Mantereen hallitus

Mantereen hallitus oli Suomen tasavallan 16. hallitus. Se oli Kansallisen Edistyspuolueen muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 238 päovän ajan 22. joulukuuta 1928 - 16\. elokuuta 1929. Sunilan maalaisliittolaisen vähemmistöhallituksen kaaduttua välikysymysäänestyksessä presidentti Lauri Kristian Relander tarjosi hallitusvastuuta ensiksi sosialidemokraateille, jotka kuitenkin kieltäytyivät. Kieliriita halkaisi porvaripuolueiden rintaman, eikä Maalaisliitto ollut kokemansa nöyryytyksen jälkeen valmis uuteen yritykseen. Välikysymysnäytelmä ei ollut ollut lainkaan mieliä ylentävä, ja se antoikin vettä myllyyn Italian Benito Mussolinia ja Saksan ”nationalismia” ihailleelle poliittiselle äärioikeistolle, joka näki demokratian heikkona ja parlamentarismin epäonnistuneena. Hallituspulasta selvittiin kuitenkin melko nopeasti Kouluhallituksen pääjohtaja Oskari Mantereen muodostettua hallituksen, jonka tukena eduskunnassa olivat vain hänen oman puolueensa Edistyspuolueen kymmenen kansanedustajaa; kaksi kokoomuslaista ministeriä olivat mukana ilman puolueensa tukea. Heikki Eskelinen: Itsenäisyytemme vuosikymmenet 1917–66, s. 84–85. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 1966. Mantereen hallitus näki tärkeimmäksi tehtäväkseen valtion virkamiesten yleisestä kehityksestä jälkeen jääneen palkkatason korjaamisen. Ajankohta ei kuitenkaan ollut asialle otollinen. Kesällä 1928 Suomea oli kohdannut katovuosi huonojen säiden vuoksi, mikä merkitsi elintarvikkeiden tuonnin kasvua. Samaan aikaan Neuvostoliiton tulo puutavaramarkkinoille ja satamalakot häiritsivät puolestaan vientiä ja seurauksena olivat maksutasekriisi, rahamarkkinoiden kiristyminen ja korkokannan nousu. Tässä tilanteessa muut kansalaispiirit eivät halunneet kuunnella virkamiesten valituksia ja eduskunta torjui hallituksen palkankorotusesityksen, josta pääministeri oli tehnyt luottamuskysymyksen. Niinpä presidentti Relander päätyi hajottamaan eduskunnan ja määräämään pidettäviksi uudet vaalit. Virkamiesten palkkoja pidettiin melko vähäpätöisenä perusteena eduskunnan hajottamiselle, mutta tosiasiassa Relander halusi antaa porvaripuolueille näpäytyksen näiden kielikysymyksen vuoksi puutteellisesta yhteistyökyvystä. Ennen Mantereen hallituksen eroa Suomi liittyi kansainväliseen sodat kieltävään Kellogg–Briand-sopimukseen.Eskelinen, s. 85. == Kokoonpano == Ministeri Tehtävissä Puolue Pääministeri Oskari Mantere 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. Ulkoasiainministeri Hjalmar Procopé 22.12.1928 - 16.8.1929 amm. Oikeusministeri Anton Kotonen Oiva Huttunen 22.12.1928 - 18.2.1929 18.2.1929 - 16.8.1929 amm. amm. Sisäasiainministeri Toivo Kivimäki 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. Puolustusministeri Aimo Kaarlo Cajander 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. Valtiovarainministeri Hugo Relander 22.12.1928 - 16.8.1929 amm. Opetusministeri Lauri Ingman 22.12.1928 - 16.8.1929 amm. Maatalousministeri Eemil Linna 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. Apulaismaatalousministeri Uuno Brander 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Jalmar Castrén 22.12.1928 - 16.8.1929 amm. Kauppa- ja teollisuusministeri Kyösti Järvinen 22.12.1928 - 16.8.1929 amm. Sosiaaliministeri Niilo A. Mannio 22.12.1928 - 16.8.1929 Ed. == Lähteet == Luokka:Suomen hallitukset