EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Iranin ilmavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Iranin ilmavoimien nykyisestä kalustosta. ==Hävittäjät== ===Hävittäjät=== Nimi Tyyppi Määrä Kuva MiG-29 Hävittäjä 36 MiG-29A/U/UB F-14 Hävittäjä 43 F-7 Hävittäjä 24 F-5 Hävittäjä 20 F-5B 55+ F-5E/F Tiger II Azarakhsh Hävittäjä noin 6 170px ===Hävittäjäpommittajat=== Nimi Tyyppi Määrä Kuva F-4 Hävittäjäpommittaja 65 F-4D/E Phantom II Mirage F1 Hävittäjäpommittaja 10 F1E Su-24 Hävittäjäpommittaja 30 Su-24MK Fencer D Saeqeh Hävittäjäpommittaja noin 6 ==Rynnäkkökoneet== Nimi Tyyppi Määrä Kuva Su-25 Rynnäkkökone 7 Su-25K 3 Su-25T 3 Su-25UBK ==Tiedustelukoneet== Nimi Tyyppi Määrä Kuva RF-4E Tiedustelukone 6+ P-3MP Meritiedustelu- ja sukellusveneiden vastainen lentokone 5 ==Kuljetus- ja tankkauskoneet== Nimi Tyyppi Määrä Kuva B-707 Kuljetus- ja tankkauskone noin 1 B-747 Kuljetus- ja tankkauskone noin 2 Il-76 Raskas kuljetuskone 12 C-130 Kuljetuskone noin 19 C-130E/H An-74 Kevyt kuljetuskone 11 An-74TK-200 An-140 Kevyt kuljetuskone 5 F.27 Kevyt kuljetuskone 10 L-1329 Kevyt kuljetuskone 1 PC-6B Kevyt kuljetuskone 10 170px TB-21 Trininad Kevyt kuljetuskone 8 TB-200 Tobago Kevyt kuljetuskone 4 Turbo Commander 680 Kevyt kuljetuskone 3 Y-7 Kevyt kuljetuskone 14 Y-12 Kevyt kuljetuskone 9 ===Matkustajakoneet=== Nimi Tyyppi Määrä Kuva B-707 Matkustajakone 2 B-747 Matkustajakone 1 B-747F Matkustajakone 1 Falcon 20 Matkustajakone 1 Falcon 50 Matkustajakone 3 ==Harjoituskoneet== Nimi Tyyppi Määrä Kuva Beechcraft Bonanza Harjoituskone 25 EMF-312 Tucano Harjoituskone 15 JJ-7 Harjoituskone 15 MFI-17 Harjoituskone 25 Parastu Harjoituskone 12 PC-6 Harjoituskone 15 170px PC-7 Harjoituskone 35 T-33 Harjoituskone 9 ==Helikopterit== Nimi Tyyppi Määrä Kuva Boeing CH-47 Chinook Raskas kuljetushelikopteri 2+ Bell 214C Kuljetushelikopteri 30 Bell 206A Kevyt kuljetushelikopteri 2+ Shabaviz 2-75 Kevyt kuljetushelikopteri Muutama Shabaviz 2061 Kevyt kuljetushelikopteri Muutama Bell 412C Monitoimihelikopteri 2 ==Ilmatorjunta== ===Ilmatorjuntaohjukset=== Nimi Tyyppi Määrä Kuva FM-80 Ilmatorjuntaohjus 250 Rapier Ilmatorjuntaohjus 30 Tigercat Ilmatorjuntaohjus 15 170px MIM-23 Hawk Ilmatorjuntaohjus 150+ S-75 Ilmatorjuntaohjus 45 S-200 Ilmatorjuntaohjus 10 9K330 Tor Ilmatorjuntaohjus 29 ===Olalta laukaistavat ilmatorjuntaohjukset=== Nimi Tyyppi Kuva FIM-92 Stinger Ilmatorjuntaohjus 9K32 Strela-2 Ilmatorjuntaohjus ===Ilmatorjuntakanuunat=== Nimi Tyyppi Kuva ZU-23 Ilmatorjuntakanuuna Oerlikon KD Ilmatorjuntakanuuna ==Lähteet== Luokka:Iranin ilmavoimat Iran ilmavoimien kalusto
Erythropalaceae

Erythropalaceae on pieni trooppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Santalales-lahkoon ja on siten santelikasvien (Santalaceae) sukulainen. == Tuntomerkit == Heimon kasvit ovat puita, pensaita tai liaaneja, joilla on kärhivarsia. Kasvit ovat toisinaan maitiaisnesteellisiä. Lehdet sijaitsevat kierteisesti tai kaksirivisesti. Kukat sijaitsevat ryhmissä tai viuhkomaisesti. Verholehdet ovat enemmän tai vähemmän erillisiä ja terälehdet toisinaan yhteen kasvaneita. Heteet ovat joko verho- tai terävastaisia tai niitä on kaksi kertaa terälehtiä enemmän. Pohjuksessa on tavallisesti kehrä. Sikiäin on enemmän tai vähemmän kehänalainen ainakin suvussa Erythropalum, vartalo on lyhyt, luotti toisinaan enemmän tai vähemmän liuskainen. Hedelmä avautuu viideksi liuskaksi Erythropalum-suvussa, ja suvussa Heisteria verhiö laajenee huomattavasti hedelmän suojaksi. Siemenen endospermi on tärkkelyspitoinen tai öljyinen.Stevens 2001, viittaus 3.3.2015 == Levinneisyys == Erythropalaceae on levinnyt lähes kaikkialle tropiikkiin Madagaskaria ja osia Malaijien saaristosta lukuun ottamatta. Eniten lajeja on Keski- ja Etelä- Amerikassa. == Luokittelu == Heimossa on neljä sukua ja 40 lajia, joista 30 suvussa Heisteria. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, heinäkuu 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Santalales Luokka:Kasviheimot
Love Injected

Love Injected on latvialaisen laulaja-lauluntekijä Aminata Savadogon kappale, joka edusti Latviaa Eurovision laulukilpailussa 2015. Love Injected kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui toiseksi 155 pisteellä ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sai 186 pistettä ja sijoittui kuudenneksi. ==Lähteet== Luokka:Latvian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2015 euroviisuedustuskappaleet
Black Tar Prophecies Vol 5 / Palmu

__NOTOC__ Black Tar Prophecies Vol 5 / Palmu on vuonna 2014 ilmestynyt amerikkalaisen Grailsin ja Pharaoh Overlordin split-albumi. Black Tar Prophecies Vol 5 on viides osa Grailsin varsinaisten albumiensa välillä julkaisemasta sarjasta. Se on mukana myös vuonna 2013 ilmestyneellä Black Tar Prophecies Vols. 4, 5 & 6 -kokoelmalla. Pharaoh Overlordin Palmu käsittää kaksi uutta kappaletta, jotka on äänitetty Jani Viitasen studiolla Tampereella. == Kappaleet == ;A-puoli (Grails) # # # # ;B-puoli (Pharaoh Overlord) # # == Muusikot == ;Grails * Alex Hall – kitara * Zak Riles – kitara * Bill Slater – basso, kosketisoittimet * Emil Amos – rummut ;Pharaoh Overlord * Julius Jääskeläinen – kitara * Pekka Jääskeläinen – kitara * Janne Westerlund – kitara * Jussi Lehtisalo – basso * Tomi Leppänen – rummut == Lähteet == *GRAILS: Black Tar Prophecies Vol 5 / PHARAOH OVERLORD: Palmu Finnmusic. ===Viitteet=== Luokka:Pharaoh Overlordin albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Strombosiaceae

Strombosiaceae on pieni trooppinen puuvartiskasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa ja on siten santelikasvien sukulainen. == Tuntomerkit == Lehdet ovat kierteisesti tai kahdessa rivissä. Kukat sijaitsevat ryhmissä ja ovat 4–5-lukuisia. Terävastaiset heteet ovat kasvaneet kiinni terälehtiin, suvussa Scorodocarpus on kymmenen hedettä. Yhdislehtinen sikiäin on tavallisesti kehänpäällinen, vartalo lyhyt tai pitkä. Siemenessä on tärkkelyspitoinen endospermi.Stevens 2001–, viittaus 3.3.2015 == Levinneisyys == Heimo kasvaa hajanaisesti tropiikissa. == Luokittelu == Strombosiaceae käsittää kuusi sukua ja 18 lajia. Heimo voidaan myös yhdistää Olacaceae- heimoon. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]." will do. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Leinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Coulaceae.gif Luokka:Santalales Luokka:Kasviheimot
Pallonpitäjä

Pallonpitäjä () on pelipaikka amerikkalaisessa jalkapallossa. Pallonpitäjä on kentällä potkumaalitilanteissa. Hänen tehtävänsä on ottaa vastaan aloitussyötön antajan syöttämä pelipallo ja asettaa se pystyyn potkaisijaa varten. Pallonpitäjä katsotaan puolustuskyvyttömäksi pelaajaksi potkumaaleissa eikä häneen saa kohdistaa kontaktia. Usein joukkueen toinen tai kolmas pelinrakentaja toimii pallonpitäjänä. Tietyissä kikkapeleissä pallonpitäjä saattaa juosta itse pallon kanssa tai heittää sen jollekin pelaajalle. Harvoin aloituspotkuissa saatetaan käyttää pallonpitäjää mikäli pelipallo ei pysy tiin päällä. ==Lähteet== Luokka:Amerikkalaisen jalkapallon pelipaikat
Saamelaiskirkko

Inarin saamelaiskirkko sijaitsee Inarin kirkonkylällä. Inarin ensimmäiset kirkot rakennettiin Pielpajärvelle. Asutuksen lisäännyttyä keskustaajamassa sinne rakennettiin kirkko, joka otettiin käyttöön 1895 ja joka tuhoutui talvisodan pommituksessa 4. helmikuuta 1940. Sodan jälkeen päätettiin rakentaa uusi kirkko, jota varten saatiin varat Luterilaisten kirkkojen maailmanneuvoston kautta Amerikan luterilaiselta kirkolta. Kirkon ensimmäiset piirustukset laati Inkeri Visanti ja lopulliset Antero Pernaja. Laura Järvi- Larkaksen jo 1960 suunnittelema kellotapuli rakennettiin vasta kirkon peruskorjauksen yhteydessä 1982. thumb|left|250px|Näkymä lehteriltä. Kirkon vihki käyttöön juhannuksena 1952 Oulun hiippakunnan piispa Väinö Malmivaara ja vihkimiseen osallistuivat Luterilaisten kirkkojen maailmanliiton edustaja sekä Amerikan luterilaisten kirkkojen edustaja. Vihkimisen yhteydessä oli myös Inarin seurakunnan 300-vuotisjuhla. Kirkkoa on peruskorjattu kahteen otteeseen, 1982 ja 2011. Jälkimmäisen korjauksen jälkeen kirkon siunasi käyttöön Oulun hiippakunnan piispa Samuel Salmi. Kirkon alttaritaulun Kristuksen ilmestyminen vaeltavalle saamelaisperheelle (260x86 cm öljymaalaus kankaalle) maalasi 1937 professori Väinö Saikko. Taulu pelastettiin pommituksessa tuhoutuneesta kirkosta ja sijoitettiin uuteen kirkkoon. Taululla Saikko oli voittanut opetusministeri Uuno Hannulan aloitteesta käydyn kilpailun alttaritauluista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Inarin nähtävyydet Luokka:Inarin kirkkorakennukset Luokka:Suomen puukirkot
Rahoitusvakausvirasto

Rahoitusvakausvirasto () on vuoden 2015 alussa perustettu viranomainen, joka vastaa Suomen kansallisena kriisinratkaisuviranomaisena luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisun suunnittelusta sekä päätöksenteosta taloudellisiin vaikeuksiin joutuneiden laitosten toiminnan uudelleen järjestelemiseksi. Rahoitusvakausvirasto toimii osana EU:n yhteistä kriisinratkaisumekanismia. Virasto osallistuu EU:n kriisinratkaisuneuvoston (Single Resolution Board, SRB) työhön ja tekee tiivistä yhteistyötä SRB:n kanssa kriisinratkaisua koskevissa asioissa. Rahoitusvakausvirastolle kuuluu myös arvopaperikeskuksen kriisinratkaisun suunnittelua koskevien viranomaistehtävien hoitaminen. Lisäksi Rahoitusvakausvirasto toimii Suomen kansallisena talletussuojasta vastaavana viranomaisena. Virasto hoitaa talletussuojärjestelmälle kuuluvia tehtäviä, kerää talletussuojamaksut ja päättää talletussuojarahaston maksuvelvollisuudesta. Rahoitusvakausvirasto hallinnoi valtion talouden ulkopuolista rahoitusvakausrahastoa, joka koostuu vakausmaksuina kartutettavasta kriisinratkaisurahastosta ja talletussuojamaksuina kartutettavasta talletussuojarahastosta. Rahoitusvakausvirasto ylläpitää huoltovarmuustilijärjestelmää, joka muodostuu huoltovarmuustilipalvelusta ja korttimaksamisen huoltovarmuuspalvelusta.Rahoitusvakausvirasto ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rahoitusvakausvirasto * Laki rahoitusvakausviranomaisesta (1195/2014) * Laki eräistä huoltovarmuuden turvaamisen järjestelyistä rahoitusalalla (666/2022) Luokka:Sijoittaminen Luokka:Suomen pankkitoimi Luokka:Valtiovarainministeriö Luokka:Suomen valtion virastot Luokka:Suomen viranomaiset Luokka:Finanssialan valvontaviranomaiset
Tell Me Why (Amnan kappale)

Tell Me Why on romanialaislaulaja Amnan kappale. Sen julkaisi Roster Music artistin uran ensimmäisenä singlenä 9. toukokuuta 2011. Kappaleen sävellyksestä ja tuotannosta vastasi romanialainen DJ-tuottaja Tom Boxer. Kappale oli ehdolla vuoden 2011 Romanian Music Awardsissa kategoriassa "Paras uuden artistin kappale". ==Kappalelista== Digitaalinen lataus # Tell Me Why (Radio Edit) - 3:18 # Tell Me Why (Extended Mix) - 5:15 CD # Tell Me Why (Extended Version) - 5:16 # Tell Me Why (Pee4Tee Remix) - 5:46 # Tell Me Why (Pizza Brothers Remix) - 5:56 # Tell Me Why (Phunkjump Remix) - 6:01 # Tell Me Why (Chris Mayer Remix) - 6:31 # Tell Me Why (Odd Remix Extended) - 5:09 # Tell Me Why (Radio Edit) - 3:24 # Tell Me Why (Odd Remix Radio) - 3:13 ==Listasijoitukset== Listat (2011) Paras sijoitus Espanja (PROMUSICAE) 29 Romania (Romanian Top 100) 9 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2011 kappaleet Luokka:Amnan kappaleet
Bysanttilainen ja kristillinen museo

Bysanttilainen ja kristillinen museo () on historiallinen museo Ateenassa Kreikassa. Museo on keskittynyt bysanttilaisen keskiajan kulttuuriperintöön ja se on alallaan maailman merkittävimpiä. Museo sijaitsee Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustan itäosassa. Museo on perustettu vuonna 1914. Se toimi alun perin Ateenan akatemian rakennuksessa ja siirtyi nykyiseen sijaintipaikkaansa Ilísian huvilaan (βίλα Ιλίσια, Víla Ilísia) vuonna 1930. Huvila oli aiemmin Piacenzan herttuattaren talviasunto ja tunnetaan siksi myös nimellä Mégaro Doúkissas tis Plakentías (Μέγαρο Δούκισσας της Πλακεντίας). Se on valmistunut vuonna 1848. Rakennus muunnettiin museokäyttöön sopivaksi ja sitä on edelleen laajennettu myöhemmin. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu noin 25 000 esinettä. Ne ovat noin vuosilta 200–1900, toisin sanoen bysanttilaisen ajan lisäksi sitä edeltäneeltä myöhäisantiikin ajalta sekä sitä seuranneelta niin kutsutulta jälkibysanttilaiselta ajalta. Suurin osa esineistöstä on peräisin kreikkalaisesta maailmasta sekä Vähästä-Aasiasta ja Balkanilta. Esineistöön kuuluu muun muassa erilaista varhaiskristillistä esineistöä sekä suuri määrä ikoneita (n. 3 500) ja muuta kirkkotaidetta, kuten kirkkojen seinämaalauksia ja mosaiikkeja, kirkkotekstiilejä ja veistoksia, käsikirjoituksia yms. Tiedosto:Byzantine museum in Athens.jpg|Museon pääsisäänkäynti pihan puolella. Tiedosto:1826 - Byzantine Museum, Athens - Good shepherd (4th century) - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Hyvä paimen. Myöhäisroomalainen kuvapatsas 300-luvulta eaa. Tiedosto:1838 - Byzantine Museum, Athens - Sidamarna sarcophagus, detail - Photo Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Fragmentti roomalaisesta sarkofagista. Tiedosto:2140 - Byzantine Museum, Athens - Byzantine ceramic ware - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Keramiikkaa n. vuosilta 800–1200. Tiedosto:2029 - Byzantine Museum, Athens - Marble slab, 10th century - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Pyhä Filippus marmorilaatassa, 900-luku. Tiedosto:Byzantine Museum of Athens.1.JPG|Museon ikonikokoelmaa. Tiedosto:2155 - Byzantine Museum, Athens - St. Michael (14th century) - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Arkkienkeli Mikael ikonissa, 1300-luku. Tiedosto:Pentekostarion Venice,k di Nicolini da Sabblo Brothers. 1544 (8383283075).jpg|Pentekostarion, di Nocilini da Sabbio, Venetsia 1544. Tiedosto:Limestone panel with St John the Baptist in relief. Early 17th century.jpg|Johannes Kastaja kalkkikivipaneelissa. Zákynthos, 1600-luku. Tiedosto:2056 - Byzantine Museum, Athens - Iconostasis from Evritania (17th century) - Photo by Giovanni Dall'Ort.jpg|Freskomaalattu ikonostaasi Evrytaníasta, 1600-luku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Βυζαντινό και Χριστιανικό Μουσείο - Byzantine and Christian Museum. Museon verkkosivut. Luokka:Ateenan museot Luokka:Bysantin valtakunta Luokka:Kolonáki
Magne Thomassen

Magne Arnfinn Thomassen (s. 1. toukokuuta 1941 Melhus) on entinen norjalainen pikaluistelija. Hän oli maailman kärkiluistelijoita 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Thomassen aloitti pikaluistelu-uransa kaudella 1958–1959 juniorisarjoissa. Kansainvälisen uransa hän aloitti vuoden 1962 EM-kisoissa sijoittuen 12:nneksi ja MM-kisoissa 15:nneksi. Varsinainen läpimurto tapahtui seuraavana vuonna, kun Thomassen alitti kolmen muun norjalaisen kanssa Neuvostoliiton Boris Šilkovin 5 000 metrin maailmanennätyksen. Samana vuonna Thomassen sijoittui EM-kisoissa yhteispisteissä neljänneksi ja MM-kisoissa kuudenneksi. Seuraavan vuoden 1964 olympialaiset Innsbruckissa eivät olleet Thomassenille vielä menestyksekkäät, sillä sijoitukset olivat 500 metrillä 21. ja 1 500 metrillä 9. Olympiavuoden EM-kisoissa sijoitukseksi tuli kohtullisen hyvä kuudes sija. Innsbruckin olympialaisten jälkeiset vuodet olivat pikemminkin heikompia kuin olympiavuotta edeltäneet läpimurtovuodet. Sen osoittavat sijoituksetkin – vuoden 1965 EM-kisoissa yhdeksäs ja MM-kisoissa kahdeksas, vuonna 1966 MM-kisoissa Thomassen karsiutui viimeiseltä matkalta loppusijoituksen ollessa 21., vuoden 1967 EM-kisoissa kuudes ja MM-kisoissa jälleen putoaminen viimeiseltä matkalta sijoittuen 17. Varsinaiset mitalisijoitukset antoivat odottaa aina vuoteen 1968. Silloin Thomassen saavutti hopeaa Grenoblen 500 metrillä. Lisäksi hän sijoittui 1 500 metrillä neljänneksi. Ennen olympialaisia hän teki uuden 1 500 metrin Davosissa aikaan 2.02,5. Saman vuoden MM-kisoissa hän saavutti vielä hopeaa yhteispisteissä maanmiehensä Fred Anton Maierin jäljessä. Vuoden 1968 erinomaisilla tuloksillaan hän lunasti yhteispisteiden kärkisijan hetkeksi ennen kuin Hollannin Kees Verkerk otti sen haltuunsa. Kaudeksi 1970 hän siirtyi Osloon kehittääkseen harjoitteluaan. Muutokset harjoittelussa johtivatkin menestykseen niin, että hän taisteli vuoden 1970 MM-kisoissa Hollannin Ard Schenkin kanssa mestaruudesta, mutta hävisi. Seuraavat kaksi vuotta Thomassen jatkoi vielä uraansa. Hän saavutti pronssia ensimmäisissä sprintterien MM- kisoissa Yhdysvaltain West Allisissa. Uransa jälkeen Thomassen on vaikuttanut synnyinseudullaan Melhusissa. == Henkilökohtaiset ennätykset == * 500 metriä: 39,8 * 1 000 metriä: 1.21,0 * 1 500 metriä: 2.02,5 * 3 000 metriä: 4.23,1 * 5 000 metriä: 7.22,3 * 10 000 metriä: 15.23,3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjalaiset pikaluistelijat Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Epigrafinen museo

Epigrafinen museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Museo keskittyy epigrafeihin eli piirtokirjoituksiin ja se on alallaan maailman suurimpia. Museo on perustettu vuonna 1885. Sen kokoelma oli alun perin osa Kansallista arkeologista museota, mutta se toimii nykyään itsenäisenä museona Kansallisen arkeologisen museon rakennuksen eteläsiivessä Exárcheian kaupunginosassa Ateenan keskustan pohjoisosassa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu noin 13 500 enimmäkseen kreikankielistä piirtokirjoitusta. Pääosa niistä on antiikin ajalta, 700-luvulta eaa. aina myöhäisantiikkiin ja varhaiselle kristilliselle ajalle. Joukossa on myös joitakin bysanttilaisen ja jälkibysanttilaisen ajan kirjoituksia. Suurin osa kirjoituksista on peräisin Attikan alueelta, mutta joukossa on myös mm. hautakiviä Mystraksesta. Suurin osa epigrafeista on kirjoitettu marmoriin tai kiveen, osassa pohjana on keramiikka. Tiedosto:EPMA-6794-IGI(3)48-Sacred_law-1.JPG|Pyhän lain tekstiä Akropoliin Hekatompedon-temppelistä, 485/484 eaa. Tiedosto:EPMA-13330-Themistocle_decree-2.JPG|Themistokleen määräys koskien Ateenan evakuointia ja puolustamista Salamiin taistelun alla 480 eaa. Kopio 200-luvulta eaa. Tiedosto:Athenian decree.jpg|Ateenan bulen eli neuvoston määräys, 440–425 eaa. Tiedosto:EPMA-10077-IGI(3)1128-Piraeus boundary stone-1.JPG|Rajakivi Pireuksesta, 400-luku eaa. Tiedosto:EPMA-10048-IGII(2)1672-Eleusinian epistatai-4.JPG|Kirjanpitoa Eleusiin Demeterin ja Koren pyhäkköalueelta, 329/328 eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan museot Luokka:Exárcheia Luokka:Kreikan arkeologiset museot
She Bangs (Amnan kappale)

She Bangs on romanialaisartisti Amnan kappale. Sen julkaisi Roton Romania artistin uran toisena singlenä 6. helmikuuta 2012. Sanoituksiltaan kappale kertoo naisen tavoittamisesta kaikin laillisin ja laittomin keinoin. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 26. huhtikuuta 2012. Toisin kuin artistin ensimmäinen single, "She Bangs" ei onnistunut pääsemään listoille. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2012 kappaleet Luokka:Amnan kappaleet
Kansallinen historiallinen museo (Ateena)

Kansallinen historiallinen museo () on historiallinen museo Ateenassa Kreikassa. Se toimii kaupungin ydinkeskustassa rakennuksessa, joka on Kreikan vanha parlamenttitalo. Rakennus sijaitsee Stadíou-kadulla lähellä Sýntagma- aukiota. Rakennuksen rakentaminen alkoi vuonna 1858 ja se valmistui vuonna 1875. Se toimi parlamenttitalona valmistumisestaan vuoteen 1932 saakka, jolloin entisestä kuninkaallisesta palatsista tuli Kreikan nykyinen parlamenttitalo. Museo on toiminut rakennuksessa vuodesta 1960. == Kokoelmat == Museo keskittyy esittelemään uudemman Kreikan historiaa, käsittäen ennen kaikkea osmani- ja frankkivallan ajan, Kreikan itsenäisyysliikkeen synnyn ja vapaussodan ajan, itsenäistyneen Kreikan rakentamisen kauden, sekä Balkanin sotien ja Vähä-Aasian sotaretkien ajan. Museossa on suuri määrä erityisesti Kreikan vapaustaisteluun liittyvää aineistoa, aseistusta, maalauksia, kuvapatsaita sekä muuta taidetta, sekä merkkihenkilöille kuulunutta omaisuutta. Museon kokoelma on peräisin Kreikan historialliselta ja etnologiselta yhdistykseltä. Tiedosto:Ottoman armour. Chain armours and cuirass.jpg|Osmanivallan aikaisia haarniskoja 1600-luvulta. Tiedosto:Greek revolution pistols.jpg|Kreikan vapaussodan aikaisia pistooleja 1800-luvulta. Tiedosto:Tomb of Marco Botzaris (4551774575).jpg|Márkos Bótsariksen hautamonumentti. Pierre-Jean David, 1830. Tiedosto:Ottomans surrender in Salonique 1912 2.jpg|Osmanit antautuvat Salonikassa 1912. Karl Haupt, 1912–1918. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Εθνικό Ιστορικό Μουσείο - National Historical Museum Luokka:Ateenan museot
Amna

Amna, oikealta nimeltään Cristina Andreea Muşat (s. 14. helmikuuta 1985 Slatina, Romania) on romanialainen laulaja-lauluntekijä. Hän nousi kuuluisuuteen vuonna 2011 yhdessä Tom Boxerin kanssa kappaleella "Tell Me Why", joka nousi listoille Romaniassa ja Espanjassa. ==Diskografia== * Tell Me Why * She Bangs * Feel Alone * La La Like It * Arme (mukana What's Up) * Fără Aer (mukana Adda) Vierailut * Esta noche (Boris) * Hey Ho (Mauricio Rivera ja Obie-P) * Tonight» (Sonic-e & Woolhouse) * Party Zone (Jordi MB) * Chicas in the Party (Adrià Ortega) ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Romanialaiset laulajat Luokka:Elävät henkilöt
She Bangs

She Bangs on Ricky Martinin kappale hänen Sound Loaded-studioalbumilta. Ylätempoinen salsa-tyylinen kappale kertoo laulajan kaksimielisestä ihastumisesta naiseen. Kappale auttoi Martinia jatkamaan maailmanlaajuista menestystään. Kappaleen sanoitti Desmond Child, joka oli sanoittanut myös Martinin ykköshitti "Livin' la Vida Locan" kuten myös Bon Jovin sekä muiden 1980- ja 1990-lukujen rockartistien kappaleita. Kappaleen toinen sanoittaja oli Martinin entinen yhtyetoveri Draco Rosa yhtyeestä Menudo. Kappaleen tuottivat Rosa sekä vastaava sanoittaja Walter Afanasieff; Afanasieff oli voittanu vuotta aiemmin Grammy-palkinnon kun hän oli tuottanut Celine Dionin kappaleen "My Heart Will Go On". Sound Loaded oli jatkoa Martinin vuoden 1999 omaa nimeään kantavalle crossover läpimurto-albumille ja "She Bangs" julkaistiin radioissa Sound Loaded-albumin ensimmäisenä singlenä. Kappale saavutti Yhdysvalloissa lukuisia Billboardin listoja 7. lokakuuta 2000 alkavalla viikolla sekä saavutti ympäri maailmaa listasijoituksia pitkin marras-, joulu- ja tammikuuta. Huolimatta selvästi ennen digitaalista aikakautta tapahtuneesta julkaisusta kappaletta on myyty Yhdysvalloissa digitaalisesti jo 152 000 kopiota. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2000 kappaleet Luokka:Ricky Martinin kappaleet
Jameia

Jameia on romanialaislaulaja Antonia Iacobescun kappale. Sen julkaisi Roton Music artistin uran yhdeksäntenä singlenä 3. syyskuuta 2012. Sanoituksiltaan kappale kertoo siitä kuinka artisti yrittää saada toveriaan huomioimaan tämän sekä sen vaikutuksista. Kappaleelle on tehty musiikkivideo, joka julkaistiin 19. syyskuuta 2012. Kappale on päässyt listoilleen kotimaassaan Romaniassa, jossa sen paras sijoitus oli Romanian Chart Top 40-listan sijalle kolme sekä Bulgariassa, jossa se pääsi Bulgaria Singles Top 40-listan sijalle kaksikymmentäkolme. ==Kappalelista== Digitaalinen lataus # Jameia - 3:47 ==Listasijoitukset== Listat (2012-13) Paras sijoitus Bulgaria (Bulgaria Singles Top 40) 23 Romania (Romanian Top 40) 3 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2012 kappaleet Luokka:Romanialaiset musiikkikappaleet
Enttu

Enttu on Kanta-Hämeessä Humppilassa Huhtaalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 90 metriä ja leveys 30 metriä. Sillä ei ole laskujokea vaan sen vedet suotuvat viereiseen suohon ja jatkavat siitä edelleen Lähdeojaa myöten Jänhijokeen. Enttu sijaitsee Huhtaan kylän poikki kulkevan harjun päässä, missä on suppamaisia painanteita. Sähkölinja ylittää lammen. == Virkistys == Enttu tunnetaan parhaiten Entun tanssilavan takia. == Lähteet == Luokka:Jänhijoen valuma-alue Luokka:Humppilan järvet Luokka:Suomen supat
Jänijärvi

Jänijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 82 hehtaaria ja sen pituus on 3,1 kilometriä ja leveys 450 metriä. Järvi on luoteis-kaakko-suuntainen. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Suurin tulojoki on Heinijoki, joka tuo Jänhijoen valuma-alueen yläosan vedet Heinijärvestä Jänijärveen. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 27 kilometriä pitkä Jänhijoki, joka alkaa kuitenkin Peräjoen nimisenä. Järven rantaviiva on 7,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisosaan rajautuu peltomaata ja sen eteläpuolella on laaja ojitettu Kärjensuo. Etenkin järven itärannoilla on runsaasti loma-asuntoja (lähes sata asuntoa ). Tammelan ja Forssan välinen raja kulkee järven länsipuolella lähimmillään 400 metrin päässä. == Luonnontila ja säännöstely == Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1975−2009 kahdesta mittauspaikasta. Näiden havaintojen mukaan vesi on humuspitoista ja tummaa. Järvi luokitellaan reheväksi ja talvisin veden happipitoisuudet alenevat ja fosforipitoisuudet kasvavat. Järven luusuaan suunnitellaan pohjapatoa hillitsemään vedenkorkeuden suuria vaihteluita. == Virkistys == Järvessä harrastetaan veneilyä ja virkistyskalastusta. Järvellä on toteutettu hoitokalastusta, jolla on poiustettu suuri määrä pikkukalaa. Siihen on istutettu planktonsiikaa ja järvisiikaa. Vuoden 2012 koekalastuksella havaittiin seuraavat kalalajit: ahven, hauki, kuha, siika, salakka, pasuri ja lahna. == Lähteet == Luokka:Jänijärven valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Koivistonlammi

Koivistonlammi on Kanta-Hämeessä Humppilan keskustassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 150 metriä. Sen rantaviiva on 0,68 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin harjuun liittyvää kangasmetsää. Lampi sijaitsee Humppilan keskustassa. == Virkistys == Lammen länsiranta on puistoa, jossa on Humppilan keskustan uimaranta. == Lähteet == Luokka:Jänhijoen valuma-alue Luokka:Humppilan järvet
Laikkalammi

Laikkalammi on Kanta-Hämeessä Jokioisissa Lamminkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 150 metriä ja leveys 80 metriä. Sen ranta on pääosin kangasmetsää ja se rajautuu Kukonharjuun. Lampi on harjun kylkeen jääkaudella syntynyt suppa. == Luonnontila == Laikkalampi on hypertrofinen eli erittäin runsasravinteinen lampi. Vuonna 1997 vesi oli hapetonta yli 1,5 metrin syvyydessä. Vielä 1970-luvulla ihmiset muistavat sen olleen kirkasvetinen lampi. Lampea kunnostettiin vuonna 1998 lisäämällä siihen 23 m³ kipsiä, joka selkeytti lammen vettä. Samalla tutkittiin käsittelyn vaikutuksia lammen muihin parametreihin. == Lähteet == Luokka:Jänhijoen valuma-alue Luokka:Jokioisten järvet Luokka:Suomen supat
Setälänlammi

Setälänlammi on Kanta-Hämeessä Jokioisissa Minkiön aseman läheisyydessä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma- alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja sen pituus on 160 metriä ja leveys 250 metriä. Lammen läpi virtaa Jänhijoki. Sen rantaviiva on 0,72 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin harjuun liittyvää kangasmaastoa, jota ympäröivät peltomaat. Lampi lienee syntynyt hiekkamaahan, jota joki on kuljettanut helposti pois. == Historia == Setälänjärven alkuperäinen nimi oli "Jänhijärvi" eli Jäniksen järvi tai "Janhilammi", kuten se oli kirjoitettuna Kalmbergin kartastoon vuonna 1855−56. Tämä nimiö liittyy ilmeisesti myös joen alkuperäiseen nimeen, koska toinen näistä on nimennyt toisen. Joen alkuosaa kutsuttiin 1800-luvulla toisaalta myös "Kiipunjoeksi" Kiipun kylän mukaan. Jänhilammi sijaitsi jo tuolloin Jänhijoen kylän peltoaukean sisällä. == Lähteet == Luokka:Jänhijoen valuma- alue Luokka:Jokioisten järvet
Yöninlammi

Yöninlammi on Kanta-Hämeessä Jokioisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 50 metriä. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä Yöninoja, joka laskee Jänhijokeen. Ranta on pääosin metsäistä suomaastoa, mutta yhtä sivua reunustaa Kullaanharju. == Vedenottamo == Latovainion kylässä oleva pohjavesialue muodostuu Kullaanharjun ympärille. Harjun kupeessa sijaitseva Yönninlammi kerää pohjavettä ympäristöstään ja sen reservi muodostuu 50−70 metriä paksusta harjukerrostumasta. Yönninlammi on lupaava raakavedenlähde ja se voisi antaa vettä 200 m³ vuorokaudessa. == Lähteet == Luokka:Jänhijoen valuma-alue Luokka:Jokioisten järvet
Belait (Brunei)

Belait on Brunein läntisin piirikunta. Piirikunta on saanut nimensä alueella asuvan belait-kansan mukaan. Piirikunnan pääkaupunki on Kuala Belait. Belait rajoittuu pohjoisessa Etelä-Kiinan mereen, idässä Tutongin piirikuntaan ja Malesiaan etelässä ja lännessä. Piirin pinta-ala on 2 727 neliökilometriä, mikä on noin puolet Brunein valtion pinta-alasta. Vuoden 2018 arvion mukaan piirikunnassa asui noin 73 200 asukasta. == Lähteet == Luokka:Brunein piirikunnat
Ağrın maakunta

Ağrın maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan pinta-ala on 11 376 km2 ja se sijaitsee maan itäosassa Iranin rajalla. Pohjoisessa maakunta rajoittuu Karsin maakuntaan, koillisessa Iğdırin maakuntaan, etelässä Vanin maakuntaan, lounaassa Muşin ja Bitlisin maakuntaan ja luoteessa Erzurumin maakuntaan. Maakunnan pääkaupunki on Ağrı. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 547 210. ==Piirikunnat== Maakunta on jaettu kahdeksaan piirikuntaan. *Ağrı *Diyadin *Doğubeyazıt *Eleşkirt *Hamur *Patnos *Taşlıçay *Tutak == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Wayne Moore

Wayne Richard Moore (30. marraskuuta 1931 Bridgeport, Connecticut – 20. helmikuuta 2015 Trumbull, Connecticut) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Moore kuului Yhdysvaltain olympiakultaa 4×200 metrin vapaauintiviestissä voittaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952. 400 metrin vapaauinnissa hän sijoittui kuudenneksi.Olympics at Sports-Reference Moore kuoli pitkällisen sairauden jälkeen 83-vuotiaana 20. helmikuuta 2015.http://www.legacy.com/obituaries/ctpost/obituary.aspx?n=wayne- moore&pid;=174236319&fhid;=15252 == Lähteet == * Wayne Moore Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset uimarit Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Sam Byram

Samuel Mark ”Sam” Byram (s. 16. syyskuuta 1993 Thurrock) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän pelaa Englannin mestaruussarjan Leeds Unitedissa. Viitattu 28.10.2023. Byram teki debyyttinsä kasvattajaseuransa Leeds Unitedin edustusjoukkuessa kauden 2012–2013 alussa. Hän siirtyi tammikuussa 2016 West Ham Unitediin ja pelasi siellä kausina 2016–2019 Valioliigassa 27 ottelua. Heinäkuussa 2019 hän siirtyi Valioliigaan nousseeseen Norwich Cityyn pelattuaan edellisen kauden lainalla Nottingham Forestissa. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti

Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti () on Venäjän ortodoksisen kirkon eli Moskovan patriarkaatin alainen, vuodesta 1990 lähtien kuitenkin autonomisesti toiminut kirkko Ukrainassa. Moskovan patriarkaatiin kuuluvana se on kanonisoitu, eli muut ortodoksisen maailman kirkot tunnustavat sen aseman. Kirkon päämiehenä on kesästä 2014 alkaen toiminut Kiovan ja koko Ukrainan metropoliitta Onufri (). Patriarkaatin päämajana toimii Kiovan luolaluostari. == Historia ja jäsenmäärä == Razumkov-tutkimuskeskuksen vuonna 2006 tekemän kyselyn perusteella Moskovan patriarkaattin Ukrainan ortodoksinen kirkko oli Ukrainan toiseksi suosituin kirkko Ukrainan ortodoksinen kirkon (Kiovan patriarkaatti) jälkeen. Vastaajista 10,9 prosenttia kuului siihen, mikä oli 29,4 prosenttia uskontokuntien jäsenistä. Kyselyyn vastanneiden enemmistö (62,5 prosenttia vastaajista) kertoi kuitenkin, ettei ole uskova tai kuulu mihinkään kirkkoon. Kyselyssä ei kuitenkaan tehty erottelua uskontokuntiin kuulumattomien uskovien ja uskonnottomien tai ateistien välille. Vaikka Moskovan patriarkaatin alaisella kirkkokunnalla on vähemmän jäseniä, se omistaa enemmän maata kuin Ukrainan ortodoksinen kirkko. Vuonna 2022 kirkolla oli 12 148 seurakuntaa, 114 piispaa ja 262 luostaria. == Venäjän hyökkäys == Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 kirkkokunta on joutunut ahtaalle sen Moskova-suhteiden takia. Sen sisällä on jonkin verran piispoja, jotka vastustavat Venäjän toimia, mutta näiden voidaan katsoa olevan vähemmistö. Kirkkokunta on oman ilmoituksensa mukaan Ukrainan puolella, mutta esim. kanonisen oikeuden mukaan se on Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuudessa toimiva kirkkokunta. Kolme kuukautta hyökkäyksen alkamisen jälkeen yli 400 seurakuntaa erosi patriarkaatin alaisuudesta. Toukokuussa 2022 patriarkaatti poisti kaikki maininnat Moskovasta, koska Moskovan patriarkka Kirill asettui tukemaan Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Joulukuuhun 2022 mennessä Ukrainan viranomaiset olivat asettaneet syytteeseen noin 30 patriarkaatin alaisuudessa toimivaa pappia johtuen näiden Venäjä-yhteistyöstä. Hyökkäyksen alkamisen jälkeen Lvivin kaupunki sekä Volynian, Rivnen ja Žytomyrin alueet ovat kieltäneet kirkon toiminnan alueillaan. == Galleria == Києво Печерська Лавра.JPG| Kiovan Petšerskin lavra. Onuphrius Berezovsky.jpg| Metropoliitta Onufri (2014). == Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti (viralliset sivut) (orthodox.org.ua) *Kirkot taistelevat Ukrainassa (12.10.2014) (suomenmaa.fi) *Lehti: Venäjän ortodoksinen kirkko yrittää pysytellä erossa Ukrainan ja Venäjän informaatiosodasta (17.06.2014) (seurakuntalainen.fi) *Kirkot tuomitsevat Krimin miehityksen (4.3.2014) (ort.fi) *Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti (UOK-MP) (ortodoksi.net) Luokka:Ortodoksiset paikalliskirkot Luokka:Moskovan patriarkaatti Luokka:Kristinusko Ukrainassa
Eider

Eider () on 188 kilometriä pitkä joki Schleswig-Holsteinin osavaltiossa Pohjois-Saksassa. Joki saa alkunsa pienistä puroista Kielin eteläpuolella ja virtaa pohjoiseen Westenseen läpi Kieliin, jossa se kääntyy länteen laskien lopulta Pohjanmereen. Eider on kulkukelpoinen Rendsburgiin asti. Tämän jälkeen joki yhdistyy Kielin kanavaan, jota pitkin voi kulkea Itämerelle. Eiderin merkittävimmät sivujoet ovat Sorge ja Treene. Joen suulle rakennettiin vuonna 1973 viiden kilometrin mittainen Eiderin tulvapato (Eidersperrwerk).Ejderen Den Store Danske. Viitattu 4.3.2015. Antiikin aikaan roomalaiset käyttivät Eideristä nimitystä Romani terminus imperii, Rooman valtakunnan (pohjoinen) raja. Myös Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta näki joen pohjoisrajanaan. Joesta tuli sittemmin Schleswigin ja Holsteinin välinen raja. Tanskassa Eideriä pidettiin valtakunnan historiallisena etelärajana, sillä kuningas Hemming ja Kaarle Suuri olivat vuonna 811 sopineet rajan kulkevan siinä. Tanskan kansallisliberaalit ajoivat 1840-luvulta vuoteen 1864 Tanskan virallisena ulkopolitiikkana niin sanottua Eider-politiikkaa, jonka tarkoituksena oli yhdistää Schleswig kokonaan Tanskaan ja vakiinnuttaa valtakunnan eteläraja uudelleen Eiderille. Tämä johti kahteen sotaan Tanskan ja Saksan valtioiden välillä.Ejderpolitik Den Store Danske. Viitattu 4.3.2015. Joen nykyisen nimen varhaisin tunnettu muoto on 800-luvulla käytetty Egidorae fluminis, joka on mahdollisesti johdettu muinaissaksista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksan joet Luokka:Pohjanmereen laskevat vesistöt
Toimisto- ja liikekeskus Dixi

Dixi on toimisto-, liike- ja matkakeskus Vantaan Tikkurilassa, Tikkurilan rautatieaseman yhteydessä. Dixi sijaitsee pääradan länsipuolella, vanhan asemarakennuksen pohjoispuolella. Vuonna 2015 avattu kauppakeskus sai vuonna 2017 sadan metrin pituisen jatkeen, ja tulevassa viimeisessä vaiheessa rakennetaan 6 000 neliön verran lisää toimistotilaa eteläosaan Ratatielle. ==Historia== === Ensimmäinen vaihe === Dixin ensimmäinen vaihe koostui kauppakeskuksesta, toimistotornista, katutason linja-autoterminaalista sekä pysäköintihallista. 15\. tammikuuta 2015 avattu 250 metriä pitkä kauppakeskus on kolmikerroksinen. Vaiheen kokonaispinta-ala on noin 34 000 neliömetriä, kauppakeskuksen osuus on noin 8 300 ja toimistotornin noin 8 400 neliötä. Viidensadan auton pysäköintihalli vie noin 17 300 neliötä. Avautumisen aikaan kauppakeskuksen omisti Nordic Real Estate Partners ja toimistotorniosan Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen. Vuonna 2019 omistajuus siirtyi suomalaiselle eQ Liikekiinteistölle. Toimistotornin 4.–11. kerroksissa toimivat muun muassa HUS, Terveystalo ja Barona. === Toinen ja kolmas vaihe === Puretun vanhan lipunmyyntirakennuksen paikalle rakennettiin Dixin toinen vaihe; 12-kerroksinen toimisto- ja liiketiloja käsittävä osuus. Toisen rakennusvaiheen liiketilat avautuivat 27. huhtikuuta 2017. Kolmas vaihe on suunnitteilla. Eteläpäätyyn, Ratatien kiertoliittymän tuntumaan sijoittuva viimeinen vaihe on pinta-alaltaan noin 600 neliömetriä, mutta siinä on rakennusoikeutta 6 000 kerrosneliömetriä. Lisäosaan tulee kahdeksan kerrosta. Viimeisen vaiheen valmistuessa laajuudeksi ajoluiskalta eteläisimpään päätyyn on arvioitu noin 450 metriä ja 57 000 neliömetriä. ==Tilat== Tiloissa on runsaasti toimistotilaa sekä kolmisenkymmentä liikettä, muun muassa kioskeja, kahviloita ja ravintoloita, erikoisliikkeitä, lääkäriasema, kampaamoja, kuntosali, Vantaan yhteispalvelupiste (Vantaa-info) ja VR:n lipunmyynti sekä päivittäistavarakauppana S-market. Tikkurilan aseman bussiterminaali siirtyi Dixiin ja bussit ajavat kauppakeskuksen avoimeen alakerrokseen. Rakennuksen katolla on jalkapallokentän kokoinen viherkatto. ==Kulkuyhteydet== Dixiin pääsee rakennuksen länsipuolelta Ratatieltä, jossa on linja-autoaseman saapuva liikenne tai rautatieaseman laitureilta rakennuksen 3. kerrokseen liittyvää katettua lasiseinäistä asemasiltaa pitkin. Asemasilta ja pääosa Tikkurilan aseman asemalaitureista on Jokiniemen kaupunginosan puolella. Dixi ei kuitenkaan lue asemasillan palveluja osaksi kauppakeskustaan. Asemasillan toisessa päässä on myös Jokiniemeen kuuluva Väritehtaankatu 8:n toimisto- ja liiketilakokonaisuus, joka ei kuulu Dixiin. Kiinteistöön on sijoitettu muun muassa konttoreita, lounasravintola ja kuntosali. Loppuvuodesta 2021 Väritehtaankadulle valmistui osuuden toinen vaihe, kuusikerroksinen 4 000 neliön lisärakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dixin kotisivut * Tikkurilan matkakeskus VR:n sivuilla Luokka:Tikkurila Luokka:Vantaan kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Toimistorakennukset
Merja Salo

Merja Hannele Salo (2. maaliskuuta 1953 Hämeenlinna – 16. elokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja ja professori. Hän oli Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa kuvallisen viestinnän ja valokuvauksen professori. ==Ura== Salo valmistui ylioppilaaksi vuonna 1972 Savonlinnan Taidelukiosta ja suoritti Tampereen yliopistossa toimittajatutkinnon vuonna 1979. Hän suoritti Taideteollisen korkeakoulun koulutuskeskuksen valokuvauslinjan tutkinnon vuonna 1984. Hän väitteli siellä taiteen tohtoriksi 1997. Salon kuvatutkimuksen alaan lukeutuva väitöskirja Nautinnon, vaaran ja varoituksen merkit: Vertaileva tutkimus Suomessa julkaistun painetun savukemainonnan ja tupakan vastapropagandan kuvista ja kuvasisällöistä vuosina 1870–1996 julkaistiin pelkästään CD-ROMilla. Salo oli Suomen Tietotoimiston ulkomaantoimittaja 1980–1988 ja työskenteli vapaana valokuvaajana ja kirjoittajana 1988–1993. Taideteollisen korkeakoulun kuvallisen viestinnän ja valokuvauksen professoriksi hänet nimitettiin 1994. Häntä on luonnehdittu monipuoliseksi alan tutkijaksi, ja häntä arvostettiin kouluttajana. Hän on kirjoittanut valokuvaa ja valokuvausta eri näkökulmista käsitteleviä artikkeleita. Hän teki myös vuonna 2015 Sari Karttusen kanssa kirjan suomalaisen valokuvauksen digitalisoitumisen vaiheista. Salo sai vuoden 2015 Finnfoto-palkinnon. ==Palkinnot ja tunnustukset== * Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto 2008 *Valokuvataiteen valtionpalkinto 2011 *Finnfoto-palkinto 2015 ==Teoksia== *Imageware: Kuvajournalismi mediafuusiossa. Taideteollinen korkeakoulu, 2000. ISBN 951-558-045-5. *Muodin ikuistajat: Muotivalokuvaus Suomessa. Taideteollinen korkeakoulu, 2005. ISBN 951-558-170-2. *Claire Aho: Makupaloja. Teksti yhdessä Sinikka Salokorven kanssa. WSOY, 2010. ISBN 978-951-0-36281-5. *Carscapes, Automaisemia. Edition Patrick Frey ja Musta Taide, 2011. ISBN 978-3-905929-13-3. *Jokapaikan valokuva: Suomalaisen valokuvauksen digitalisoituminen 1992–2015. Yhdessä Sari Karttusen kanssa. Aalto Arts Books, Musta taide, 2015. ISBN 978-952-292-019-5. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ukkonen, Arja: Valokuva tuo lähelle. Suomen Kulttuurirahasto. * Merja Salon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Aalto- yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Kielletyt leikit (albumi)

Kielletyt leikit -nimisiä albumeja ovat: * Kielletyt leikit, Carolan albumi vuodelta 1970 * 20 suosikkia – Kielletyt leikit, Carolan kokoomalevy vuodelta 1997
Once Again

Once Again on suomalaisen Country Express -yhtyeen albumi vuodelta 1993. == Kappaleet == # Once More Last Chance # Once Again Is Once Too Much # Everybody Needs a Friend # Country Boogie Woogie # Saddle the Stallion # Longing to Get There Again # I Don't Wanna Be Alone # For Reasons I've Forgotten # The Boy Makes Rock 'n' Roll # Say Hello # Please Mr. Please # Try Me Out == Kokoonpano == * Ulf 'Uffe' Enberg ‎– laulu, kitara, harmonikka * Carina Juselius-Werle ‎– laulu * Börje Björkqvist ‎– kitara * Göran Grönqvist ‎– pedal steel -kitara * Guy Laine ‎– kitara, taustalaulu * Rolf Löfberg ‎– kitara, taustalaulu * Ingmar Grönqvist ‎– bassokitara * Kim Magnusson ‎– rummut, lyömäsoittimet === Muut === * Tom Ridberg ‎– piano * Teddy Granroth ‎– viulu == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa == Lähteet == Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Country Expressin albumit
Matka Charleyn kanssa

Matka Charleyn kanssa: Amerikkaa etsimässä (Travels with Charley: In Search of America) on kirjailija John Steinbeckin matkakertomus hänen vuonna 1960 tekemästään kiertomatkasta ympäri Yhdysvaltoja Charley-nimisen villakoiran kanssa erikoisvalmisteisella matkailuautollaan. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa 1962 ja seuraavana vuonna suomeksi Liisa-Maria Piilan käännöksenä. Steinbeck oli matkan aikoihin 58-vuotias. Hän kirjoittaa halunneensa tehdä suuren Amerikan-kierroksensa, koska oli tehnyt itselleen uran kirjoittamalla Yhdysvalloista. Hän sanoo etsineensä vastausta kysymykseen, millaisia nykypäivän amerikkalaiset ovat. Steinbeckin vanhin poika Thom on myöhemmin sanonut isänsä halunneen myös nähdä kotimaataan viimeisen kerran, koska tiesi olevansa lähestymässä kuolemaa sydänvaivojensa takia. Steinbeck kertoo kirjassa matkastaan villakoira Charleyn kanssa GMC- autotehtaalta tilaamallaan lava-auton pohjalle rakennetulta matkailuautolla, jonka kirjailija nimesi Don Quijoten hevosen mukaan Rocinanteksi. Noin 15 000 kilometrin automatka alkaa New Yorkin Long Islandilta ja kiertää Yhdysvaltojen raja-alueita pitkin ensin koilliskulman Maineen ja sieltä mantereen halki länsirannikon pohjoisosiin ja edelleen Kalifornian Salinasiin, josta Steinbeck oli kotoisin. Kaliforniasta matka jatkuu Texasin kautta etelävaltioihin ja lopulta takaisin Long Islandille. ==Vastaanotto== Matka Charleyn kanssa ilmestyi vuonna 1962 muutamaa kuukautta ennen kuin Steinbeckille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto. Kirja nousi The New York Times -sanomalehden bestseller-listan ykköseksi yhden viikon ajaksi, minkä jälkeen sen syrjäytti Rachel Carsonin ympäristönsuojeluaiheinen klassikko Hiljainen kevät. Myöhemmät tutkijat ovat kyseenalaistaneet kirjassa esiintyvien henkilöiden ja tapahtumien todenmukaisuuden ja korostaneet kirjan olevan fiktiota eikä mikään tarkka dokumentti matkasta.Steigerwald, Bill: The Next Page: The fabulism of 'Travels With Charley, Pittsburgh Post-Gazette 5.12.2010. Viitattu 4.3.2015. Myös poika Thom Steinbeck on muistuttanut isänsä olleen ennen kaikkea kirjailija ja monien kirjan tarinoiden olleen joko sepitettyjä tai pohjautuneen kenties isänsä jo aiemmin elämässään kohtaamiin tilanteisiin . ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1962 kirjat Luokka:Matkakirjat
Coulaceae

Coulaceae on pieni trooppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Santalales-lahkoon ja on siten santelikasvien sukulainenStevens 2001–, viittaus 4.3.2015. == Tuntomerkit == Heimon kasveilla on joskus sienijuuria ja ne ovat maitiaisnesteellisiä. Päällysketto eli epidermi on ligninoitunut, ja siinä on oksalaattikiteitä ja korkkihuokosia. Karvat ovat haaraisia. Lehdet ovat verkkosuonisia. Kukinto on joskus haarova, sen lapakossa on kolmekukkaisia viuhkoja. Kukat ovat perättömiä, teriö on tyvestään yhdislehtinen, heteitä on 10–20 ja erillisiä emejä 3–5. Ne ovat vartalottomia tai lyhytvartaloisia. Siemenen endospermi on tärkkelyspitoinen. == Levinneisyys == Heimo kasvaa monella erillisalueella tropiikissa. == Luokittelu == Coulaceae käsittää kolme yksilajista sukua. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Coulaceae.gif Luokka:Santalales Luokka:Kasviheimot
Mountain Memories

Mountain Memories on suomalaisen Mayflower -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1979. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Paul Öhrnberg ‎– kitara, laulu * Kari Reiman ‎– banjo, madoliini, kitara, taustalaulu * Kalle Jämsen ‎– mandoliini, kitara * Ahti Marja-aho ‎– viulu, taustalaulu * Teuvo Lampinen ‎– bassokitara, taustalaulu == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa * Mountain Memories discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1979 esikoisalbumit Luokka:Mayflowerin albumit
Ximeniaceae

Ximeniaceae on pieni, pääasiassa trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa, jonka tunnetuin heimo on santelikasvit (Santalaceae).Stevens 2001–, viittaus 4.3.2015. == Tuntomerkit == Papinmarjojen (Ximenia) suvussa lehtihangoissa on okaat. Lehdet ovat tavallisesti sulkasuonisia. Kukinto on enemmän tai vähemmän sarjamainen. Kukassa on neljä, viisi, kahdeksan tai kymmenen erillistä terälehteä, tavallisesti kaksi tai kolme kertaa enemmän heteitä, jotka ovat joskus terälehtiin kiinnittyneitä, ja kehänpäällinen sikiäin, jossa on lyhyt tai pitkä vartalo. Sirkkalehdet ovat toisinaan kasvaneet yhteen. == Levinneisyys == Heimo kasvaa tropiikissa ja lämpimillä alueilla. == Luokittelu == Ximeniaceae käsittää neljä sukua ja 13 lajia. Suvut ovat Curupira, Douradoa, Malania ja papinmarjat (Ximenia).Vascular plant families and genera, List of Genera in Ximeniaceae. Heimo voidaan myös yhdistää Olacaceae-heimoon. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/ximenioideaemap.gif Luokka:Santalales Luokka:Kasviheimot
Painted Times

Painted Times on suomalaisen Mayflower -yhtyeen toinen albumi vuodelta 1981. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # # == Kokoonpano == * Paul Öhrnberg – kitara, laulu, huuliharppu * Kari Reiman – banjo, madoliini, kitara, laulu, taustalaulu * Kalle Jämsen – mandoliini, kitara, slide–kitara * Ahti Marja-aho – viulu, taustalaulu * Teuvo Lampinen – bassokitara, laulu, taustalaulu == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa * Painted Times discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1981 albumit Luokka:Mayflowerin albumit