EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mateusz Rutkowski

Mateusz Rutkowski (1986–2024) oli puolalainen mäkihyppääjä. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2004. Rutkowski kilpaili kolmissa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Schonachissa 2002 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 33:nneksi. Sollefteåssa 2003 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 17:s, ja joukkuekilpailussa tuloksena oli kuudes sija. Strynissä 2004 hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 12,5 pisteen erolla hopeamitalistiin, Itävallan Thomas Morgensterniin ja saavutti joukkuekilpailussa Kamil Stochin, Dawid Kowalin ja Stefan Hulan kanssa hopeaa. Rutkowski sijoittui lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa 2004 joukkuekilpailussa kahdeksanneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa 28:nneksi. Oberstdorfin maailmanmestaruuskilpailuissa 2005 hän sijoittui suurmäen joukkuekilpailussa yhdeksänneksi, suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa 39:nneksi ja normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa 45:nneksi. Rutkowski kilpaili mäkihypyn maailmancupissa vuosina 2004–2005. Hän sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan 15:nneksi Zakopanen suurmäen kilpailussa tammikuussa 2004. Viimeisessä maailmancupin kilpailussaan Pragelatossa helmikuussa 2005 hän sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Joukkosidontapaikka

Joukkosidontapaikka (lyh. JSp) on haavoittuneita ja sairastuneita sodan aikana hoitava lääkärin johtama yksikkö, joka sijaitsee etulinjan takana. Suomalaisessa talvi- ja jatkosodan kenttäarmeijan organisaatiossa joukkosidontapaikka sijaitsi pataljoonan tasolla. Joukkosidontapaikan alapuolella kenttälääkintäjärjestelmässä tai -ketjussa eli hoitopolussa oli sidontapaikka, yläpuolella kenttäsairaala ja edelleen sotilassairaala.Mäkitie 2021, 24-25 Tämä artikkeli käsittelee historiallista näkökulmaa. Nykyaikaisessa lääkintähuollossa käytetään haavoittuneiden ja sairastuneiden hoidon järjestämisestä sodassa osittain eri käsitteitä. Joukkosidontapaikan tehtävä käy tiivistetysti ilmi Suomen puolustusvoimat -teoksessa (1973) esitetystä "Haavoittuneen tie" -kuvauksesta: "Lähin toveri auttaa haavoittuneen suojaan, missä hän saa ensiavun ja kuljetetaan joukkosidontapaikalle, josta kuljetuskelpoiseksi saatettuna lähetetään autolla kenttäsairaalaan."Suomen puolustusvoimat 1973, 142-143 Hieman laajempi kuvaus mainitsee haavoittuneiden suojapaikan (Haav. SJp) kivääritulelta suojassa välittömästi etulinjan takana sekä sairasajoneuvoaseman (SAs.) välivaiheina ennen joukkosidontapaikkaa.Palmunen 1972, 17Mäkitie 2021, 25-26, 28 Joukkosidontapaikan henkilökunnan muodostivat talvisodan kokoonpanossa kaksi lääkäriä ja lääkintäryhmä. Jatkosodassa lääkäreitä oli yleensä yksi kullakin JSp:llä.Mäkitie 2021, 132 Lääkintäryhmään kuului kaksi lääkintäaliupseeria tai lääkintäaliupseeri ja -korpraali, neljä sairaankantajaa (lääkintämiestä) sekä neljä ajomiestä. Lääkintäryhmän vahvuus arvioitiin hyökkäysvaiheen kannalta liian pieneksi. Jatkosodan aikaisessa vahvuudessa oli lääkintämiehiä oli kahdeksan.Lääkintähuolto ja kenttäposti 2017Mäkitie 2021, 25, 29, 129 Jatkosodan 5. divisioonan esikunta määräsi huoltokäskyssään heinäkuussa 1941 joukkosidontapaikkoja hankkimaan rekiä haavoittuneiden kuljetukseen sekä antamaan koulutusta tilapäisajoneuvo purilaiden tekemiseen.Palmunen 1972, 20 Keskeisiä hoitotoimenpiteitä joukkosidontapaikalla olivat ensiavun täydentäminen, verenvuodon tyrehdyttäminen ja šokin hoito, kipulääkitys, lastoitus, jäykkäkouristusseerumin antaminen sekä paleltumien ensiapu.Mäkitie 2021, 133 Operatiivinen eli kirurginen hoito ja sekä konservatiivinen eli ilman leikkausta tapahtuva hoito, kuten esimerkiksi raajojen kipsaaminen, keskittyi kenttäsairaaloihin. Niiden tärkeimpiä tehtäviä oli akuutti kirurginen hoito.Virtanen 2005, 127 Toisinaan vaikeasti haavoittuneita menehtyi joukkosidontapaikalla tai sinne tuotaessa. Myös kaatuneita koottiin joukkosidontapaikan lähistölle ennen siirtoa kaatuneiden kokoamispaikalle (Kaatkp) ja edelleen kaatuneiden evakuointikeskukseen (KEK).Jatkosodan pikkujättiläinen 2005, 1152 ==Katso myös== * Lääkintämies ==Lähteet== * * * * * * === Viitteet === ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Sotilaslääketiede Luokka:Talvisota Luokka:Jatkosota
Sam Moore

Sam Moore (12. lokakuuta 1935 Miami, Yhdysvallat – 10. tammikuuta 2025 Florida, YhdysvallatDavid Browne, Sam Moore, Soul Man Who Scored Hits With Sam and Dave, Dead at 89 Rolling Stone 10.1.2025, viitattu 11.1.2025) oli yhdysvaltalainen soul-laulaja. Hänen uransa merkittävimpiä vaiheita oli esiintyminen 1960-luvulla duossa Sam & Dave, jonka tunnetuimpia kappaleita olivat "Soul Man" ja "Hold On, I’m Coming". Moore kuoli leikkauksesta aiheutuneisiin komplikaatioihin.Riikka Kajander, Soul-legenda Sam Moore on kuollut, Yle.fi, uutiset 11.1.2025, viitattu 11.1.2025 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Yhdysvaltalaiset soullaulajat Luokka:vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2025 kuolleet
Dalby (Lund)

Dalby on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 6 969 asukasta. Dalbyssä on Dalby Söderskogin kansallispuisto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Veberöd

Veberöd on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 5 647 asukasta. ==Tunnettuja henkilöitä== * Jesper Rönndahl (s. 1979), koomikko * Therese Sjögran (s. 1977), jalkapalloilija, pelasi Veberödissä 1989–1996 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Genarp

Genarp on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 3 180 asukasta. ==Tunnettuja henkilöitä== * Karl-Erik Welin (1934–1992), säveltäjä, pianisti ja urkuri ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Stångby

Stångby on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2 430 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Torna Hällestad

Torna Hällestad on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 777 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Revinge

Revinge (aikaisemmmin Revingeby) on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 530 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lundin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Herbert Kickl

Herbert Kickl (s. 19. lokakuuta 1968),on itävaltalainen poliitikko, vuodesta 2021 äärioikeistolaisen Itävallan vapauspuolueen (FPÖ) puheenjohtaja. Vuoden 2024 Itävallan parlamenttivaalien jälkeen Karl Nehammerin epäonnistuttua hallitustunnustelijana presidentti Alexander Van der Bellen antoi Kicklille tehtäväksi muodostaa maahan uusi koalitiohallitus. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset poliitikot Luokka:Puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (lyh. MSB) on Ruotsin valtion virasto, jonka tehtävä on johtaa varautumista suuronnettomuuksiin ja muihin yhteiskunnallisiin poikkeustilanteisiin. Se perustettiin vuonna 2009 korvaamaan aiemmat Statens räddningsverk, Styrelsen för psykologiskt försvar ja Krisberedskapsmyndigheten. MSB:n päämaja on Karlstadissa ja sillä on toimipaikkoja Tukholmassa, Revingessä ja Kramforsissa. ==Kuvia== Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.jpg|Päämaja MSB Land Cruiser.JPG|MSB:n käytössä oleva auto. Om krisen eller kriget kommer, 2018.jpg|MSB tunnetaan erityisesti julkaisemistaan Om krisen eller kriget kommer -vihkosista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin valtion virastot Luokka:Väestönsuojelu
Ykkösen kausi 2025

Ykkösen kausi 2025 on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason Ykkösen 53. kausi. Sarjassa on mukana 12 joukkuetta. Sarjassa pelataan kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarja jakautuu kuuden joukkueen ylempään jatkosarjaan ja kuuden joukkueen alempaan jatkosarjaan, jotka pelataan yksinkertaisina sarjoina. Runkosarjan pisteet tulevat mukaan jatkosarjoihin. Ylemmän jatkosarjan voittajajoukkue nousee suoraan Ykkösliigaan ja toiseksi sijoittunut joukkue etenee kaksiosaiseen liigakarsintaan Ykkösliigaan toiseksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta vastaan. Alemman jatkosarjan kaksi viimeisintä joukkuetta putoavat suoraan sarjatasoa alemmaksi Kakkoseen. == Joukkueet == Joukkue Kunta Kotikenttä Sijoitus edellisellä kaudella Atlantis FC Helsinki Pukinmäen liikuntapuisto EPS Espoo Espoonlahden urheilupuisto FC Inter 2 Turku Veritas Stadion FC Jazz Pori Porin stadion JJK Jyväskylä Jyväskylä Harjun stadion KPV Kokkola Kokkolan keskuskenttä KuPS Akatemia Kuopio Väre Areena MP Mikkeli Mikkelin urheilupuisto OLS Oulu Castrenin kenttä PKKU Kerava Kalevan urheilupuisto RoPS Rovaniemi Rovaniemen keskuskenttä TamU Tampere Tammelan stadion ==Sarjataulukko== ==Runkosarja== ===Ylempi jatkosarja=== ===Alempi jatkosarja=== == Kuukauden pelaajat == Kuukausi Kuukauden pelaaja Lähde Pelaaja Seura Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu Heinäkuu Elokuu Syyskuu == Tilastot == === Maalipörssi === ==Lähteet== Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 2024–2025/2025 Luokka:Ykkösen kaudet
Joseph Aoun

Joseph Aoun (; s. 10. tammikuuta 1964) on libanonilainen sotilas, poliitikko ja asevoimien komentaja, josta tuli maan presidentti tammikuussa 2025. Hän ei ole sukua edeltäjälleen Michel Aounille. Aoun valittiin tehtävään parlamentin äänestyksen toisella kierroksella. Presidentin asema oli ollut täyttämättä yli kaksi vuotta, siitä asti kun Michel Aounin kausi päättyi lokakuussa 2022. Aoun on maroniittikristitty, mitä Libanonin vallanjakosopimuksen mukaan edellytetään presidentiltä. Häntä tukevat useat puolueet sekä Yhdysvallat, Ranska ja Saudi-Arabia. Aounin vastaehdokkaalla oli Hizbollahin tuki, mutta hän vetäytyi ja ilmaisi tukensa Aounille. Aoun liittyi asevoimiin (LAF) vuonna 1983, pitkän Libanonin sisällissodan aikana, jolloin LAF yritti vahvistaa itseään maan vakauttavana voimana. Hän pysyi armeijassa sisällissodan loppuun ja jälleenrakennuskauden ajan ja nousi vähitellen sen riveissä. Hän on useaan otteeseen osallistunut koulutukseen Yhdysvalloissa, kuten terrorismintorjuntakoulutukseen vuonna 2008. Aoun on ollut asevoimien komentaja vuodesta 2017. ==Lähteet== Luokka:Libanonin presidentit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ykkösliigan kausi 2025

Ykkösliigan kausi 2025 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason 53. kausi ja Ykkösliigan 2. kausi. Sarjassa on mukana 10 joukkuetta. Ykkösliigassa pelataan aluksi kaksinkertainen sarja, eli 18 kierrosta. Tämän jälkeen kaikki joukkueet pelaavat toisiaan vastaan vielä kerran. Joukkueet, jotka 18 kierroksen jälkeen olivat sarjan viisi parasta joukkuetta, saavat loppukauden aikana osakseen viisi kotiottelua ja loput viisi saavat neljä kotiottelua. Sarjassa jokainen joukkue pelaa siis yhteensä 27 ottelua. Ykkösliigan voittaja nousee Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut etenee Liigakarsintaan. Ykkösliigan viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa Ykköseen ja yhdeksänneksi sijoittunut karsii Ykkösliiga-paikastaan Ykkösen toiseksi sijoittunutta joukkuetta vastaan. ==Joukkueet== Ykkösliigassa pelaavat kaudella 2024 seuraavat 10 joukkuetta. Joukkue Kunta Päävalmentaja Sijoitus edellisellä kaudella EIF Raasepori FC Lahti Lahti Jippo Joensuu JäPS Järvenpää Klubi 04 Helsinki KäPa Helsinki PK-35 Helsinki SalPa Salo SJK Akatemia Seinäjoki TPS Turku ==Sarjataulukko== ==Ottelut 1–18== == Kuukauden pelaajat == Kuukausi Kuukauden pelaaja Lähde Pelaaja Seura Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu Heinäkuu Elokuu Syyskuu ==Kauden jälkeiset ottelut== ===Karsinta Ykkösliigaan=== == Tilastot == === Maalipörssi === ==Lähteet== Luokka:Ykkösliigan kaudet Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 2024–2025/2025
Gintautas Paluckas

Gintautas Paluckas (s. 19. elokuuta 1979) on liettualainen poliitikko, Liettuan sosiaalidemokraattien (LSDP) varapuheenjohtaja, jonka Liettuan parlamentti hyväksyi pääministeriksi marraskuussa 2024. Voitokkaissa parlamenttivaaleissa sosiaalidemokraattien puheenjohtajana toimi MEP Vilija Blinkevičiūtė, mutta tämä päätti, että pysyy mieluummin Euroopan parlamentin jäsenenä ja halusi antaa pääministerin paikan puolueen entiselle puheenjohtajalle Paluckasille. Paluckas on opiskellut Vilnan yliopistossa tietotekniikkaa. Hän on työurallaan ollut asiantuntija sosiaalivakuuutusvirastossa, MEPin avustaja, Vilnan hallintojohtaja 2007–2009 ja apulaispormestari 2015–2019. Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuonna 2020. Vuonna 2012 Paluckas tuomittiin virka-aseman väärinkäytöstä kaupungin virkamiehenä, kun hän oli päättänyt kaupungin hankkimista palveluista. == Lähteet == Luokka:Liettuan pääministerit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Milano – San Remo 2024

Milano – San Remo 2024 oli järjestyksessään 115. maantiepyöräilyn Milano – San Remo -kilpailu. Se käytiin 288 kilometrin reitillä Paviasta San Remoon 16. maaliskuuta 2024. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan. Jasper Philipsen voitti kilpailun maalikamerakuvatarkastelun jälkeen ennen Michael Matthewsia. Nousuissa ratkaisua yrittänyt Tadej Pogačar sijoittui kolmanneksi. Kyseessä oli kaikkien aikojen nopein Milano – San Remo -kilpailu. == Tulokset == == Osallistuneet joukkueet == == Lähteet == Luokka:Milano – San Remo Luokka:Pyöräilykausi 2024
Lombardian ympäriajo 2024

Lombardian ympäriajo 2024, eli Il Lombardia 2024, oli järjestyksessään 118. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. Se käytiin 255 kilometrin reitillä, jossa Bergamo oli lähtö- ja Como maalipaikkana 12. lokakuuta 2024. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan. Tadej Pogačar voitti kilpailun. Hän teki ratkaisevan iskun Colma di Sormanin nousussa noin 50 kilometriä ennen maalia. Pogačar voitti Lombardian ympäriajon neljännen kerran peräkkäin. Toiseksi sijoittunut Remco Evenepoel hävisi hänelle kolme minuuttia 16 sekuntia, kolmanneksi tullut Giulio Ciccone jo yli neljä ja puoli minuuttia. == Tulokset == == Osallistuneet joukkueet == == Lähteet == Luokka:Lombardian ympäriajo Luokka:Pyöräilykausi 2024
Sotilastattoo

Sotilastattoo tai tattoo on sotilasmusiikkitapahtuma, jossa sotilasyksiköiden soittokunnat ja muut sotilasyhtyeet esittävät musiikkia. Tattooseen kuuluu usein myös marssia ja paraateja. Nykyään ne muistuttavat monesti musiikkifestivaaleja. Sanan tattoo epäillään tulevan kolmikymmenvuotisen sodan ajalta hollannin kielen lauseesta "don den tap toe" (). Alankomaissa olleiden brittiläisten ja skotlantilaisten joukkojen tehtävänä oli soittaa kaupungeissa iltaisin merkkisoitto, kun ravintoloiden tuli mennä kiinni. Tap-toen soittaminen jäi elämään sotilaiden kieleen. Toinen teoria sanan alkuperästä on englantilainen sotilastermi taps and toes, joka tarkoittaa osaston ojennusta iltasoiton aikana. Suomessa järjestetään Hamina Tattoo joka toinen vuosi. Maailmalla tunnettuja sotilastattoita ovat muun muassa Edinburghin ja Baselin tattoot. ==Lähteet== Luokka:Sotilasmusiikki
Artur Kępczyński

Artur Kępczyński on puolalainen divisioonakenraali, joka toimi Puolan asevoimien tukitarkastusosaston johtajana vastaamassa maan sotilaallisesta logistisesta tuesta. == Koulutus == Kępczyński suoritti kandidaatintutkinnon Piłan sotilasliikenneakatemiassa ja maisterintutkinnon Varsovan sotilastekniikan yliopistossa. Lisäksi hän on suorittanut puolustuspolitiikan jatko-opintoja Varsovan sotatieteiden yliopistossa sekä useita Nato-kursseja uransa aikana. == Ura == Yli 30 vuoden urallaan Kępczyński on toiminut erilaisissa logistiikkatehtävissä Puolan asevoimissa ja ulkomailla Puolan sotilaskontingenteissa. Hänellä on ollut merkittäviä tehtäviä muun muassa seuraavissa organisaatioissa: * UNIFIL, Libanon (1997–1998) * JHQ Center, Heidelberg, Saksa (2001–2003) * Regional Operations Center AFSOUTH, Napoli, Italia (2003–2004) * Eufor Tchad/RCA, Mount Valérien, Ranska (2008–2009). Kępczyński aloitti uransa asevoimien tukitarkastusosastossa vuonna 2020 apulaisjohtajana vastaamassa logistiikasta. Hän toimi väliaikaisena johtajana huhtikuusta 2021 alkaen, ja hänetnimitettiin virallisesti osaston johtajaksi 2. marraskuuta 2021. == Miinojen katoaminen == Kępczyński erotettiin tehtävästään 9. tammikuuta 2025 sen jälkeen, kun oli kerrottu, että hänet yhdistettiin panssarimiinojen katoamiseen. Miinat löytyivät myöhemmin Ikean varastosta. Tapaus juontaa juurensa kesäkuuhun 2024, jolloin yli tuhat tonnia räjähteitä kuljetettiin rautateitse Koillis-Puolasta Hajnówkasta lähelle Saksan rajaa Mostyyn. Miinat tulivat perille heinäkuussa, mutta huono valvonta ja kouluttamattomat työntekijät aiheuttivat purkuvaiheessa viivästyksiä ja sekaannusta. Viiden päivän kuluttua paljastui, että viisi miinakuormalavaa puuttui. Puolan media kertoi, että kadonneet miinat matkasivat lähes kahden viikon ajan siviilivaunussa useiden Puolan kaupunkien, kuten Szczecinin, Poznańin, Varsovan ja Białystokin kautta. Lopulta ne löydettiin Orlan kylän läheltä Ikean varastosta. Tapauksen vuoksi käynnistettiin sotilasviranomaisten tutkinta, jossa selvitetään, onko sotilasvarusteiden valvonnassa tapahtunut laiminlyöntejä. Viranomaiset keräsivät runsaasti todisteita, kuten todistajalausuntoja ja asiakirjoja, ja neljää henkilöä vastaan nostettiin syytteet. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset kenraalit Luokka:Miinat
Giro d’Italia Women 2024

Giro d'Italia Women 2024 oli järjestyksessään 35. Giro d'Italia Women -kilpailu. Se alkoi henkilökohtaisella aika-ajolla Bresciassa 7. heinäkuuta ja päättyi L'Aquilaan 14. heinäkuuta 2024. Kaksi ensimmäistä etappia luokiteltiin tasamaaetapiksi, neljä seuraavaa mäkietapiksi ja kaksi viimeistä vuorietapiksi. Kilpailun kokonaispituus oli 876,7 kilometriä. Giro d'Italia Women kuului vuoden 2024 UCI Women's World Tour -sarjaan. Elisa Longo Borghini voitti kilpailun 21 sekunnin erolla Lotte Kopeckyn. Longo Borghini ratkaisi kokonaiskilpailun voiton pudotettuaan Kopeckyn kyydistään päätösetapin loppunousussa 200 metriä ennen maalia. Neve Bradbury sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Lotte Kopecky, mäkikirikilpailun Justine Ghekiere, nuorten kilpailun Neve Bradbury ja joukkuekilpailun Liv AlUla Jayco. == Tulokset == Lähde: Pro Cycling Stats === 1. etappi === === 2. etappi === === 3. etappi === === 4. etappi === === 5. etappi === === 6. etappi === === 7. etappi === === 8. etappi === == Etapit == Lähde: Pro Cycling Stats == Osallistuneet joukkueet == Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Luokka:Giro Donne Luokka:Pyöräilykausi 2024
Arvi Sipola

Kaarlo Arvi Sipola (19. kesäkuuta 1870 Salla – 25. tammikuuta 1959 Tampere) oli suomalainen opettaja, virkamies ja kouluneuvos. ==Henkilöhistoria== Sipolan vanhemmat olivat pientilallinen Jaakko Sipola ja Amanda Salmijärvi ja puoliso vuodesta 1904 opettaja Agnes Julia Leiniö (k. 1954). Sipola valmistui kansakoulunopettajaksi 1893, Jyväskylän seminaarin hän suoritti 1898. Sipola oli opettaja Kangasalan Haapaniemen kansakoulussa 1898–1901, Vaasassa 1901–1903, Nummen Järvenpäässä 1903–1904 ja Tampereella 1904–1912. Jyväskylän piirin kansakouluntarkastajana hän toimi 1912–1924 ja Tampereen piirin 1924–1937. Hänellä oli myös luottamus- ja asiantuntijatehtäviä, kuten jäsenyys kansakouluasetuksen uusimiskomiteassa, ja hän julkaisi useita oppikirjoja. Kouluneuvoksen arvonimen Sipola sai 1952. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Kirjakielen alkeet: kansakoulun kielioppi ja harjoituskirja 1-2 (alaluokkien oppimäärä, yläluokkien oppimäärä), Helsinki: Maalaiskuntien liitto, 1927, Arvi Sipola, Lauri Kettunen (useita lisäpainoksia) * Kansakoulujen tilastotiedot: ohjeita tilastollisten taulukkojen täyttämiseen, Helsinki: Kouluaitta, 1934 * Suomen kielioppi kansakouluille 1-2 (III ja IV luokan oppimäärä, V sekä VI ja VII luokan oppimäärä), Jyväskylä: Gummerus, 1952, Lauri Kettunen, Arvi Sipola == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Tour de France Femmes 2024

Tour de France Femmes 2024 oli nykynuodossaan kolmas Tour de France Femmes -kilpailu. Se sisälsi kahdeksan etappia, joista kolme ensimmäistä ajettiin Alankomaissa, ja neljäs etappi sekä alkuosa viidennestä etapista Belgiassa. Kilpailu alkoi Rotterdamista 12. elokuuta ja päättyi Alpe d'Huez'n huipulle 18. elokuuta 2024. Kilpailun kokonaispituus oli 947,9 kilometriä. Tour de France Femmes kuului vuoden 2024 UCI Women's World Tour -sarjaan. Katarzyna Niewiadoma voitti kilpailun neljän sekunnin erolla Demi Volleringiin. Vollering voitti Alpe d'Huez'n huipulle päättyneen päätösetapin, mutta etapilla neljänneksi sijoittunut Niewiadoma onnistui pitämään etapin aikaeron riittävän pienenä, eli minuutissa ja yhdessä sekunnissa. Kokonaiskilpailussa kolmanneksi sijoittunut Pauliena Rooijakkers hävisi päätösetapilla Volleringille neljä sekuntia ja kokonaiskilpailussa Niewiadomalle kymmenen sekuntia. Pistekilpailun voitti Marianne Vos, mäkikirikilpailun Justine Ghekiere, nuorten kilpailun Puck Pieterse ja joukkuekilpailun Lidl-Trek. == Tulokset == Lähde: Pro Cycling Stats === 1. etappi === === 2. etappi === === 3. etappi === === 4. etappi === === 5. etappi === === 6. etappi === === 7. etappi === === 8. etappi === == Etapit == Lähde: Pro Cycling Stats == Osallistuneet joukkueet == Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Luokka:Pyöräilykausi 2024 Luokka:Tour de France Femmes
Vilija Blinkevičiūtė

Vilija Blinkevičiūtė (s. 3. maaliskuuta 1960) on liettualainen poliiikko. Hän on europarlamentaarikko ja Liettuan sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja. Sosiaalidemokraattien vuoden 2024 Liettuan parlamenttivaaleissa saaman vaalivoiton jälkeen Blinkevičiūtėn odotettiin puheenjohtajana ryhtyvän pääministeriksi, mutta tämä päätti, että pysyy mieluummin Euroopan parlamentin jäsenenä ja halusi antaa pääministerin paikan puolueen entiselle puheenjohtajalle Gintautas Paluckasille. == Lähteet == Luokka:Liettualaiset europarlamentaarikot Luokka:Puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Amstel Gold Race 2024

Amstel Gold Race 2024 oli järjestyksessään 58. miesten ja kymmenes naisten> maantiepyöräilyn Amstel Gold Race -kilpailu. Se käytiin 14. huhtikuuta 2024. Molempien kilpailujen lähtöpaikkana oli Maastricht ja maalina Berg en Terblijt. == Miesten kilpailu == Miesten kilpailun pituus oli 253,6 kilometriä ja se sisälsi kaikkiaan 3290 vertikaalista (eli pystysuoraa) nousumetriä. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan. Tom Pidcock voitti kilpailun oltuaan loppukirissä nopein neljän ajajan kärkiryhmästä, joka oli muodostunut 14 kilometriä ennen maalia, ja jonka takaa-ajajat olivat juuri saavuttamassa maalin tultaessa. Marc Hirschi sijoittui toiseksi ja Tiesj Benoot kolmanneksi. === Miesten kilpailun tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Naisten kilpailu == Naisten kilpailun pituus oli 101,4 kilometriä ja se sisälsi 1244 vertikaalista nousumetriä. Kilpailu kuului UCI Women's World Tour -sarjaan. Marianne Vos voitti massakiriin päättyneen kilpailun, kun Lorena Wiebes luuli jo varmistaneen voittonsa ja alkoi tuulettaa liian aikaisin ennen maaliviivaa. Imgvild Gåskjenn sijoittui kolmanneksi. === Naisten kilpailun tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Luokka:Amstel Gold Race Luokka:Pyöräilykausi 2024
Palosaaren urheilukenttä

Palosaaren urheilukenttä () on Vaasan kaupungin ylläpitämä yleisurheilukenttä Palosaarella. Urheilukenttä muodostuu keskellä sijaitsevasta jalkapallokentästä, jota ympäröi 400m juoksurata, joka on pinnoitettu kivituhkalla. Jouksuradan varrella sijaitsee myös kaksi pituushyppypaikka, sekä kuulantyöntöpaikkaKentän tiedot Talvisin kentän juoksurata jäädytetään ja tästä tulee luistelurata.Luisteluradan tiedot ==Jalkapallo== Palosaaren urheilukenttä toimii useammalle jalkapalloseuralle päämääräisenä kotikenttänä. Kungliga Wasa C.F., sekä Vaasan Pallo-Veikot pelaavat päämääräisesti kaikki ottelunsa Palosaaren urheilukentällä. Myös Vaasan Palloseuran junioriorganisaatio VPS Juniorit, sekä FC Brändöpojkarna ja FC Sportin naisten joukkueet pelaavat kentällä. Kentällä pelattavien naisten ja miesten Kolmosen ja Nelosen lisäksi kentällä pelataan vuosittain junioreille suunnattua Wasa Football Cuppia. ==Yleisurheilu== Yleisurheilun puolella urheilukentän päämääräisenä käyttäjänä toimii Palosaaren Urheiluseura. Urheilukenttä on myös vapaassa käytössä, ellei se ole varattu, ja täten siellä usein näkee yksityishenkilöitä harjoittelemassa. == Lähteet == Luokka:Suomen yleisurheilustadionit Luokka:Suomen jalkapallostadionit Luokka:Vaasan urheilupaikat Luokka:Palosaari
Nemunasin aamunkoitto

Nemunasin aamunkoitto (, PPNA), on liettualainen puolue, joka sai 20 paikkaa seimasiin vuoden 2024 parlamenttivaaleissa. Puolueen puheenjohtaja on Remigijus Žemaitaitis. Puolueen linjaa on kuvattu kansallismieliseksi ja populistiseksi. Vaalivoittaja LSDP kutsui Nemunasin aamunkoiton hallituskoalitioon, mikä nostatti protesteja. Žemaitaitisia syytetään antisemitismistä. == Lähteet == Luokka:Liettuan puolueet
Sokkelosäppikala

Sokkelosäppikala (Pseudobalistes fuscus) on säppikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä indopasifiselta merialueelta. ==Koko ja ulkonäkö== Sokkelosäppikala voi kasvaa suurimmillaan 50–55 cm pitkäksi. Laji on ruumiinmuodoltaan korkearuumiinen, soikea ja litteähkö. Otsassa on lovi. Kalalla on kaksi selkäevää, joista ensimmäisen se voi nostaa pystyyn. Toinen selkäevä on etuosastaan korkeampi. Sokkelosäppikalan pyrstöevän ylä- ja alaruodot ovat pidentyneet täysikasvuisilla yksilöillä. Täysikasvuiset sokkelosäppikalat ovat sinisiä, harmahtavia tai ruskehtavia ja ruumiissa on keltaisista täplistä muodostuvia sokkelokuvioita. Selkä- ja peräevien reunat ovat vaaleansiniset. Nuoret kalat ovat keltaisia sinisin raidoin. ==Levinneisyys ja elintavat== Sokkelosäppikalan levinneisyysalue on laaja ja ulottuu Afrikan itärannikolta ja Punaiseltamereltä Japaniin ja Seurasaarille. Lajit elävät yksittäin koralliriutoilla ja erityisesti niiden hiekkapohjaisilla reuna-alueilla. Usein sokkelosäppikala piileskelee riuttojen koloissa ja halkeamissa. Kala on territoriaalinen, ja yhden koiraan reviirin sisällä on useita naaraiden muodostamia reviirejä. Naaraat vartioivat kutua. Lajin ravintoa ovat muun muassa merisiilit, äyriäiset, korallieläimet ja nilviäiset. Sokkelosäppikalaa voidaan pitää akvaariokalana. Paikoitellen sitä pyydystetään myös ravinnoksi. ==Lähteet== Luokka:Säppikalat
Orvokkimeri

Orvokkimeri on keramiikkataiteilija Birger Kaipiaisen suurikokoinen taideteos vuodelta 1967. Se on yhdeksästä suorakulmaisesta laatasta rakentuva sinisävyinen reliefi, jossa on kuvattu orvokkeja ja orvokkien seassa uivia joutsenia. Teos sijaitsee Tampereen kaupungintalon valtuustosalissa. Kaipiainen teki Orvokkimeren Montrealin maailmannäyttelyyn (1967). Se edusti siellä suomalaista taideteollisuutta yhdessä neljän muun suomalaisteoksen kanssa. Muut teokset olivat Timo Sarpanevan Ahtojää, Laila Pullisen Aurinko tunturissa, Uhra-Beata Simberg-Ehrströmin Metsä ja Tapio Wirkkalan Ultima Thule.Kalha 2013, s. 8–9.Forsström 2012, s. 26. Maailmannäyttelyn jälkeen Kaipiaisen työnantaja Wärtsilä myi Orvokkimeren Tampereen kaupungille. Aluksi teos sijoitettiin väliaikaisesti Tampereen yliopiston päärakennukseen. Vuonna 1975 se siirrettiin pysyvälle paikalle Tampereen kaupunginvaltuuston istuntosaliin. Orvokkimeri on fajanssia, ja se painaa useita tonneja. Teos on valmistettu Arabian posliinitehtaalla Helsingissä.Kalha 2013, s. 9. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * VirtualTampere: Virtuaalivierailu Tampereen valtuustosaliin Luokka:Tampereen patsaat ja veistokset Luokka:Tampereen yliopisto (1925–2018) Luokka:Tammerkoski
Kalevi Hämäläisen patsas

Kalevi Hämäläisen patsas on kuvanveistäjä Taru Mäntysen vuonna 2010 tekemä patsas hiihtäjä Kalevi Hämäläisen muistoksi. Patsas on Juvan keskustassa Urheilupuistossa yleisurheilukentän ja pesäpallokentän välisellä alueella. Hämäläinen voitti 50 kilometrin hiihdon vuoden 1960 olympialaisissa Squaw Valleyssa. == Lähteet == Luokka:Juva Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Varsovan linna

Varsovan linna on Puolan Varsovassa sijaitseva entinen kuninkaanlinna. Natsit tuhosivat linnan Adolf Hitlerin käskystä täysin vuonna 1944. Se rakennettiin uudelleen vuosina 1971–1984 viimeisenä osana Varsovan vanhankaupungin entisöintiä. Entisöinnin valmistuttua linna on ollut museona. Puolan kulttuuri- ja kansallisperinnön ministeriö pitää siellä myös juhlia ja tapahtumia. Vuonna 1980 Varsovan historiallinen keskusta lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon. Osana sitä luetteloon kuuluu myös linna. Linnan yhteydessä on kaksi puutarhaa, joiden yhteisala on 2 hehtaaria. Yläpuutarha rakennettiin uudelleen vuonna 2015 ja alapuutarha vuonna 2019. Linnan ja puutarhojen jälkeen linnan alueella ei ole enää entisöitäviä rakennelmia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan linnat Luokka:Varsovan rakennukset ja rakennelmat
Siina (veistos)

thumb|upright|Siina heinäkuussa 2023. Siina on kuvanveistäjä Kaija Kontulaisen tekemä professori Lucina Hagmania esittävä teräslankaveistos Kokkolan Kälviällä, nykyään Marttakotina tunnetun talon pihassa, osoitteessa Hyypäntie 9. Veistos paljastettiin 5. kesäkuuta 2023, jolloin Lucina Hagmanin syntymästä oli kulunut 170 vuotta. Lucina Hagman syntyi Kälviällä 1853 ja Hyypän pihapiirin talo oli hänen synnyinkotinsa. Hänet tunnetaan opettajana, kirjailijana, naisasianaisena, Marttajärjestön perustajana ja yhtenä ensimmäisistä naispuolisista kansanedustajista. Hän sai professorin arvonimen 1928. Lucinan isä Nils Johan Erik Hagman toimi Kälviällä nimismiehenä, kunnes perhe muutti Vaasaan Lucinan ollessa 12-vuotias. Veistos, joka on pimeän aikaan valaistu altapäin, on tehty teräslangasta ja se esittää Lucinaa lapsena istuvassa asennossa. Siina on ensimmäinen Lucina Hagmanista tehty julkinen veistos. Veistos on rahoitettu kansalaiskeräyksellä, jonka taustavoimina olivat Kälviän Martat, Lucinan Ystävät, LC Kälviä ja LC Kälviä/Lucina. Keräys tuotti 10 000 euroa, jolla veistos hankittiin. Kokkolan kaupunki teki veistoksen ympäristön kukkamaan. Paljastuksen jälkeen veistos luovutettiin Kokkolan kaupungin julkisen taiteen kokoelmiin. == Lähteet == Luokka:Kokkolan patsaat ja veistokset Luokka:Kälviä
Nøste Kendzior

Nøste Kendzior, alkuaan Ellen Johanne Kristensen (8. heinäkuuta 1950 – 2. joulukuuta 2006), oli norjalainen kääntäjä, kirjallisuuskriitikko ja esseisti. Kendzior syntyi Vuoreijassa ja vietti kasvuvuotensa eri puolilla Pohjois- Norjaa. Hän oli saamelaista syntyperää. Vanhempiensa eron jälkeen hän muutti asumaan isänsä luokse Storsteinnesiin. Nuorena opiskelijana hän avioitui Arnbjørn Jakobsenin kanssa, ja heille syntyi tytär vuonna 1972. Hän opiskeli psykologiaa ja sosiologiaa Bergenin yliopistossa. Vuosina 1974–1975 hän toimi psykologiassistenttina mielisairaalassa Tammisaaressa Suomessa. Alemman korkeakoulututkinnon hän suoritti vuonna 1976. Vuonna 1977 hän muutti Tanskaan ja meni naimisiin Jan Kendziorin kanssa. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1980. Kendzior työskenteli 1980-luvun alkupuolella sosiaalipedagogina ja huumeterapeuttina Tanskassa. Suomen kielen opiskelun hän aloitti Kööpenhaminassa. Hänelle myönnettiin kolme peräkkäistä stipendiä opintoihin Helsingin yliopistossa 1983–1986. Hän suoritti suomen kielen ja kirjallisuuden kandidaatin tutkinnon Oslon yliopistossa vuonna 1986. Vuosina 1986–1998 hän työskenteli johtajana Pohjoismaiden tiedotustoimistossa Altassa Pohjoismaiden ministerineuvoston alaisuudessa. Päätoimensa ohessa hän kirjoitti useita satoja artikkeleita, esipuheita ja jälkisanoja, esseitä, pakinoita ja piti luentoja. Hän toimi useissa sanomalehtien toimituksissa ja Norjan yleisradioyhtiössä kirjallisuuskriitikkona. Nøste Kendzior käänsi kaunokirjallisuutta pääasiassa suomesta norjaksi, mutta myös ruotsista ja hieman tanskasta. Hän käänsi myös joitakin teoksia tanskaksi yhdessä kolmannen puolisonsa, tanskalaisen Carsten Ohlmannin kanssa. Kendzior käänsi suomalaisen nykykirjallisuuden tunnetuimpia teoksia, suuria klassikoita ja vähemmän tunnettuja lastenkirjoja. Hän käänsi muun muassa Pirjo Hassisen, Annika Idströmin, Olli Jalosen, Leena Landerin, Rosa Liksomin, Arto Paasilinnan, Pentti Saarikosken ja Anja Snellmanin tuotantoa. Aleksis Kiven Seitsemän veljestä ja Marja-Liisa Vartion Hänen olivat linnut ovat Kendziorin käännösuran kohokohtia. Kendziorin omissa kirjoituksissa toistuva teema oli tekstin ja lukijan välinen suhde. Kääntäjänä hän halusi olla samanaikaisesti sekä näkyvä että näkymätön. Vuonna 2001 hän arvosteli voimakkaasti saamelaisen kirjallisuuden tasoa. Hänen mukaansa se mystifioi ja antoi myyttisiä piirteitä saamelaiskulttuurille, eikä kehitystä ollut tapahtunut 1990-luvun alun jälkeen. Kristensen sai lapsena lempinimen Nøste (garnnøste, suom. lankakerä) äidiltään. Kun hän aloitti kirjoittamisen ja kääntämisen, siitä tuli hänen pysyvä etunimensä. ==Palkinnot ja tunnustukset== * WSOY:n kunniapalkinto ulkomaisille kääntäjille (1988) * Lasten- ja nuortenkirjajärjestön International Board on Books for Young People (IBBY) kunniakirja * Suomen valtion ulkomainen kääntäjäpalkinto (1997) * Norjan kriitikkoseuran (Norsk kritikerlag) vuoden 2000 kriitikko ==Lähteet== Luokka:Filologit Luokka:Norjalaiset kääntäjät Luokka:Saamelaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Yrjö Collan (insinööri)

Yrjö Johannes (Hannes) Claudius Collan (28. joulukuuta 1902 Helsinki – 7. elokuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja teknisen alan opettaja, joka toimi melkein kaksikymmentä vuotta Helsingin teknillisen oppilaitoksen rehtorina. Hän opetti myös Teknillisessä korkeakoulussa ja Sotakorkeakoulussa ja sai professorin arvonimen 1969. Collan tuli ylioppilaaksi 1920 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1928. Jo opiskeluaikanaan 1926 hän tuli teknillisen oppilaitoksen edeltäjän, ruotsinkielisen teollisuuskoulun Industriskolan i Helsingfors opettajaksi. Koulu muutti pian uuteen toimitaloon Kallion Torkkelinmäelle, ja vuonna 1938 Collanista tuli koneenrakennuksen lehtori ja vuonna 1948 yliopettaja. Vuonna 1952 hänet nimitettiin oppilaitoksen rehtoriksi, ja hän jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 1970. Collanin toinen työpaikka oli Teknillinen korkeakoulu, jossa hän oli vuodesta 1926 deskriptiivisen geometrian assistenttina sekä koneenpiirustuksen ja koneopin opettajana vuoteen 1948 asti. Sotien jälkeen 1947–1950 hän opetti koneteknisiä aineita myös Sotakorkeakoulussa. Collan oli 1940- ja 1950-luvulla jäsenenä valtion teknillisessä opetusohjelmakomiteassa ja puheenjohtajana konemestarien pätevyyskirjakomiteassa. Hän toimi Aineensäästäjä-lehden päätoimittajana 1940-luvun alussa, kirjoitti muihinkin ammattijulkaisuihin ja käänsi tekniikan alan tekstejä suomeksi. Collanin poika oli patologian professori Yrjö Collan.Kuka kukin on (Aikalaiskirja): Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1954, s. 97 Otava, Helsinki 1954. Runeberg.org. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Anna Jönsintyttären suku

Anna Jönsintyttären suku on Anneli Mäkelä-Alitalon Kansallisbiografiaan 1700-luvulle saakka rekonstruoima jälkeläisten kokonaisuus, joka lähtee Helsingin kaupungin joidenkin sukujen ja asukkaiden keskinäisestä sukulaisuudesta vuodesta 1584 alkaen. Sukulaisuus jatkuu usein naislinjaa pitkin mieskantaisten sukujen sammuessakin. Myös omaisuuden periytymistä on voitu seurata naislinjaa pitkin. Anna Jönsintyttären pojan, pormestari Lars Michelinpojan 1500-luvulla omistama Laajasalon kartano oli edelleen 1700-luvun lopussa hänen jälkeläistensä hallussa.Anneli Mäkelä-Alitalo: Anna Jönsintyttären suku – Kansallisbiografia ==Katso myös== *Juusten ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset suvut Luokka:Helsingin historia
La Flèche Wallonne 2024

La Flèche Wallonne oli järjestyksessään 88. miesten ja 27. naisten maantiepyöräilyn La Flèche Wallonne -kilpailu. Se käytiin kylmissä ja sateisissa sääoloissa 17\. huhtikuuta 2024. == Miesten kilpailu == Miesten kilpailu käytiin 198,6 kilometrin reitillä Charleroi–Huy. Kilpailun päättänyt Mur de Huyn ylämäki noustiin kaikkiaan neljä kertaa. Kilpailu kuului vuoden 2024 UCI World Touriin. Stephen Williams voitti kilpailun tehtyään ratkaisevan iskun 300 metriä ennen maalia. Kévin Vauquelin sijoittui toiseksi ja Maxim Van Gils kolmanneksi. === Miesten tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Naisten kilpailu == Naisten kilpailussa matkan pituus oli 146 kilometriä ja Huy toimi sekä lähtö- että maalipaikkana. Mur de Huy noustiin kaikkiaan kahdesti. Kilpailu kuului vuoden 2024 UCI Women's World Touriin. Katarzyna Niewiadoma teki kilpailun voiton ratkaisseen iskun noin 200 metriä ennen maalia. Demi Vollering sijoittui toiseksi ja Elisa Longo Borghini kolmanneksi. === Naisten tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Luokka:La Flèche Wallonne Luokka:Pyöräilykausi 2024
Rusksele

Rusksele on taajama Lyckselen kunnassa Västerbottenin läänissä Lapin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 221 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lyckselen kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Hedlunda

Hedlunda on taajama Lyckselen kunnassa Västerbottenin läänissä Lapin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 227 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lyckselen kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Brastad

Brastad on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 947 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lysekilin kunta
Grundsund

Grundsund on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 616 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lysekilin kunta
Rixö och Ryk

Rixö och Ryk on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 247 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lysekilin kunta
Ehkä-tuotanto

Ehkä-tuotanto on vuonna 2004 perustettu taiteilijavetoinen yhteisö, toimija ja työnantaja, joka työskentelee vapaan taiteen kentällä ja sen puolesta. Ehkä edistää epäkaupallista, omaehtoista ja kokeilevaa taidetta yhteistuottamalla uuden tanssin ja esitystaiteen tekijöiden teoksia. Yhteisö mahdollistaa projekteja myös lastenkulttuurin, äänitaiteen, musiikin, kuvataiteen ja performanssin aloilta. Ehkä kuratoi ja ylläpitää vuonna 2009 perustamaansa poikkitaiteellista Nykytaidetila Kutomoa Turussa. Nykytaidetila Kutomo on uuden tanssin ja esitystaiteen näyttämö, joka sijaitsee vanhassa Lainnon kutomorakennuksessa Turun Kalastajankadulla. Nykytaidetila Kutomon studioissa 1 ja 2 järjestetään ympäri vuoden esitystoimintaa, tapahtumia, tanssinopetusta ja työpajoja. Lisäksi studiot ovat jatkuvassa taiteilijoiden residenssikäytössä. === Tunnustukset === Ehkälle on myönnetty vuoden 2024 monitaiteen valtionpalkinto, Vuoden Teatteriteko 2020 -palkinto ja vuoden 2016 Varsinais-Suomen taidepalkinto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ehkä- tuotannon kotisivut Luokka:Esittävät taiteet
Ebbe Schön

Ebbe Schön (13. joulukuuta 1929 – 4. elokuuta 2022) oli ruotsalainen kansatieteilijä (etnologi) ja kirjailija. Hän esiintyi myös usein radiossa ja televisiossa. Schön väitteli tohtoriksi vuonna 1973 aiheenaan Jan Fridegård. Myöhemmin hän hoiti Nordiska museetin kokoelmia ja kirjoitti kirjoja ruotsalaisesta kansanuskosta. ==Teoksia== * Jan Fridegård och forntiden: En stuie i diktverk och källor (1973, väitöskirja) * Jan Fridegård: Proletärdiktaren och folkkulturen (1978) * Julen förr i tiden (1980) * Svensk folktro A-Ö (1998) * Älvor, troll och talande träd (2000) * Folktro från förr (2001) * Folktrons ABC (2004) * Asa-Tors Hammare (2004) * Erotiska väsen (2010) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset tietokirjailijat Luokka:Ruotsalaiset etnologit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Gent–Wevelgem 2024

Gent–Wevelgem 2024 oli järjestyksessään 86. miesten ja 13. naisten maantiepyöräilyn Gent–Wevelgem-kilpailu. Se käytiin 24. maaliskuuta 2024. Molempien kilpailujen lähtöpaikkana oli Ieper ja maalikaupunkina Wevelgem. == Miesten kilpailu == Miesten kilpailumatka oli 253,1 kilometriä. Gent–Wevelgem kuului vuoden 2024 UCI World Touriin.. Mads Pedersen voitti kilpailun kukistettuaan irtiottokumppaninsa Mathieu van der Poelin loppukirissä, jonka hän aloitti noin 300 metriä ennen maalia. Jordi Meeus sijoittui kolmanneksi. === Miesten tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Naisten kilpailu == Naisten Gent–Wevelgemin reitin pituus oli 171,2 kilometriä. Kilpailu kuului vuoden 2024 UCI Women's World Touriin.. Lorena Wiebes voitti massakiriin päättyneen kilpailun maalikamerakuvan tarkastelun jälkeen ennen Elisa Balsamoa. Chiara Consonni sijoittui kolmanneksi. === Naisten tulokset === === Osallistuneet joukkueet === Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Luokka:Gent–Wevelgem Luokka:Pyöräilykausi 2024
Schön

Schön on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Donald Schön (1930–1997), yhdysvaltalainen professori * Ebbe Schön (1929–2022), ruotsalainen etnologi ja kirjailija * Helmut Schön (1915–1996), saksalainen jalkapalloilia ja valmentaja
Vapaudenpatsas (Heinola)

Vapaudenpatsas (Vapaudenmuistomerkki, Vapaussodan muistomerkki) on kuvanveistäjä Emil Wikströmin vuonna 1922 tekemä muistomerkki Heinolassa Toripuistikossa. Aluksi teos oli torilla. Muistomerkin pronssiin valetussa reliefissä on kuvattu suojeluskuntalaisten rivistö seisomassa lepoasennossa kivääreineen, mutta vain etumainen mies näkyy kokonaisuudessaan. Täksi henkilöksi mainitaan Wikströmin kirjeenvaihdossa insinööri Esko Syrjälä. Reliefin yläpuolella on hakattuna Heinolan taistelujen päivämäärät "28/II 1918 15/III" ja kreikkalainen risti. == Katso myös == *Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa == Lähteet == Luokka:Heinola Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Suomen sisällissodan muistomerkit
Sahlgrenin yliopistollinen sairaala

Sahlgrenin yliopistollinen sairaala () on Ruotsin Göteborgissa sijaitseva Pohjoismaiden suurin opetus- ja tutkimussairaala. Se perustettiin vuonna 1997 yhdistämällä Mölndalin ja Sahlgrenin sairaalat sekä Östra sjukhuset. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Sairaalan verkkosivut Luokka:Göteborgin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ruotsin sairaalat
Oxie

Oxie on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 14 040 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Malmön kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Bunkeflostrand

Bunkeflostrand on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 15 488 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Malmön kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Aulis Eskola

Aulis Iisakki Eskola (18. kesäkuuta 1928 Hämeenlinna – 16. joulukuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi 1970–1991 Helsingin teknillisen oppilaitoksen rehtorina ja 1971–1976 Akavan puheenjohtajana. Hän sai professorin arvonimen 1991. Valmistuttuaan vuonna 1955 diplomi- insinööriksi Eskola toimi jonkin aikaa Teknillisen korkeakoulun assistenttina, kunnes siirtyi 1957 Helsingin teknillisen oppilaitoksen konetekniikka-aineiden opettajaksi. Vuonna 1965 hänestä tuli mekaniikan ja lujuusopin yliopettaja ja vuonna 1970 maan suurimmaksi kasvaneen teknillisen oppilaitoksen rehtori. Hän jäi eläkkeelle 1991. Vuosina 1971–1976 Aulis Eskola oli viimeinen, joka hoiti Akavan puheenjohtajuutta luottamustoimisena. Hänet valittiin 1969 akavalaisen Teknillisten oppilaitosten opettajien liiton puheenjohtajaksi ja seuraavana vuonna Akavan varapuheenjohtajaksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet Luokka:Suomalaiset ammattiyhdistysjohtajat
Tygelsjö

Tygelsjö on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 4 126 asukasta. ==Katso myös== * Pilen kätkö ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Malmön kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Skumparp

Skumparp on taajama Malmön kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 238 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Malmön kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Carl Wilhelm Böttiger

Lars Fredric Carl Wilhelm Böttiger (15. toukokuuta 1807 Västerås – 22. joulukuuta 1878 Uppsala) oli ruotsalainen runoilija ja kielentutkija. Hänestä tuli vuonna 1856 Uppsalan yliopiston estetiikan ja modernin kirjallisuuden professori. Vuodesta 1847 hän oli Ruotsin akatemian jäsen. Tutkijana Böttiger paneutui erityisesti italialaisiin murteisiin ja runoilijoihin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset runoilijat Luokka:Ruotsalaiset kielitieteilijät Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Uppsalan yliopiston professorit Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1807 syntyneet Luokka:Vuonna 1878 kuolleet
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2024

Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2024 olivat järjestyksessään 97. maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut. Ne käytiin Zürichissä 22.–29. syyskuuta 2024. Kilpailujen ohjelmassa oli kaikkiaan 13 lajia: maantieajo ja aika-ajo miehille ja naisille yleisessä sarjassa, alle 23-vuotiaiden sarjassa ja junioreiden sarjassa. Lisäksi ohjelmassa oli sekajoukkueviesti. Samassa yhteydessä käytiin myös parapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 21.–29. syyskuuta 2024. == Mitalistit == Lähde: Tissot timing === Elite === Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet Maantieajo 6.27.30 +0.34 +0.58 Aika-ajo 53.01,98 +6,43 +54,44 Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset Maantieajo 4.05.26 +0 +0 AIka-ajo 39.16,04 +16,79 +56,42 Sekakilpailut Sekakilpailut Sekakilpailut Sekakilpailut Sekakilpailut Sekakilpailut Sekakilpailut Sekajoukkueviesti 1.12.52,28 +0,85 +8,25 Sekajoukkueviesti Grace Brown Brodie Chapman Ben O'Connor Ruby Roseman-Gannon Jay Vine Michael Matthews 1.12.52,28 Marco Brenner Miguel Heidemann Franziska Koch Liane Lippert Antonia Niedermaier Maximilian Schachmann +0,85 Edoardo Affini Mattia Cattaneo Filippo Ganna Elisa Longo Borghini Soraya Paladin Gaia Realini +8,25 === Alle 23-vuotiaat === Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Miehet alle 23-v. Maantieajo 3.57.24 +0 +28 Aika-ajo 36.42,70 +32,05 + 40,68 Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Naiset alle 23v. Maantieajo 4.08.26 +0 +0 Aika-ajo 40.21,14 +2,12 +2,17 ===Juniorit=== Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia Juniorimiehet Juniorimiehet Juniorimiehet Juniorimiehet Juniorimiehet Juniorimiehet Juniorimiehet Maantieajo 2.57.05 +2.05 +3.06 Aika-ajo 28.08,43 +6,31 +7,13 Juniorinaiset Juniorinaiset Juniorinaiset Juniorinaiset Juniorinaiset Juniorinaiset Juniorinaiset Maantieajo 1.54.48 +0 +0 Aika-ajo 23.49,72 +34,30 +36,60 == Lähteet == Luokka:Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Pyöräilykausi 2024 Luokka:Zürichin urheilu