EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kreate

Kreate Group Oyj on suomalainen infrarakentamiseen keskittyvä yritys. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Tuusulassa. Muut toimipaikat ovat Joensuussa, Tampereella, Seinäjoella, Lappeenrannassa, Kouvolassa ja Oulussa sekä lisäksi osakkuusyritys KFS Finland Oy:n toimipisteet Vantaalla, Hämeenlinnassa, Lappeenrannassa, Vuokatissa ja Vihdissä. Kreate syntyi vuonna 2015 kolmen infrarakentamisen toimijan Fin-Seula Oy:n, Insinööritoimisto Seppo Rantala Oy:n ja Kesälahden Maansiirto Oy:n fuusiossa.https://kreate.fi/yritys/https://www.rakennuslehti.fi/2015/04/uusi- infrarakentaja-markkinoille/ Kreate listautui Helsingin pörssiin helmikuussa 2021. Listautumisanti oli niin suosittu, että kullekin sijoittajalle riitti osakkeita vain alle 300 eurolla. Kreaten suurin osakkeenomistaja 20 prosentin osuudella on rakennusalan perheyhtiö Harjavalta Oy, joka omistaa myös muun muassa Puustelli Groupin. Toiseksi suurin omistaja 11 prosentin osuudella on Timo ja Ritva Pekkarisen sijoitusyhtiö Tirinom Oy. Kreate rakentaa muun muassa siltoja, teitä ja rautateitä sekä tekee pohjarakentamista. Yhtiö keskittyy erikoisosaamista vaativaan rakentamiseen, jossa on vähemmän kilpailua. Kreaten projekteista yli puolessa asiakkaana on valtio tai kunta. Suomen Rakennusinsinöörien Liitto valitsi Kreaten rakentaman Isoisänsillan vuoden sillaksi 2017. Helsingissä sijaitseva 144 metriä pitkä kevyen liikenteen silta yhdistää Kalasataman ja Mustikkamaan. Vuonna 2020 Kreate siirsi Tampereen vanhaa tavara-asemaa muutamilla kymmenillä metreillä. Operaatio oli ensimmäinen kerta, kun Suomessa siirretään näin massiivinen, lähes 2000 tonnia painava tiilirakennus. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Suomessa toimivat rakennusyritykset
Leinolan koulu

pienoiskuva|Jan-Erik Andersonin teos Leinolan koulussa. Leinolan koulu on Tampereella sijaitseva ala-aste, jonka rehtorina toimii Satuleena Kojola. Vuonna 2021 koulussa opiskelee 422 oppilasta, opetusryhmiä on 17 ja luokka- asteita 1–6. Koulu koostuu päärakennuksesta ja pienemmästä rakennuksesta "Viipale". Koulun päärakennus rakennettiin vuonna 1993 ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Pienempi rakennus valmistui vuonna 2002. Koulun toisessa päässä toimii Orimuksen päiväkoti. == Taideteokset == Leinolan koulussa on useita taiteilija Jan-Erik Anderssonin tekemiä taideteoksia, joista on kehittynyt "sosiaalisesti lämmittävä" taideteossarja Leinolan kouluun. Taideteossarja alkoi vuonna 1994. Andersson halusi tehdä teoksen, joka menisi syvemmälle koulun sosiaalisiin ja arkkitehtonisiin rakenteisiin ja loi sarjan pohjaksi tarinan, jossa myrsky vie mukanaan kaikki puut ja heittää ne taivaalle peittämään aurinkoa. Lapset saavat useiden erilaisten hahmojen avulla auringon jälleen paistamaan. Taideteos koostuu ulkoseinällä olleista puiden kannoista juurineen, pronssisesta Perunapronssi -veistoksesta koulun aulassa sekä Piuhasuhiksesta ja Meganoitsusta koulun katolla ja sisällä. == Lähteet == Luokka:Tampereen peruskoulut Luokka:Leinola
Pointe Coupeen piirikunta

Pointe Coupeen piirikunta (, ) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 21 940 vuonna 2018. Piirikunnan hallintokeskus on New Roadsin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1807. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Louisianan piirikunnat
St. Martinin piirikunta

St. Martinin piirikunta (, ) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 53 621 vuonna 2018. Piirikunnan hallintokeskus on St. Martinvillen kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1811. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Louisianan piirikunnat
2159 Kukkamäki

2159 Kukkamäki on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Geodeettisen laitoksen pitkäaikaisen johtajan T. J. Kukkamäen mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ä-kirjainta, muodossa Kukkamaki. Kukkamäen likimääräinen läpimitta on 17 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,48 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 11 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Hartolan kunnankirjasto

Hartolan kunnankirjasto on Hartolassa toimiva yleinen kirjasto. Se palvelee erityisesti kirjastorakennuksensa ja verkkokirjaston välityksellä. Hartolan kirjasto kuuluu osana Päijät-Hämeen kirjastojen seudulliseen kirjastokimppaan eli Lastu-kirjastoihin. Kirjaston etupihalla on kuvanveistäjä Taru Mäntysen suunnittelema veistos Kirjailijapatsas Viisahampi vieressäsi vuodelta 1993. Pääkirjaston naapurina on Hartolan kunnantalo. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Hartolan rakennukset ja rakennelmat
Kulttuurikeskus Skantz

Kulttuurikeskus Skantz on vuonna 2019 valmistunut Karvian Kantinkylässä sijaitseva Karvian kunnan tapahtumapaikka. Kulttuurikeskus Skantzin keskeisin osa on puurakenteinen katsomokokonaisuus, jossa on istumapaikat noin 400 katsojalle. Katsomo on saanut inspiraationsa kulttuurikeskuksen lähellä 1600-luvulla sijainneesta Kyrön skanssin linnakkeesta. Katsomon vieressä sijaitsee entinen Kantin kyläkoulu, nykyään kulttuurikeskuksen leiritupa. Sisäänkäynti katsomotiloihin tapahtuu voudinmajaksi nimetyn lipunmyyntirakennuksen ja nostosillan kautta. Kulttuurikeskus Skantzin katsomon suunnittelusta vastasi Arkkitehti- ja insinööritoimisto Motiivi Oy. Katsomo rakennettiin suurelta osalta talkoovoimin. Talkootuntien määrä oli noin 9 000\. Katsomon rakentamiseen Karvian kunta sai myös ELY-keskuksen myöntämää avustusta. Kulttuurikeskus Skantzin avajaiset pidettiin 25.–26. toukokuuta 2019. Kulttuurikeskus Skantz on osa Taiteiden reittiä Kammista Skantziin, joka sai virallisen matkailutiestatuksen helmikuussa 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Matkailuyhtiö Willi Karvian kotisivut Luokka:Karvian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Satakunnan nähtävyydet Luokka:Suomen kulttuurikeskukset
The French Laundry

The French Laundry on kolmen Michelin-tähden ranskalainen ravintola Yountvillessa, Kalifornia, Yhdysvalloissa. Ravintolan nykyinen omistaja ja pääkokki on Thomas Keller. Pierre Guillaume perusti ravintolan vuonna 1900. Ravintola lisättiin National Register of Historic Places -rekisteriin vuonna 1978. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ravintolan kotisivut Luokka:Ravintolat Yhdysvalloissa Luokka:Kalifornian rakennukset ja rakennelmat Luokka:National Register of Historic Places -kohteet Kaliforniassa
Seigniorage-tulo

Seigniorage-tulo on setelien painamisesta valtion keskuspankille saatavaa tuloa. Tulo syntyy, kun setelien painamisen ja levittämisen kustannus on pienempi kuin liikepankin setelin nimellisarvon päälle maksaman koron tai muun omaisuuden tuoton arvo. Liikepankit yleensä maksavat setelit keskuspankilta otetulla lainalla. Nimitys tulee ranskan kielen seigneur-sanasta, joka tarkoitti hallitsijaa kenellä oli oikeus leimata kolikoita. Euroalueella kansalliset keskuspankit hoitavat setelien liikkeellelaskun, mutta yhteisen sopimuksen perusteella Euroopan keskuspankki saa 8 % seigniorage-tulosta, sillä EKP:n katsotaan omistavan 8 % liikkeellä olevista euroseteleistä. Keskuspankki voi saada monetaarista seigniorage-tuloa myös vaihtamalla arvopapereita uusiin seteleihin, jonka vuoksi liikkeellelaskija voi "lainata" maksamatta kuitenkaan takaisin. Tämänkaltaista tuloa saadaan lisäämällä rahavarantoa bruttokansantuotteen kasvaessa ja pääsemmällä vuotuisiin inflaatiotavoitteisiin. Jotkin taloustieteilijät pitävät seigniorage-tuloa erääntyyppisenä inflaatioverona, joka palauttaa resursseja valuutan liikkeellelaskijalle. Tässä mielessä uuden rahan painaminen on vero nykyisen rahan omistajille sen sijasta, että verotettaisiin olemassa olevaa rahamäärää. ==Katso myös== *Demurrage-vero *Setelirahoitus == Lähteet == Luokka:Rahapolitiikka Luokka:Verotus Luokka:Keskuspankit
RFA Wave Ruler (A390)

RFA Wave Ruler (viirinumero A390) on Royal Fleet Auxiliaryn Wave-luokan tankkeri. == Valmistus == Alus tilattiin 12. maaliskuuta 1997 Govanista Kvaernerilta (myöh. BAE Systems). Alus laskettiin vesille 9. helmikuuta 2001 ja otettiin palvelukseen 27. huhtikuuta 2003.Puddefoot 2009 s. 205 == Palvelus == Elokuussa 2008 alus oli Karibialla humanitäärisessä työssä avustamassa hurrikaani Gustavin aiheuttamista tuhoista kärsiviä ihmisiä. Marraskuussa alus oli Cayman saarilla vastaavissa tehtävissä hurrikaani Paloman jälkeen. Alus telakoitiin 3. lokakuuta Havanassa Kuubassa, mikä oli vasta toinen kuninkaallisen laivaston aluksen vierailu vallankumouksen jälkeen Kuubassa. Telakointi liittyi samalla viiden vuorokauden huumeiden salakaupan vastaiseen operaatioon alueella. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Wave-luokan tankkerit (2000)
RFA Fort George

RFA Fort George (viirinumero A388) oli Royal Fleet Auxiliaryn Fort Victoria -luokan yhdistetty varastolaiva ja tankkeri. == Valmistus == Alus tilattiin 18. joulukuuta 1987 Tyne and Wearista Swan Hunterilta, missä köli laskettiin 9. maaliskuuta 1989 telakkanumerolla 129. Alus laskettiin vesille 1. maaliskuuta 1991 kumminaan laivastonkomentajan puoliso Lady Slater ja otettiin palvelukseen 16. heinäkuuta 1993.Puddefoot 2009 s. 203 == Palvelus == Aluksen ollessa 1999 huollettavana Tynessa, sille asennettiin Vulcan Phalanx CIWS järjestelmä. Alukselle sijoitettiin maaliskuussa 2000 viiden Sea King -helikopterin lentue ennen lähtöä Mozambiquen kanaaliin avustamaan tulvan uhreja. Toukokuussa alus osallistui operaatioon Sierra Leonessa. Aluksen miehistö pelasti 26. syyskuuta Välimerellä kreikkalaisen karilleajaneen matkustajalautan Express Saminian miehistöä ja matkustajia. Alus palasi telakoitavaksi Birkenheadiin vuoden 2007 lopulla. Alus poistettiin palveluksesta kesäkuussa 2011.Beedall 2011 s.101 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Fort Victoria -luokan huoltoalukset Luokka:Swan Hunterin valmistamat alukset
RFA Fort Victoria

RFA Fort Victoria (viirinumero A387) oli Royal Fleet Auxiliaryn Fort Victoria -luokan yhdistetty varastolaiva ja tankkeri. == Valmistus == Britannian puolustusministeriö tilasi aluksen 23. huhtikuuta 1986 Belfastista Harland and Wolffilta, missä köli laskettiin 15. syyskuuta 1988 telakkanumerolla 1 065\. Alus laskettiin vesille 4. toukokuuta 1990 ja otettiin palvelukseen 24. kesäkuuta 1994.Lynch 2012 s. 244Puddefoot 2009 s. 203 Aluksen palvelukseenotto viivästyi pian vesillelaskun jälkeen IRA:n asettamien pommien aiheutettua tuhoa aluksella. Ensimmäinen tuhosi konehuoneen aiheuttaen vuodon, mutta pelastusmiehistö sai nopeasti vuodon hallintaan. Toinen pommi löytyi ennen räjähdystä ja se purettiin. == Palvelus == Alkuvuodesta 2003 alus osallistui Persianlahdella operaatio Teliciin. Vuonna 2007 alus sijoitettiin valmiusreserviin Portsmouthissa, mistä se siirrettiin 2. marraskuuta hinattuna Birkenheadiin telakoitavaksi. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Fort Victoria -luokan huoltoalukset Luokka:Harland and Wolffin valmistamat alukset
Juho Koivisto

Juho Koivisto -nimisiä henkilöitä ovat tai ovat olleet: * Juho Koivisto (1830–1901), valtiopäivämies * Juho Koivisto (1845–1921), opettaja ja valtiopäivämies * Juho Koivisto (1885–1975), Maalaisliiton kansanedustaja, ministeri ja maanviljelysneuvos * Juho Koivisto (1945–2024), Kokoomuksen kansanedustaja
Sanna-Mari Liukkonen

Sanna-Mari Liukkonen (2. elokuuta 1975 Jyväskylä – 25. elokuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija. Liukkonen työskenteli myös graafisena suunnittelijana tehden julisteita, levynkansia ja kuvauksia.https://www.hs.fi/muistot/art-2000007790838.html Liukkonen osallistui taiteilijaryhmä RORin toimintaan.Sanna-Mari Liukkonen 2.8.1975–25.8.2020, Kansan Uutiset 5.2.2021 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet Luokka:Suomalaiset graafiset suunnittelijat
Miroslav Lacký

Miroslav Lacký (4. syyskuuta 1943 Ostrava – 31. tammikuuta 2023) oli Tšekkoslovakiaa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän oli Tšekkoslovakian maajoukkueen kakkosmaalivahti MM-kilpailuissa, kun joukkue saavutti MM-pronssia Tukholmassa 1969 ja samassa kaupungissa 1970. Lacký edusti kotimaansa pääsarjassa huippuvuosinaan kausina 1964–1972 Tesla Pardubicea. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Suomen sahateollisuuskoulu

Suomen sahateollisuuskoulu oli Viipurissa 1921 toimintansa aloittanut yksityinen valtionapua saanut oppilaitos, jonka toimintaa metsähallitus valvoi. Koulun perusti yksityisin varoin ryhmä liikemiehiä ja sahanomistajia kouluttaakseen puualan esimiehiä. Koulun ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat Suomen Puunjalostusteollisuuden työvaliokunta, jonka muodostivat johtaja K. E. Kontro, fl.maist. Pekka Supinen ja lääk.tri G.J. Winter. Valtio hyväksyi uuden koulutalon rakentamisen vuoden 1933 aikana. Näin päästiin rakentamaan huhtikuussa 1934 niin Viipurin teollisuuskoululle kuin Suomen sahateollisuuskoululle yhteistä rakennusta, joka valmistui elokuussa 1935. Keskeisiä toimijoita sahateollisuuskoulun rakennuksen saamiseksi olivat koulun johtokunnan puheenjohtaja, pääkonsuli Axel Solitander ja rehtori, teollisuusneuvos Artturi Käpy. Viipurin kaupungin sitoutuminen rakentamiseen liittyviin vuokrausjärjestelyihin oli myös olennaista. Uusiin tiloihin siirryttäessä kouluun avattiin sahateollisuustyönjohtajien linjan lisäksi puusepänteollisuuden työnjohtajia kouluttava linja. Lisäksi vuoden 1938 aikana koulutusta laajennettiin käynnistämällä metsäteknikko- ja sahateknikko-osasto alan vaativampia tehtäviä varten. Vuoden 1938 aikana teollisusneuvos Käpyn jälkeen koulun johtoon tuli DI Eino A. Jussila. Syksyllä 1939 juuri ennen talvisotaa suunniteltiin sahateollisuuskoulun laajentamista johtuen kasvaneista oppilasmääristä ja uusista koulutuslinjoista. Rakentamisen vahvimpana vaihtoehtona oli olemassaolleen rakennuksen korottamista yhdellä kerroksella. Juuri käynnistynyt maailmansota esti kehitystoimet. Toisen maailmansodan vuoksi koulu siirrettiin Kotkaan, jossa sitä ylläpiti kannatusyhdistys. Kotkan sahateollisuuskoulusta valmistui saha- ja metsäteknikoita sekä työnjohtajia metsäteollisuuden eri sektoreille. Työnjohtajien koulutusaika oli neljästä kuukaudesta yhteen vuoteen. Koulu siirtyi valtion hallintaan 1965 ja sai samalla uudeksi nimekseen Kotkan puutalousopisto, jonka toiminta myöhemmin sulautui Kymenlaakson ammattikorkeakouluun. ==Lähteet== Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset Luokka:Viipurin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kotkan oppilaitokset Luokka:Viipurin oppilaitokset
Josef Paleček

Josef Paleček (s. 5. toukokuuta 1949 Starý Kolín) on tšekkiläinen, Tšekkoslovakiaa edustanut ja hyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija sekä jääkiekkovalmentaja. Hän voitti pelaajana Tšekkoslovakian maajoukkueessa MM- kilpailuissa kultaa Prahassa 1972 sekä saavutti hopeaa Helsingissä 1974 ja pronssia Moskovassa 1973. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1968. Paleček edusti kotimaansa pääsarjassa Dukla Jihlavaa kausina 1968–1970 ja 1977–1978 sekä Tesla Pardubicea kausina 1970–1977 ja 1978–1980. Hän pelasi uransa viimeiset vuodet Tšekkoslovakian kakkostasolla ja Saksassa. Paleček on toiminut Tšekkoslovakian ja Tšekin liigassa päävalmentajana Pardubicen lisäksi Bílí Tygři Liberecin ja Energie Karlovy Varyn joukkueissa. Tšekin maajoukkueessa hän on ollut apuvalmentajana Sotšin olympialaisissa 2014 sekä vuosien 2006–2008 ja 2011–2013 MM-kilpailuissa. Paleček valittiin Tšekin jääkiekkoilun kunniagalleriaan vuonna 2016. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
RFA Fort Rosalie (A385)

RFA Fort Rosalie (viirinumero A385, ex- RFA Fort Grange) oli Royal Fleet Auxiliaryn Fort Rosalie -luokan yhdistetty varastolaiva ja tankkeri. == Valmistus == Alus tilattiin 28. huhtikuuta 1972 Scott Lithgow'lta, missä köli laskettiin 9. marraskuuta 1973. Alus laskettiin vesille 9. joulukuuta 1976 nimellä RFA Fort Grangeja otettiin palvelukseen 6. huhtikuuta 1978.Puddefoot 2009 s. 198 == Palvelus == RFA Fort Grange saapui 15. huhtikuuta 1978 uuteen kotisatamaansa Plymouthiin. Alus lähti 1982 Falklandille kannellaan 824 Naval Air Squadronin C lentue. Helmikuussa 1986 pääministeri Thatcher vierali aluksella vieraillessaan Falklandilla. Alus osallistui 1990-luvun alussa Persianlahden sotaan kannellaan 846 Naval Air Squadron. Huhtikuusta 1997 - tammikuuhun 2000 alus oli osan aikaa sijoitettuna Splitiin sisaraluksensa kanssa. Ollessaan huollossa Tynessa alus nimettiin 1. kesäkuuta 2020 uudelleen RFA Fort Rosalieksi, koska aiempi nimi sekaantui uuden RFA Fort Georgen kanssa. Alus poistui telakalta 14. kesäkuuta ja kuukauden lopulla alus oli jo Gibraltarilla avustamassa vaurioituneen HMS Tirelessin kunnostuksessa sekä majoittaen vaurioituneen aluksen miehistön. Tammikuussa 2003 alus lähti laivaston mukana Persianlahdelle operaatio Teliciin. Elokuussa 2006 se osallistui Devonportin laivastopäivään edustaen Royal Fleet Auxiliaryä. Alus oli modernisoitavana toukokuusta 2008 aina vuoteen 2009 Birkenheadissä Northwestern Ship Repair & Shipbuildersilla. Töiden kustannusasrvio oli 28 miljoonaa puntaa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Fort Rosalie -luokan huoltoalukset
Milan Kužela

Milan Kužela (s. 27. huhtikuuta 1946 Bratislava) on slovakialainen, Tšekkoslovakiaa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän voitti pelaajana Tšekkoslovakian maajoukkueessa MM-kilpailuissa kultaa Prahassa 1972 ja saavutti hopeaa Helsingissä 1974 ja Moskovassa 1979 sekä pronssia Moskovassa 1973. Kužela edusti kotimaansa pääsarjassa Slovan Bratislavaa kausina 1968–1980. Hän voitti Tšekkoslovakian mestaruuden vuonna 1979. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
2379 Heiskanen

2379 Heiskanen on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän langon, geodeetikko V. A. Heiskasen mukaan. Heiskasen likimääräinen läpimitta on 28 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,17 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 8 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
RFA Fort Austin

RFA Fort Austin (viirinumero A386) oli Royal Fleet Auxiliaryn Fort Rosalie -luokan yhdistetty varastolaiva ja tankkeri. == Valmistus == Alus tilattiin 28. huhtikuuta 1972 Scott Lithgow'lta, missä köli laskettiin 9. joulukuuta 1975. Alus laskettiin vesille 9. maaliskuuta 1978 ja valmistui 11. toukokuuta 1979.Puddefoot 2009 s. 198 == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen kesäkuussa 1979 tultuaan hyväksytyksi 22. kesäkuuta. Alus osallistui 1982 Falklandin sotaan, jossa se oli mukana San Carloksen maihinnousussa päällikkönään kommodori Sam Dunlop. Toukokuussa 2000 alus oli Sierra Leonessa. Vuonna 2007 alus oli modernisoitavana A & P Tynen telakalla Hebburnissa, mistä se vapautui 23. marraskuuta. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Fort Rosalie -luokan huoltoalukset
Franklin (kirjasarja)

FranklinFranklin-kirjasarja Kirjasammossa, kirjasampo.fi, viitattu 9.2.2021 (, alun perin suomeksi Konrad) on kanadalaisten kirjailija Paulette Bourgeois'n ja kuvittaja Brenda Clarkin luoma lastenkirjasarja.Franklin (Literature) - TV Tropes, tvtropes.org, viitattu 9.2.2021 (englanniksi) Kirjasarja kertoo kilpikonnalapsi Franklinin elämästä. Kirjasarjan on suomentanut Tiina Hemming- Sotejeff. Kirjasarjasta on tehty kaksi siihen perustuvaa animaatiosarjaa: Franklin sekä Franklin ja ystävät, joita molempia on Suomessa esitetty Yle TV2:lla. == Kirjat == * Franklin pelkää pimeää (, 1987) * Vauhtia nyt, Franklin! (, 1991) * Franklin haluaa lemmikin (, 1995) * Franklinin jännittävä päivä (, 1995) * Franklin ei saa unta (, 1995) * Franklin kummitusjuhlissa (, 1996) * Franklinin huono päivä (, 1997) * Franklin ajaa pyörällä (, 1997) * Franklin ja uusi ystävä (, 1997) * Franklin toimii oikein (, 1998) * Franklin ja ukkosmyrsky (, 1998) * Franklin ja salainen kerho (, 1998) * Franklin viettää ystävänpäivää (, 1999) * Franklin sairaalassa (, 2000) * Franklin saa pikkusiskon (, 2001) * Franklin osaa rakastaa (, 2002) == Lähteet == Luokka:Lastenkirjasarjat Luokka:Kanadalaiset kirjat
Mark Fisher

Mark Fisher, salanimi k-punk (11. heinäkuuta 1968 Midlands, Iso-Britannia – 13. tammikuuta 2017 Iso-Britannia) oli brittiläinen kirjailija ja kapitalistisen realismin teoreetikko. == Teokset == * (toim.) The Resistible Demise of Michael Jackson. Winchester: Zero Books, 2009. ISBN 978-1846943485. * Capitalist Realism. Is There No Alternative? Winchester: Zero Books, 2009. ISBN 978-1846943171. * Ghosts of My Life. Writings on Depression, Hauntology and Lost Futures. Winchester: Zero Books, 2014. ISBN 978-1780992266. * (toim. yhdessä Gavin Buttin Kodwo Eshunin kanssa) Post-Punk Then and Now. London: Repeater Books, 2016. ISBN 978-1910924266. * The Weird and the Eerie. London: Repeater Books, 2017. ISBN 978-1910924389. * Flatline Constructs. Gothic Materialism and Cybernetic Theory-Fiction. New York: Exmilitary Press, 2018. ISBN 978-0692066058. * k-punk. The Collected and Unpublished Writings of Mark Fisher (2004–2016). Toimittanut Darren Ambrose. London: Repeater Books, 2018. ISBN 978-1912248292. * Postcapitalist Desire. The Final Lectures. Toimittanut Matt Colquhoun. London: Repeater Books, 2020. ISBN 9781913462482. Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Kipponen

Kipponen on noin 31 hehtaarin laajuinen järvi Petäjävedellä. Se kuuluu Jämsän reitin Kintauden haaraan. Kipponen toimii Koskensaaren naulatehtaan säännöstelyaltaana. Tehtaan vesivoimalaitoksen rakennusvirtaama on 22,7 m³/s ja pudotuskorkeus 21,5 metriä. == Maantiede == Kipponen on matala ja saareton, sen vedet laskevat länteen kohti Rautajalkaa, jonka kaakkoiskulmalla virta kääntyy etelään ja päätyy Huhtia-Pyhäjärven pohjoisimpaan kolkkaan. Kipposen ja Rautajalan korkeusero on Jämsän reitin suurimpia, noin 23 metriä. Kipponen kuuluu Huhtian alueen kolmannen jakovaiheen vesistöön, jonka muita järviä ovat Huhtia–Pyhäjärvi, Rautajalka ja Kaakkolampi. Toinen jakovaihe on Ala- Kintauksen valuma-alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Huhtian alue. Järviwiki. Viitattu 29.1.2021. == Jämsän reitti == Jämsän reitin Kintauden haara, suluissa korkeus metreinä merenpinnan yläpuolella: Ylä-Kintaus (154,5) → Ala-Kintaus (154,4) → Kipponen (151,3) → Rautajalka (128,1) → Huhtia-Pyhäjärvi (127,8) → Könkköjoki → Könkönkoski → Pitkäkoski → Karikkokoski → Myllykoski → Sahakoski → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1). == Lähteet == Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Ala-Kintauksen valuma-alue
1548 Palomaa

1548 Palomaa on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1935 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty kemisti M. H. Palomaan mukaan. Palomaan likimääräinen läpimitta on 21 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,79 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 8 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Rautajalka

Rautajalka on 6,3 hehtaarin laajuinen saareton järvi Petäjävedellä. Se kuuluu Jämsän reitin Kintauden haaraan. == Maantiede == Rautajalan itäpuolella sijaitsee Koskensaaren voimala ja Koskensaaren naulatehdas, jonka itäpuolisen Kipposen kautta Kintaus-järvien vedet virtaavat Rautajalan eteläpuolelle Huhtia-Pyhäjärveen ja edelleen Jämsänvesi–Petäjäveteen. Rautajalan pinta on noin 23 metriä Kipposta alempana. Rautajalan ja Huhtian korkeusero on sitä vastoin vähäinen; niiden välinen noin puolen kilometrin mittainen joki alittaa valtatie 23:n. Rautajalka kuuluu Huhtian alueen kolmannen jakovaiheen vesistöön, jonka muita järviä ovat Huhtia–Pyhäjärvi, Kipponen ja Kaakkolampi. Toinen jakovaihe on Ala-Kintauksen valuma-alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Huhtian alue. Järviwiki. Viitattu 29.1.2021. == Jämsän reitti == Jämsän reitin Kintauden haara, suluissa korkeus metreinä merenpinnan yläpuolella: Ylä-Kintaus (154,5) → Ala-Kintaus (154,4) → Kipponen (151,3) → Rautajalka (128,1) → Huhtia-Pyhäjärvi (127,8) → Könkköjoki → Könkönkoski → Pitkäkoski → Karikkokoski → Myllykoski → Sahakoski → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1). == Lähteet == Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Ala-Kintauksen valuma-alue
Antti Salo

Antti Salo (s. 1966, Helsinki) on suomalainen kirjailija, joka on julkaissut kauno- ja tietokirjallisuutta sekä lastenkirjoja. Salon tunnetuin teos on novellikokoelma Uuslöyttymäänkoira. Koulutukseltaan hän on teologian maisteri. == Teokset == === Novellikokoelmat === Uuslöyttymaankoira ja muita novelleja. Helsinki: Lector Kustannus, 2019. === Lastenkirjat === Metsän kansa puuhissansa. Helsinki: Lector Kustannus, 2019. Eläinkansa touhuissansa. Helsinki: Lector Kustannus, 2019. Etelässä ollaan tässä. Helsinki: Lector Kustannus, 2020. Lintukansa lennollansa. Helsinki: Lector Kustannus, 2020. Farmin väen täällä näen.Helsinki: Lector Kustannus, 2020. Ilta kantaa aamun rantaa.Helsinki: Lector Kustannus, 2020. Jutun jatko, kurkistatko?. Helsinki: Lector Kustannus, 2020. === Tietokirjat === Mikä täällä kummittelee? Suomalaisen aaveen sielunmaisema. Helsinki: Lector Kustannus, 2020. Ammatteja a:sta ö:hön 1-6 (toim. yhdessä Aivo Blumin ja Jaana Palanterän kanssa) Helsinki: Lector Kustannus, 2019. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
1696 Nurmela

1696 Nurmela on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Löytö on tehty Turussa, ja se on nimetty Turun yliopiston kanslerin Tauno Nurmelan mukaan. Nurmelan likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,26 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 5 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Kaarlo Kokkonen

Kaarlo Kokkonen (23. tammikuuta 1848 Nurmes – 7. kesäkuuta 1914 Kajaani)Geni: Kaarlo Kokkonen Viitattu 9.2.2021. oli suomalainen toimittaja, opettaja, lukkari ja moninkertainen valtiopäivämies. Kokkosen vanhemmat olivat talollinen Tahvo Kokkonen ja Kristiina Heikintytär Turunen ja puoliso Emma Schildt. Kokkonen valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1871 ja toimi ensin opettajana Limingassa ja vuodesta 1873 Kajaanissa. Vuodesta 1881 hän toimi myös Kajaanin kaupungin ja maaseurakunnan lukkarina. Kokkonen oli Kajaanin Lehden vastaava toimittaja 1899–1907. Hän oli myös Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen ja toimi valtuuston sihteerinä. Kokkonen oli talonpoikaissäädyssä Kajaanin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885, 1897, 1899 ja 1900 ja Kajaanin kaupungin edustaja porvarissäädyssä valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli useiden eri valtiopäivävaliokuntien jäsen ja kerran valitsijamies. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Kajaanin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Haukijärvi (Multia)

Haukijärvi on 7,5 hehtaarin laajuinen, erittäin matala järvi Multialla. Se on yksi Pengerjoen ja Jämsän reitin neljästä latvajärvestä. Etäisyys Multian kuntakeskuksesta on noin neljätoista kilometriä koilliseen. == Maantiede == Haukijärven keskisyvyys on vain 33 senttimetriä ja vesimäärä noin 25 000 kuutiometriä. Niukkojen havaintojen mukaan sen vesi on erittäin hapanta ja ruskeaa. Veden fosforipitoisuus osoittaa keskiravinteikkuutta eli mesotrofiaa. Alle kilometri Haukijärvestä itään on kolmen järven kokonaisuus: Salmijärvi, Kylkiäinen ja Pääkkö. Ne kuuluvat Saarijärven reitin ensimmäisen jakovaiheen valuma-alueeseen, Haukijärvi sitä vastoin kuuluu Jämsän reitin ensimmäisen jakovaiheen valuma-alueeseen, ja sijaitsee sen luoteiskulmalla. Molempien valuma-alueiden päävesistö on Kymijoen vesistö. Haukijärvi on osa Rajajoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöä, toinen jakovaihe on Pengerjoen valuma-alue. Rajajoen valuma-alueeseen kuuluu Haukijärven lisäksi Hoikka- Viheriä. Järvien vedet virtaavat etelään Pengerjokeen ja edelleen Päijänteeseen.Rajajoen valuma-alue. Järviwiki. Viitattu 8.2.2021. Haukijärven länsipuolella sijaitsee Haukisuon turvetuotantoalue. Pengerjoen latvajärvet: *Ahveninen *Haukijärvi *Hoikka-Viheriä *Lauttajärvi. Jämsän reitti latvajärviltä etelään: Pengerjoki → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1 metriä mpy). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fishing.fi: Haukijärvi Luokka:Multian järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Pengerjoen valuma-alue
The Killing Time

The Killing Time on 1670-luvun lopulla alkanut Skotlannin historian ajanjakso, jolloin covenantilaisia presbyteerejä vainottiin. Skotlannin kuninkaana oli silloin Kaarle II vuoteen 1685 ja hänen jälkeensä Jaakko VII vuoteen 1688. Vainoaika päättyi mainioon vallankumoukseen, jolloin Vilhelm III Oranialainen nousi valtaan ja antoi presbyteereille lain suojan. Vainojen kohteena olivat erityisesti radikaalit cameronilaiset, joiden johtaja Richard Cameron kaatui taistelussa vuonna 1680. Heidän mukaansa nimettiin myöhemmin kiväärirykmentti, joka lakkautettiin vuonna 1968. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Alexander Peden's Mask National Museums Scotland *Sacrificed to the cruel flood The Herald Luokka:Skotlannin historia Luokka:1680-luku Luokka:Uskonnolliset vainot
Ahveninen (Multia, Pengerjoen yläosan alue)

Ahveninen on 17 hehtaarin laajuinen järvi Multialla. Se on yksi Pengerjoen ja Jämsän reitin neljästä latvajärvestä. Se on myös Jämsän reitin valuma-alueen pohjoisimpia vakavesiä. Etäisyys Multian kuntakeskuksesta on noin viisitoista kilometriä koilliseen. Niukkojen havaintojen mukaan Ahvenisen vesi on erittäin hapanta ja ruskeaa. Veden fosforipitoisuus osoittaa keskiravinteikkuutta eli mesotrofiaa. == Maantiede == Ahveninen kuuluu Pengerjoen yläosan alueen kolmannen jakovaiheen vesistöön, toinen jakovaihe on Pengerjoen valuma-alue ja ensimmäinen Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Ahveninen on Pengerjoen yläosan alueen kolmanneksi suurin vakavesi. Järvien vedet virtaavat etelään Pengerjokeen ja edelleen Päijänteeseen.Pengerjoen yläosan alue. Järviwiki. Viitattu 8.2.2021. Ahvenisen länsipuolella levittäytyy Miinavainaansuon turvetuotantoalue. Multialla on myös toinen Ahveninen, se sijaitsee Kuhanjoen valuma-alueella noin kahdeksantoista kilometriä Pengerjoen yläosan alueen Ahvenisesta etelälounaaseen. Pengerjoen latvajärvet: *Ahveninen *Haukijärvi *Hoikka-Viheriä *Lauttajärvi. Jämsän reitti latvajärviltä etelään: Pengerjoki → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Multian järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Pengerjoen valuma-alue
Klooripentafluoridi

Klooripentafluoridi (ClF5) on kloorin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. ==Ominaisuudet ja valmistus== Huoneenlämpötilassa klooripentafluoridi on väritöntä kaasumaista ainetta. Yhdiste on rakenteeltaan neliöpohjainen pyramidi. Yhdiste on erittäin reaktiivista ja on voimakas hapetin. Se hydrolysoituu veden vaikutuksesta vetyfluoridiksi ja kloryylifluoridiksi. Klooripentafluoridi reagoi useiden orgaanisten yhdisteiden, alkuaineiden ja myös fluoridisuolojen kanssa fluoraten niitä.Webb I. Bailey & Andrew J. Woytek: Halogen Fluorides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Klooripentafluoridia valmistetaan klooritrifluoridin ja fluorin välisellä reaktiolla 200-350 °C:n lämpötilassa ja 250 ilmakehän paineessa. Toinen tapa on kuumentaa kaliumkloridia fluorin kanssa yli 250 °C:n lämpötilaan. :ClF3 \+ F2 → ClF5 :KCl + 3 F2 → ClF5 \+ KF ==Lähteet== Luokka:Fluoriyhdisteet Luokka:Klooriyhdisteet
Inhuk

Inhuk tai Inkhuk (, "Taiteellisen kulttuurin instituutti") oli vuosina 1920–1924 toiminut neuvostoliittolainen taideoppilaitos. Wassily Kandinsky perusti Inhukin Moskovassa vuonna 1920. Kandinskyn tavoitteena oli tieteelliseen tutkimukseen perustuvan ideologisen ja teoreettisen taidenäkemyksen muodostaminen. Lähtökohtina olivat taiteen psykologiset vaikutukset ja esteettisen elämyksen subjektiivisuus. Kandinsky ehti kuitenkin johtaa oppilaitosta vain puoli vuotta, jonka jälkeen hän irtisanoutui kiistojen jälkeen. Instituutin uudeksi johtajaksi tuli Aleksei Babitšev. Hänen kaudellaan subjektiivisuuden ja psykologian tilalle tuli objektiivinen muotoanalyysi ja luonnontieteellinen konstruktivismin määrittely. Vuosina 1921–1924 Inhukia johtivat Osip Brik, Boris Arvatov ja Nikolai Tarabukin. Tuolloin luovuttiin teoretisoinnista ja tilalle tuli produktiotaide eli käytännölliset ja yhteiskunnallisesti hyödylliset taiteenalat arkkitehtuurista muotoiluun.Kämäräinen et al. 1986, s. 96 == Katso myös == *Vhutemas == Lähteet == * Kämäräinen, Aki et al. (toim.): Suomen ja maailman taide - Hakemisto, Sanasto. WSOY, 1986. ISBN 951-0-10729-8 === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset kuvataideoppilaitokset Luokka:Moskovan historia
Sakari Koli

Sakari Koli (17. marraskuuta 1800 Johannes – 1. joulukuuta 1865 Johannes)Geni: Sakari Matinpoika Koli Viitattu 9.2.2021. oli maanviljelijä ja valtiopäivämies. Kolin vanhemmat olivat Matts Koli ja Eeva Simontytär Pulli ja puolisot Maria Koli ja Kristiina Paavontytär Pajari. Koli oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1800 syntyneet Luokka:Vuonna 1865 kuolleet
Hoikka-Viheriä

Hoikka-Viheriä on 1,3 hehtaarin laajuinen järvi Multialla. Se on yksi Pengerjoen ja Jämsän reitin neljästä latvajärvestä. Etäisyys Multian kuntakeskuksesta on noin neljätoista kilometriä koilliseen. Niukkojen havaintojen mukaan Hoikka-Viheriän vesi on erittäin hapanta ja ruskeaa. Veden fosforipitoisuus osoittaa keskiravinteikkuutta eli mesotrofiaa. == Maantiede == Hoikka-Viheriä kuuluu Rajajoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöön, toinen jakovaihe on Pengerjoen valuma-alue ja ensimmäinen Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Rajajoen valuma-alueeseen kuuluu Hoikka-Viheriän lisäksi Haukijärvi ja eräitä lampia, kuten Korpi- Viheriä (204,5 metriä mpy) ja Lehto-Viheriä (207,7 metriä mpy) Hoikka-Viheriän eteläpuolella. Järvien vedet virtaavat etelään Pengerjokeen ja edelleen Päijänteeseen.Rajajoen valuma-alue. Järviwiki. Viitattu 8.2.2021. Hoikka- Viheriän pinta-ala on noin kuudesosa Haukijärven pinta-alasta, mutta sen vesimäärä on kaksinkertainen. Hoikka-Viheriä sijaitsee Haukijärvestä kaakkoon, kuten myös Salmijärvestä, joka kuuluu Saarijärven reitin valuma-alueeseen. Pengerjoen latvajärvet: *Ahveninen *Haukijärvi *Hoikka-Viheriä *Lauttajärvi. Jämsän reitti latvajärviltä etelään: Pengerjoki → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1 metriä mpy). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fishing.fi: Hoikka-Viheriä Luokka:Multian järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Pengerjoen valuma-alue
Lauttajärvi (Multia)

Lauttajärvi on 64 hehtaarin laajuinen järvi Multialla. Se on yksi Pengerjoen ja Jämsän reitin neljästä latvajärvestä. Etäisyys Multian kuntakeskuksesta on noin kahdeksantoista kilometriä koilliseen. Lauttajärvi on matala, kuten useimmat seudun järvet. Niukkojen havaintojen mukaan sen vesi on erittäin hapanta ja ruskeaa. Veden fosforipitoisuus osoittaa keskiravinteikkuutta eli mesotrofiaa. == Maantiede == Lauttajärvi kuuluu Pengerjoen yläosan alueen kolmannen jakovaiheen vesistöön, toinen jakovaihe on Pengerjoen valuma-alue ja ensimmäinen Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Lauttajärvi on Pengerjoen yläosan alueen suurin järvi ja Jämsän reitin pohjoisimpia järviä. Järvien vedet virtaavat etelään Pengerjokeen ja edelleen Päijänteeseen.Pengerjoen yläosan alue. Järviwiki. Viitattu 8.2.2021. Lauttajärven pohjoinen rantaviiva on varsin mutkittelevaa. Idässä on Pitkälahti, jonka suulla sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen saari. Järven keskiosassa on luoteeseen työntyvä Lauttaniemi, joka erottaa Pitkälahtea järven eteläisestä selästä. Lauttajärven luoteispuolella on Lampuodinsuo ja Lampuodinlammit (231,2 metriä mpy), ja niiden länsipuolella Kangasjärvi (206,8 metriä mpy). Kaakkoispuolella on Takasenlammit (noin 233 metriä mpy) ja lounaassa muutamia lampia, kuten Visalampi (228,7 metriä mpy). Pengerjoen latvajärvet: *Ahveninen *Haukijärvi *Hoikka-Viheriä *Lauttajärvi. Jämsän reitti latvajärviltä etelään: Pengerjoki → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Multian järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Pengerjoen valuma-alue
Tulen saalis

Tulen saalis () on yhdysvaltalaisen William Styronin kirjoittama romaani vuodelta 1960. Suomennos ilmestyi Aarne T. K. Lahtisen kääntämänä ja Otavan kustantamana vuonna 1962. Romaanin tarina kerrotaan nuoren lakimiehen, Peter Leverettin, sekä alkoholisoituneen taiteilijan, Cass Kinsolvingin näkökulmasta. William Styronin kolmatta romaania pidetään monimutkaisena ja kunnianhimoisena, ja tärkeitä teemoja ovat hyvä ja paha sekä syyllisyys. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1960 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit
Kaarle Komonen

Kaarle Komonen (7. toukokuuta 1825 Käkisalmi – 25. syyskuuta 1882 Käkisalmi)Geni: Kaarle Antinpoika Komonen Viitattu 9.2.2021. oli maanviljelijä ja valtiopäivämies. Komosen vanhemmat olivat Antti Antinpoika Komonen ja Lotta Maria Juhontytär Sihvo ja puoliso Varpu Pekantytär Komonen. Lautamies ja herastuomari Komonen oli talonpoikaissäädyssä Käkisalmen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1882. Hän oli molemmilla kerroilla lakivaliokunnan varajäsen ja 1882 suostuntavaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1825 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet
Mönever Saadetdin

Mönever Saadetdin (myös Mönevver ja Mönäyvär; 15. heinäkuuta 1934 Tampere – 28. syyskuuta 2010) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka hyökkääjänä edusti Ilvestä kolme kautta vuosina 1952–1956. Saadetdin kuului Suomen tataariyhteisöön. Myös hänen veljensä Ali pelasi Ilveksessä.Raevuori, Antero ja Honkavaara, Aarne: Pelimiehiä, tulisieluja - Tampereen Ilves 50 vuotta. Ilves ry, 1981. ISBN 951-99 323-7-2. (Lempinimi, s. 43) Lopetettuaan pelaamisen Ilveksen edustusjoukkueessa ”Möyssy” siirtyi A-junioreiden huoltajaksi ja pelasi vielä Ilves-Kissojen riveissä maakuntasarjassa. Saadetdin oli Ilveksessä vuosina 1952 ja 1953 voittanut nuorten mestaruuden.Raevuori, Antero ja Honkavaara, Aarne: Pelimiehiä, tulisieluja – Tampereen Ilves 50 vuotta. Ilves ry, 1981. ISBN 951-99 323-7-2. (s. 160) Saadetdin tunnetaan kuitenkin paremmin pärämäts-piiraan kehittäjänä Suomessa. Hänen ollessaan kondiittorimestarina töissä Linkosuon leipomolla 1960-luvulla, kiinnostui Juhani Linkosuo Saadetdin-suvun reseptistä ja sen kaupallisesta potentiaalista. He tuotteistivat piiraan, jonka valmistusta oli leipomolla neuvonut itse äiti-Saadetdin. Piiraan myynti alkoi Linkosuon omistaman Tampereen Hämeenkadun Siilinkarin kahvilasta, eli silloisesta grillistä.Baibulat, Muazzez: Tampereen Islamilainen Seurakunta: juuret ja historia. Gummerus Kirjapaino Oy, 2004. ISBN 952-91-6753-9. == Tilastot == Seura Ilves Pelipaikka Hyökkääjä Maila Left Pelinumero #14 Pelikaudet 1952/56 Kausi Sarja O M S P R 1952-53 SM-sarja 9 1 0 1 6 1953-54 SM-sarja 8 1 3 4 7 1955-56 SM-sarja 6 0 0 0 2 YHT. 23 2 3 5 15 * == Yksityiselämä == Mönävär kuului tataariyhteisöön ja oli yksi tamperelaisen Saadetdin-suvun kolmestatoista lapsesta (Mönevver, Ircan, Ali, Fewziye, Ilgis, Ferid, Aiten, Gölsöm, Nail, Gölçeçek, Gölnur, Gölbanu, Gölämber).Baibulat, Muazzez: Tampereen islamilainen seurakunta: juuret ja historia. Tampere: Tampereen islamilainen seurakunta 2004. ISBN 952-91-6753-9 (s. 263) Veljistä Ali Saadetdin on jääkiekkoilija ja Ilgis Saadetdin ylläpiti puolisonsa kanssa Mattokulma-liikettä Rautatienkadulla vuosina 1969–2021. Kauppias Ferid Saadetdinin poika on yrittäjä Ali Urhan Saadetdin, jonka serkku puolestaan on yrittäjä-johtaja Timur Kärki.Baibulat 2004, s. 265 == Versioita nimestä == Mönäyvär / Mönever / Mönevver Saadetdin (lempinimeltään "Möyssy"). Tataarin kirjakielellä Mönəwər Səğadetdin tai Səğdetdin (Мөнәвәр Сәгадетдин / Сәгьдетдин); arabialaisesta منور سعد الدين; turkkilaisittain Münevver Saadettin / Sadettin. Sukunimen alkuperäinen venäläinen versio on "Sadetdinoff" (Садетдинов, Sadetdinov). ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomen tataarit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Osip Brik

Osip Brik (, 16. tammikuuta 1888 – 22. helmikuuta 1945) oli neuvostoliittolainen kirjallisuudentutkija, dramaturgi, kriitikko ja käsikirjoittaja. Hän toimi yhdessä Vladimir Majakovskin kanssa ЛЕФ-lehden toimittajana vuosina 1923–1925 ja Новый ЛЕФ -lehden toimittajana 1927–1928. Brik oli naimisissa kirjailija ja Majakovskin muusa Lilja Brikin kanssa. Osip Brik on haudattu Moskovan Novodevitšin hautausmaan kolumbaarioon. == Lähteet == Luokka:Venäläiset kirjailijat Luokka:Venäläiset kirjallisuudentutkijat Luokka:Dramaturgit Luokka:Kriitikot Luokka:Käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Naleraq

Naleraq (suomeksi Tienviitta) on Grönlannissa toimiva keskustalainen ja populistinen itsenäisyysmielinen puolue. Puolue osallistui Grönlannin hallitukseen vuodesta 2016 vuoden 2018 parlamenttivaaleihin ja lyhyesti jälkeen, mutta erosi ja siirtyi takaisin oppositioon myöhemmin syksyllä. == Historia == Tammikuussa 2014 Hans Enoksen, entinen Grönlannin pääministeri ja Siumut-puolueen puheenjohtaja, ilmoitti perustavansa uuden puolueen erottuaan aiemmasta hetkeä aiemmin. Marraskuun 2014 parlamenttivaaleissa puolue sai läpi kolme edustajaa maan 31-paikkaiseen parlamenttiin. Huhtikuun 2018 parlamenttivaaleissa puolue nosti kannatusosuuttaan edellisiin vaaleihin verrattuna ja saavutti itselleen neljännen edustajan Grönlannin parlamentissa. 19. toukokuuta 2018 yksi puolueen valituista edustajista, Henrik Fleischer, kuitenkin jätti puolueen ja muutamaa päivää myöhemmin liittyi Siumutin parlamenttiryhmään, pudottaen näin Naleraqin edustajamäärän takaisin kolmeen. Puolue muutti nimensä Partii Naleraqista muotoon Naleraq helmikuussa 2021. == Ideologia == Naleraq on suhtautunut myönteisesti Grönlannin laajalti valtio- omisteisten yhtiöoiden yksityistämiseen. Puolue suhtautui kielteisesti ehdotettuun eläkeiän nostamiseen 66 ikävuoteen vuonna 2017. Puolue on profiloitunut Grönlannin taloutta kannattelevan kalastuselinkeinon – sekä metsästyksen – puolustajana. Se tahtoisi nostaa kalastuskiintiöitä turvatakseen elinkeinon useammalle, myös ylittäen nykyiset kalakantojen kestävyyden turvaamaan pyrkivät säädökset. Sen sijaan Naleraqin kanta Grönlannissa kiistanalaiseen uraanin etsintään ja louhintaan on kielteinen. Puolue on ilmoittanut vastustavansa uraania sivutuotteena louhivaa kaivosprojektia ainakin ennen valmistelun alla olevaa itsenäisyyttä Tanskasta ja tahtovansa kuulla kansalaisia asiassa. Naleraqin perustaja ja puheenjohtaja Hans Enoksen on sanonut puolueen pyrkivän Grönlannin nopeaan itsenäisyyteen emämaastaan Tanskasta vuonna 2021. Myöhemmin Enoksen kuitenkin totesi itsenäisyyden olevan epärealistinen saavutus vuoteen 2021 mennessä ja kansalaisten täytyvän äänestää asiasta ensin. == Vaalihistoria == === Grönlannin parlamenttivaalit === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2014 3 423 11,72 % 2018 3 931 13,55 % 2021 3 249 12,27 % === Tanskan kansankäräjävaalit (Grönlannin paikat) === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2015 1 058 5,1 % 2019 1 565 7,6 % === Grönlannin kuntavaalit === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2017 1 143 4,6 % 2021 2 794 10,71 % == Lähteet == Luokka:Grönlannin puolueet
Fragaria moupinensis

Fragaria moupinensis on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja mansikoiden (Fragaria) sukuun kuuluva kasvilaji. Lajia tavataan ainakin Kiinassa Gansun, Shaanxin, Sichuanin, Xizangin sekä Yunnanin alueilla ja se kasvaa metsissä, niityillä sekä vuorenrinteillä. Laji on monivuotinen ruoho, joka voi kasvaa 5–15 cm korkeaksi. Varret ovat valkokarvaisia. Lehdet ovat kolmi- tai viisilehdykkäisiä ja lehdyköiden muoto vaihtelee vastapuikeasta soikeaan. Kukintona on yhdestä neljään kukkaa sisältävä huiskilo. Kukkaperät ovat 2–8 cm pitkiä ja vaaleakarvaisia. Kukat ovat kaksineuvoisia ja halkaisijaltaan 1–2 cm. Verholehdet ovat puikean suikeita ja terälehdet ovat vastapuikeita tai pyöreähköjä sekä valkoisia. Laji kukkii touko–heinäkuussa, joskus elokuussakin. Lajin pohjushedelmä on luumun- tai munanmuotoinen ja pähkylät ovat myös munanmuotoisia. == Lähteet == * Flora of China: Fragaria moupinensis === Viitteet === moupinensis
Markus Ojakoski

Markus Ojakoski on suomalainen poliitikko. Hän toimi Jämijärven kunnanjohtajana 2019–2022 ja Kokemäen kaupunginjohtajana 2011–2014. Ennen Ojakoskea Jämijärven kunnanjohtajana toimi Kirsi Virtanen. Kunnanjohtajan vaalissa vastaehdokas Aki Viitasaari sai suljetussa lippuäänestyksessä neljä ääntä, Ojakoski 12. Ojakoski erosi virastaan 2022, koska hänen toimintansa ei kunnanjohtajana ollut asianmukaista. Vuosina 2015–2017 Ojakoski työskenteli Keskustan eduskuntaryhmän pääsihteerinä. Hän on toiminut myös ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrysen ja kulttuuriministeri Tanja Karpelan erityisavustajina. Ojakoski on osallistunut myös puoluetoimintaan, muun muassa Porin seurakuntayhtymän seurakuntavaaleihin, joissa hän sai 4 ääntä. ==Lähteet== Luokka:Nakkilan kunnanjohtajat Luokka:Jämijärven kunnanjohtajat Luokka:Kokemäen kaupunginjohtajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
2678 Aavasaksa

2678 Aavasaksa on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Ylitorniolla sijaitsevan Aavasaksa-vaaran mukaan. Tämä paikannimi liittyy tieteen historiaan: Ranskan tiedeakatemian retkikunta teki Aavasaksalla maapallon muotoon liittyviä geofysikaalisia mittauksia vuosina 1736–1737. Aavasaksan likimääräinen läpimitta on 15 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,26 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 5 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
IPSC maailmanmestaruuskilpailut (täsmennyssivu)

IPSC maailmanmestaruuskilpailut (eng. IPSC World Shoots) voi viitata useaan practical-ammunnan kilpailuun jotka järjestetään International Practical Shooting Confederation-lajiliiton alaisuudessa. * IPSC Pistoolin maailmanmestaruuskilpailut * IPSC Kiväärin maailmanmestaruuskilpailut * IPSC Haulikon maailmanmestaruuskilpailut * IPSC Ilmapistoolin maailmanmestaruuskilpailut
1699 Honkasalo

1699 Honkasalo on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty geodeetikko Tauno Honkasalon mukaan. Honkasalon likimääräinen läpimitta on 14 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,21 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 3 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Steven Lorentz

Steven Lorentz (s. 13. huhtikuuta 1996 Kitchener, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Toronto Maple Leafsissä. Lorentz on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoo vasemmalta. Carolina Hurricanes varasi hänet vuoden 2015 varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella varausnumerolla 186. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa kaudella . Heinäkuussa 2022 Hurricanes kauppasi Lorentzin ja Eetu Mäkiniemen San Jose Sharksiin vaihdossa Brent Burnsiin ja Lane Pedersoniin. https://www.nhl.com/news/brent-burns-traded-to-carolina-hurricanes-by-san- jose-sharks/c-334962982 Myöhemmin samassa kuussa Lorentz teki Sharksin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. https://www.nhl.com/sharks/news/sharks-sign- forward-steven-lorentz/c-335069978 Heinäkuussa 2023 Sharks kauppasi Lorentzin ja viidennen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa Florida Panthersiin vaihdossa Anthony Duclairiin. https://www.sportsnet.ca/nhl/article/panthers-trade-duclair-to-sharks-in- exchange-for-lorentz-fifth-round-pick/ Syyskuussa 2024 Lorentz siirtyi tryout- sopimuksella Toronto Maple Leafsiin. https://x.com/MapleLeafs/status/1831396593553355168 Lokakuussa hän solmi joukkueen kanssa vuoden mittaisen ja 775 000 dollarin arvoisen sopimuksen. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Toronto Maple Leafsin pelaajat Luokka:Carolina Hurricanesin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt