuntia. Viestissä Klæbo joutui lähtemään ankkuriosuudelleen 45 sekuntia venäläisen Sergei Ustjugovin perään. Hän lähti kuromaan välimatkaa umpeen ja saavuttikin venäläistä alkumatkasta jättäen muut kärkiajajat pikaisesti taakseen. Koska ero johtajaan ei kuitenkaan kutistunut riittävän nopeasti, Klæbo jäi odottamaan takanaan tullutta Ranskan Maurice Manificatia. Lopullinen irtiotto nähtiin viimeisessä sprinttilaskussa, jossa Klæbo karkasi luistavampien suksiensa avulla. Hän kasvatti maaliviivaan mennessä eroksi yhdeksän sekuntia ja varmisti hopeamitalin. Parisprintin finaalissa Norja uusi mestaruutensa. Klæbo toimi siinä jälkimmäisenä viestinviejänä, kun Erik Valnes hiihti parittomat osuudet. Klæbo, Suomen Joni Mäki ja Venäjän maajoukkueen Aleksandr Terentjev saapuivat viimeiselle stadionin lenkille samaan aikaan, mutta Klæbo iski takasuoraa edeltäneeseen vastamäkeen ja otti voimakkaalla loppuriuhtaisullaan voiton lähes kahden ja puolen sekunnin marginaalilla. Päätöspäivän 30 kilometrin mittaisessa vapaan etenemistyylin yhteislähtökisassa Klæbo ei kestänyt pääjoukon vauhtia, vaan lopahti ja keskeytti. Matkan pituus oli lyhennetty 50 kilometristä 30 kilometriin ankarien sääolojen takia. Suorituksensa jälkeen Klæbo kertoi, että hän oli aloittanut kilpailun vain, koska kisamuotoa oli vaihdettu. 50 kilometrille hän ei olisi osallistunut, sillä hänen vatsansa oli sekaisin ja hän oli kärsinyt edellisenä yönä unettomuudesta. === Planican MM-kilpailut 2023 === Planican MM-kilpailuissa 2023 Klæbon kisaurakka lähti lupaavasti käyntiin, kun hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintissä kultaa. Moni muu ennakkosuosikki ajautui ongelmiin epätavallisen vaikealla radalla. Klæbo sen sijaan onnistui välttämään vahingot ja kaatumiset kaikissa erävaiheissa. Loppukilpailun hän ratkaisi ennen loppukiriä, dominoiden kisan kulkua. Seuraavan päivän yhdistelmäkilpailussa Klæbo saavutti hopeaa. Hän tuli suksien vaihtoon toisella tilalla, heti Iivo Niskasen jälkeen. Pysähdys sujui hitaasti; sen kesto sijoittui mediaanin alapuolelle, ja Klæbo menetti paljon aikaa. Sjur Røthe ja Simen Hegstad Krüger pääsivät sillä välin irtiottoon. Klæbo ajoi heidät kiinni, mutta hänen voimansa tuhlaantuivat yhtäkkiseen vauhdin lisäykseen. Krüger kontrolloi irtiottoa ja piti perusvauhdin niin kovana pitkissä nousuissa, että Klæbo putosi pois voittotaistelusta. Samoin kävi Røthelle viimeistä edellisellä kierroksella. Klæbo tavoitti Røthen laskuvoittoisilla osuuksilla ja ratkaisi hopeamitalin lopussa hyvällä kirinopeudellaan. Klæbo palasi kultakantaan parisprintissä yhdessä Pål Golbergin kanssa. Golberg antoi Klæbolle ankkuriosuudelle muutaman sekunnin etumatkan italialaiseen Federico Pellegrinoon ja ranskalaiseen Richard Jouveen nähden. Klæbo hieman kasvatti eroa takaa-ajajiin, kunnes Pellegrino otti välimatkan umpeen yllättävällä nykäyksellä kierroksen keskivaiheilla. Klæbo reagoi tähän kiihdyttämällä uudelleen, eikä Pellegrino kyennyt enää vastaamaan vauhdin kiristymiseen. Norjan ja Italian välinen ero oli maalissa 2,48 sekuntia. 15 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähdössä Klæbo tuli neljänneksi. Krügerin hallitsemassa kilpailussa hän jäi mitalista 0,9 sekuntia loppuajallaan 32.42,9. Vaikka Klæbon loppuveto oli kisan vahvin, se ei riittänyt Hans Christer Holundia vastaan. Tulos oli hänelle suuri pettymys, sillä hän oli asettanut itselleen kovat odotukset. Kaksi päivää myöhemmin hän hiihti viestissä Holundin ja Krügerin sekä Golbergin kanssa. Kultamitalin kohtalo oli käytännössä sinetöity ennen Klæbon ankkuriosuutta. Hän olisi halunnut antaa Suomen Niko Anttolan kuroa kiinni aiempien viestinviejien luoman noin minuutin eron, mihin Norjan maajoukkueen valmennus ei suostunut. Klæbo oli ankkuriosuuden viidenneksi nopein hiihtäjä, ja se riitti helppoon voittoon. Viestin jälkeen hän osallistui vielä perinteisellä etenemistavalla käytyyn 50 kilometrin yhteislähtöön. Hänellä oli allaan eniten kilpailtuja kilometrejä, mikä oli verottanut häntä merkittävästi. Hän pysytteli pitkään rauhallisena pääjoukossa ja antoi muiden tehdä enemmän vetotöitä. Voitto ratkaistiin lopulta viimeisellä kierroksella seitsemän hiihtäjän kesken. Loppusuoraa edeltäneessä ylämäessä Golberg karkasi muilta ja käynnisti loppukirikamppailun. Klæbo ei jäänyt ihmettelemään, vaan ohitti jäljelle jääneet kilpakumppaninsa. Metrien taittuessa kärkikaksikon väli kasvoi silti niin isoksi, ettei Klæbo enää saanut kaulaa kiinni. Hän sijoittui hopealle kintereillään hienon nousun tehnyt William Poromaa. == Nuorten arvokilpailut == Hän on kolminkertainen maailmanmestari ja viisinkertainen mitalisti nuorten MM-kilpailuista. Vuonna 2015 Almatyssä hän saavutti pronssia sekä sprintistä perinteisellä hiihtotavalla että viestistä. Vuonna 2016 Râșnovissa Klæbo saavutti kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä, kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa ja viestissä. == Maailmancup == Klæbo debytoi maailmancupissa helmikuussa 2016 Drammenin perinteisen kaupunkisprintissä sijoittuen sijalle 15. Näin ollen hän saavutti heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Ensimmäisen palkintopallisijansa Klæbo saavutti toisessa maailmancup-kilpailussaan oltuaan marraskuussa 2016 kolmas Rukalla perinteisen sprintissä. Seuraavana viikonloppuna hän sijoittui toiseksi Lillehammerin Nordic Opening -tapahtuman kokonaiskilpailussa. Myöhemmin samalla kaudella hän oli kolmas Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä. Ensimmäisen maailmancupvoittonsa hän saavutti Otepään vapaan hiihtotavan sprintissä 18. helmikuuta 2017. Drammenin perinteisen sprintissä hän oli toinen. Hän voitti maailmancupin finaalitapahtumassa Quebecissa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti myös finaalitapahtuman kokonaiskilpailun. Hän voitti kauden 2016–2017 sprintticupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa neljänneksi. Klæbo voitti maailmancupkaudella 2017–2018 Rukalla käydyn Nordic Opening -tapahtuman kokonaiskilpailun, perinteisen sprintin ja perinteisen hiihtotavan 15 kilometrin kilpailut. Lillehammerissa hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin ja 30 kilometrin yhdistelmäkilpailun. Davosissa hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin, Toblachissa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa- ajokilpailun. Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä hän oli toinen. Hän voitti Planicassa perinteisen hiihtotavan sprintin ja oli perinteisen 15 kilometrillä toinen. Seefeldissä hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin. Hän oli Lahden vapaan sprintissä kolmas ja voitti Drammennin perinteisen sprintin. Falunin finaalitapahtumassa hän voitti vapaan sprintin. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun ja sprintticupin. Hiihdon maailmancupin kauden 2018–2019 avauskilpailussa Rukalla, Klæbo sijoittui toiseksi miesten sprintissä. Klæbo johti kilpailua loppusuoralla, mutta Aleksandr Bolšunov hiihti takana viereisellä ladulla tasatyöntöä lujaa ja alkoi saavuttaa norjalaista. Ennen maalia Klæbo jostain syystä suoristi selkänsä ja antoi vauhtinsa hyytyä, kun taas Bolšunov jatkoi hiihtämistä ja voitti kauden avaavan sprintin. Klæbo sijoittui kilpailussa toiseksi. Hän voitti samalla kaudella Davosin vapaan hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti vapaan hiihtotavan sprintit Toblachissa ja Val Müstairissa. Oberstdorfissa hän voitti 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun Sergei Ustjugovia vastaan käymänsä loppukirikamppailun jälkeen. Kiertueen viimeisellä paikkakunnalla Italian Val di Fiemmessä hän juhli niin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun kuin kokonaiskilpailunkin voittoa. Toiseksi sijoittunut Ustjugov ylitti loppunousun maaliviivan 16,7 sekuntia myöhemmin. Otepäässä Klæbo voitti perinteisen hiihtotavan sprintin ja Lahdessa vapaan hiihtotavan sprintin. MM-kilpailujen jälkeen hän voitti Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintin sekä Falunin vapaan hiihtotavan sprintin, joten hän varmisti sprintticupin voiton jo ennen viimeistä osakilpailua. Kiihkeä kamppailu kokonaiskilpailun kristallipallosta sen sijaan kesti koko kauden ja ratkaistiin Klæbon ja Bolšunovin välillä Quebec Cityn finaalikiertueella. Klæbo onnistui voittamaan finaalitapahtumassa sekä vapaan hiihtotavan sprintin että 15 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailun. Maailmancupin voiton hän otti tulemalla ensimmäisenä maaliin kauden päätösmatkalla, 15 kilometrin vapaan takaa-ajossa. Tuossa kisassa hän päästi ensin Bolšunovin sekä Alex Harveyn edelleen ja antoi heidän pitää vauhtia kärkiryhmässä jättäytyen itse taka-alalle. Taktiikkaveto toimi, ja voimansa oikein jakanut Klæbo ohitti kaksikon nykäyksellä kilpailun viimeisessä nousussa. Täten hän siis voitti maailmancupin kokonaiskilpailun 98 pisteen erolla Bolšunoviin. Kaudella 2019–2020 Klæbo voitti Rukan Nordic Opening -tapahtuman kokonaiskilpailun ja perinteisen hiihtotavan sprintin. Davosissa hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti Lenzerheiden vapaan hiihtotavan sprintin sekä Val di Fiemmessä perinteisellä hiihtotavalla käydyt 15 kilometrin yhteislähtökilpailun ja sprintin. Tour de Skin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. Nové Městossa hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajokilpailussa toiseksi. Hän voitti Oberstdorfin perinteisen hiihtotavan sprintin. Ski Tourilla hän voitti Åren vapaan hiihtotavan ylämäkisprintin ja Trondheimin perinteisen hiihtotavan sprintin. Drammenissa hän otti vielä voiton vapaan hiihtotavan sprintistä. Hän voitti sprintticupin neljännen kerran ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi. Marraskuussa 2020 Klaebo voitti Nordic opening -tapahtuman Rukalla. Hän voitti myös 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailunhttps://yle.fi/urheilu/3-11671251 ja oli perinteisen sprintissä toinen. Falunissa hän oli 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa toinen niukasti ennen Pål Golbergia. Bolśunov johti 1,1 kilometriä ennen maalia 5,4 sekunnilla. Klæbo otti hurjan loppukirin, mutta hävisi lopulta 0,4 sekunnilla. Seuraavana päivänä hän voitti perinteisellä hiihtotavalla käydyn sprintin. Oberstdorfin MM-kisojen jälkeen hän sijoittui toiseksi Engadinin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. Kaudella 2021–2022 Klæbo sijoittui Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä toiseksi. Hän voitti Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintin. Davosissa hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin ja oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa toinen. Tour de Ski-kiertueella hän voitti avausosakilpailun Lenzerhaiden vapaan hiihtotavan sprintin, Oberstforfin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun ja perinteisen hiihtotavan sprintin sekä Val di Fiemmen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpaiun. Tour de Skin kokonaiskilpailun hän voitti turvallisella kahden minuutin ja kolmen sekunnin erolla Aleksandr Bolśunoviin. Olympialaisten jälkeen hän voitti Lahden vapaan sprintin ja oli 15 kilometrin perinteisellä toinen. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun sekä oli sprintticupissa toinen ja normaalimatkojen cupissa kolmas. Kaudella 2022–2023 Klæbon hiihto kulki entisen lailla. Vaikka hän oli joutunut kuntouttamaan takareittään monia kuukausia, loukkaantuminen ei pahemmin vaikuttanut hänen asemaansa lajin supertähtenä. Hän voitti Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin, kymmenen kilometrin perinteisen kilpailun ja 20 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa- ajokilpailun. Takaa-ajossa häneltä ei löytynyt lainkaan vetohalukkuutta, koska hän tahtoi säästää voimiaan viimeisen nousun ratkaisuhetkeä varten. Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintissä hän teki ratkaisunsa jo ennen loppusuoraa ja vei voiton. Kaksi viikkoa myöhemmin hän sijoittui yllättäen ”vasta” toiseksi vapaan hiihtotavan sprintissä Davosissa, kun hän taipui maalisuoran kirissä Federico Pellegrinolle 15 sekunnin sadasosalla. Tour de Skillä hän voitti Val Müstairin sprintin optimaalisten ja sitä kautta parempien laskulinjojen ansiosta. Hän voitti Val Müstairissa myös kymmenen kilometrin takaa-ajon. Oberstdorfissa Klæbo voitti kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailun. Normaalimatkaa seuranneessa 20 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailussa hän koki pääjoukon luoman uhan niin korkeaksi, että hänen oli järkevintä päästää heidät mukaansa ja voittaa sekin kisa loppukirillä. Val di Fiemmessä hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin ja 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Sijoituttuaan viimeisen etapin vapaan yhteislähtökilpailussa kuudenneksi hän voitti Tour de Skin lähes minuutin erolla Simen Hegstad Krügeriin. Hän voitti Livignon vapaan hiihtotavan sprintin. Les Roussesin perinteisen hiihtotavan sprintissä Klæbo sijoittui toiseksi. Hän hiihti Richard Jouven peesissä loppusuoralle ja yritti ohitse juuri ennen maaliviivaa siinä kuitenkaan onnistumatta. Les Roussesin 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun hän taas voitti vahvan loppukirinsä turvin. Kuten totuttua, hän voitti myös Toblachissa pilvisissä olosuhteissa käydyn vapaan hiihtotavan sprintin. Kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti Drammenissa perinteisen hiihtotavan sprintin, Falunissa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja vapaan sprintin, Tallinnan vapaan hiihtotavan kaupunkisprintin ja Lahdessa perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Lahdessa myös kauden päättäneen 20 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailun pystyen hurjaan loppukiriin niin sanotulla Intiaanikukkulalla. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun ja sprintticupin sekä oli normaalimatkojen cupissa toinen. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä kolmanneksi. Hän voitti Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Trondheimin vapaan hiihtotavan sprintin, 20 kilometrin yhdistelmäkilpailun ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailun. Hän voitti Gomsin vapaan hiihtotavan sprintin ja 20 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti Canmoren vapaan hiihtotavan sprintin ja perinteisen hiihtotavan sprintin. Lisäksi hän sijoittui 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa toiseksi. Hän voitti Minneapolisin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän voitti Lahden 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailun ja vapaan hiihtotavan sprintin. Hän voitti myös maineikkaan 50 kilometrin kisan Holmenkollenilla. Kilpailu käytiin perinteisellä hiihtotavalla ja yhteislähtönä. Klæbo oli nopein loppusuoralla. Lisäksi hän voitti Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Falunin perinteisen hiihtotavan sprintin, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailun ja 20 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa ja normaalimatkojen cupissa toiseksi sekä voitti sprintticupin. Kaudella 2024–2025 hän voitti Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän voitti Davosin vapaan hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti Toblachin vapaan hiihtotavan sprintin ja 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän sijoittui kolmanneksi 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajossa. Val di Fiemmessä hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin sijoittumalla finaalissa oikein viimeiseen alamäkeen lähdettäessä. Rataprofiilista nousi pienimuotoinen kohu sprinttikilpailun jälkeen. Sitä moitittiin, koska se ei kannustanut kovaan matkavauhtiin. Hän voitti myös Val di Fiemmen 20 kilometrin yhdistelmäkilpailun. Hän hiihti muilta karkuun radan viimeisessä ylämäessä kilpailun lopussa. Hän voitti Tour de Skin kokonaiskilpailun minuutin ja 23 sekunnin erolla Mika Vermeuleniin. Hän voitti Engadinin vapaan hiihtotavan sprintin ja 20 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti Falunin perinteisen hiihtotavan sprintin ja sijoittui toiseksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa. == Hiihtotyyli == Klæbon poikkeuksellisia vahvuuksia ovat huippunopeus, korkean intensiteetin kirikyky, taktinen älykkyys sekä välineiden hallinta erityisesti käännöksissä, myötäleissä ja loivissa nousuissa. Hän popularisoi ylämäkien erikoistekniikan, jossa edetään juoksemalla ladun vieressä sekä käytetään polvia korkealla ja jalkoja ylhäällä vartalon takana. Siinä hyödynnetään lyhyttä voimantuottoaikaa saattamalla ”suksen alle kova hetkellinen paine, jolla saadaan pito paremmaksi”. Vuoden 2022 talviolympialaisten alla Reijo Jylhä huomautti, että Klæbo kykenee rytminvaihto- ja koordinaatiokykyjensä avulla hyödyntämään energiaansa ja tuottamiaan tehoja kokonaiskuormitukseen nähden ”paremmin kuin kukaan aiemmin”. Yhteislähtö- ja takaa-ajomuotoisten kilpailujen voitot Klæbo on miltei aina pyrkinyt ratkaisemaan nopeilla iskuilla lähellä maaliviivaa. Hänen hapenottokapasiteettinsa ja kestävyysominaisuutensa ovat myös maailman absoluuttista huipputasoa, joten häneltä on lähes mahdotonta päästä irti. Kansainvälisen uran aivan alkuvuosina hänen jaksamistasonsa oli heikompi kuin muutamilla muilla eliittihiihtäjillä. Vapaa hiihtotapa on tuottanut hänelle enemmän haasteita kuin perinteinen. == Tulokset == Päivitetty 3. tammikuuta 2025. === Nuorten Norjan mestaruuskilpailut === Neljä mitalia (kaksi kultaa, yksi hopea ja yksi pronssi). Vuosi Ikä 10 km vapaa 10 km perinteinen 15 km perinteinen 20 km Sprintti 2013 16 21. 79. – – – 2014 17 – – 1. – – 2015 18 – 21. – 23. – 2016 19 3. 21. – 1. 2. === Nuorten maailmanmestaruuskilpailut === Viisi mitalia (kolme kultaa ja kaksi pronssia). Vuosi Ikä 10 km 15 km Sprintti 4 × 5 km viestihiihto Parisprintti 2015 18 17. — 3. 3. – 2016 19 1. 7. 1. 1. – === Norjan mestaruuskilpailut === Seitsemän mitalia (kolme kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssi). Vuosi Ikä 10 km 15 km 30 km yhdistelmähiihto 50 km yhteislähtö Sprintti 2014 17 2. – — — – 2015 18 29. – – — – 2016 19 27. – – — – 2017 20 5. 2. – 9. 1. 2018 21 4. – – – 1. 2019 22 – – 20. – – 2021 24 4. – 15. – 1. 2022 25 3. – – – – 2023 26 1. – – – – === Olympialaiset === Kuusi mitalia (neljä kultaa, yksi hopea ja yksi pronssi). Vuosi Ikä 15 km 30 km yhdistelmähiihto 50 km yhteislähtö 30 km yhteislähtö Sprintti 4 × 10 km viestihiihto Parisprintti 2018 21 — 10. — 1. 1. 1. 2022 25 3. 40. KESK 1. 2. 1. === Maailmanmestaruuskilpailut === 12 mitalia (yhdeksän kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssi). Vuosi Ikä 15 km 30 km yhdistelmähiihto 50 km yhteislähtö Sprintti 4 × 10 km viestihiihto Parisprintti 2017 20 15. — — 3. — 4. 2019 22 — 28. — 1. 1. 1. 2021 24 — 4. HYL 1. 1. 1. 2023 26 4. 2. 2. 1. 1. 1. === Maailmancup === ==== Kausisijoitukset ==== 13 kristallipalloa (neljä kokonaiskilpailun, kuusi sprintticupin ja kolme alle 23-vuotiaiden cupin voittoa). Kausi Ikä Sarjat Kiertuemuotoiset kilpailut Kokonaiskilpailu Normaalimatkat Sprintit U23 Ruka Nordic Tour de Ski Ski Tour Sprint Tour Finaalit 2016 19 110. — 68. 12. — — 2017 20 4. 29. 1. 1. 2. — 1. 2018 21 1. 7. 1. 1. 1. — 25. 2019 22 1. 9\. 1. 1. 14. 1. 1. 2020 23 2. 6. 1. 1. 3. 6. 2021 24 3. 8. 8. 1. — 2022 25 1. 3. 2. 1. 2023 26 1. 2. 1. 1. 2024 27 2. 2. 1. – 2025 28 2. 6. 1. 1. ==== Tulokset kilpailuittain ==== voitto (1.); toinen sija (2.); kolmas sija (3.); ei aloittanut (DNS); keskeytti (KESK); hylättiin (HYL); kilpailu peruttiin (P.); punaisella ympyröity osakilpailu merkitsee kiertueen päätösetappia; lihavoitu numero yläindeksissä viittaa sprinttikarsinnan sijoitukseen (niistä jaettiin pisteitä ensimmäisen kerran kaudella 2021–2022) Kausi 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 Pisteet Loppusijoitus 2015–2016 16 110. 2015–2016 — — — — — 15. — — 16 110. 2015–2016 2016–2017 884 4. 2016–2017 3. — 11. 10. 2.4. — — 3. — 5. — 1. — 2. — 5. 1. 1.16. 884 4. 2016–2017 2017–2018 1 409 1. 2017–2018 1. 1. 1.51. 1\. 1. 1. — 10. 1. — P. — — 2. 1. 2. 1. — 3. 7. 1. 40. 1. 22. 25.47. 1 409 1. 2017–2018 2018–2019 1 715 1. 2018–2019 2. 9. 11. 22. 14.28. — 1. — 1. 12. 1. 9. 1. 1. 1.27. — 1. — 1. — 38. 1. 1. 19. 1. 1. 1.12. 1 715 1. 2018–2019 2019–2020 1 726 2. 2019–2020 1. 2. 1.9. 4\. 1. — 2. 1. 17. 10. 1. 1. 3.21. 7\. 2. KESK 1. — 31. 25. 1. 2. 1. 6.5. 8\. 1. 15. P. 1 726 2. 2019–2020 1 726 2. 2020–2021 663 3. 2020–2021 2. 1. 1.32. P. — — — 7. 2. 1. — P. 2. 4. P. 663 3. 2020–2021 663 3. 2021–2022 1 375 1. 2021–2022 2.3. 9\. DNS 1.1. 12\. 1. 1.1. 2\. — 1.1. 4\. 1. 1.1. 1\. 1.5. P. 1.2. 2\. – P. 1 375 1. 2021–2022 1 375 1. 2022–2023 2 715 1. 2022–2023 1.1. 1\. 1.29. DNS 1.1. — 2.2. 5\. 1.1. 1.12. 1\. 1.42. 1.1. 1\. 1.6. 1.1. 8\. 2.1. 1\. 1.1. 3\. 7. 1.1. 1\. 1.2. 1.2. 1.1. 1\. 2 715 1. 2022–2023 2 715 1. 2023–2024 2 600 2. 2023–2024 3.4. 14\. 21. — 1.1. 7\. 1.1. 1\. 1. — — 7.2. 17\. 1.2. 1\. 15. 1.1. 2\. 1.1. 1.1. 4\. 1. 1.1. 1\. 1.1. 1.2. 1\. 1. 2 600 2. 2023–2024 2024–2025 854 1. 2024–2025 4. 1.4. — 1.2. 8\. 1.1. 5\. 1.1. 1\. 5. 3. 1.1. 854 1. 2024–2025 854 1. == Huomiot == == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjalaiset maastohiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt