EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sotatieteiden päivät

Sotatieteiden päivät on joka toinen vuosi nykyään Maanpuolustuskorkeakoulun tiloissa Helsingissä järjestettävät sotatieteiden päiväthttp://www.mpkk.fi/fi/ajankohtaista/sotatieteidenpaivat/ , johon yleisö voi vapaasti ilmoittautua etukäteen, koska ne järjestetään sotilasalueella Santahaminassa, jonne järjestetään linja-autokuljetus. Ensimmäisen kerran sotatieteiden päivät järjestettiin 2000. V sotatieteiden päivillä oli ennätysyleisönä 500 osanottajaa.http://www.mil.fi/laitokset/tiedotteet/4040.dsp Tilaisuudessa käsitellään sodankäyntiä, johtamista ja puolustusvälinetekniikkaa lähinnä Maanpuolustuskorkeakoulun oppiainejaon mukaisesti eri luentotilaisuuksissa toisena päivänä yleisten aiheiden tultua käsitellyiksi ensimmäisenä päivänä. Kansainvälisen ulottuvuutensa vuoksi suuri osa luennoista pidetään englanniksi. Varsinaisten sotatieteiden harjoittajien lisäksi alustajissa on myös liiketaloustieteen hallinnon ja politiikan tutkijoiksi katsottavia strategian tutkijoita. ==Aihepiirit== *23.-24.5.2012 "Muutos - syitä, ratkaisuja ja seurauksia" VII, Maanpuolustuskorkeakoulu http://www.pv.fi/sotatieteidenpaivat2012 * 25. - 26.5.2010, "Voima verkos­toissa - kestävä palapeli?” http://www.protsv.fi/sotatiedeseura/sotatieteidenpaivat.html *2008 Sodankäynnin muutos V, Maanpuolustuskorkeakoulu http://www.mil.fi/paaesikunta/artikkelit/3944.dsp http://www.pvtk.mil.fi/ruotuvaki/?action=read_page&pid;=117&aid;=1937 *2006 IV, Maanpuolustuskorkeakoulu http://www.mil.fi/puolustusvoimainkomentaja/2112.dsp *2004 III, Ritaritalo http://www.mpkk.fi/fi/ajankohtaista/2004-04-08-000.html *2002 II http://www.seiska.fi/timota/paivakirja2604.html *2000 I Kaksipäiväisen tilaisuuden järjestävät Maanpuolustuskorkeakoulu, Suomen Sotatieteellinen Seura ry, Asehistorian liitto, Sotilasperinteen Seura, Sotilaspsykologinen Seura, Sotilassosiologinen Seura, Suomen Asehistoriallinen Seura, Suomen Humanitaarisen Oikeuden Seura, Suomen Lääkintäupseeriliitto, Suomen Sotahistoriallinen Seura, Suomen Sotahistorian Komissio. ==Katso myös== *Suomalaiset historiapäivät *Tieteen päivät *Yleisöluento ==Lähteet== luokka:Helsingin tapahtumat luokka:Sotatieteet luokka:Maanpuolustuskorkeakoulu luokka:Yleisöluennot
Stefan Batory

Stefan Batory eli Stefan Báthory (27. syyskuuta 1533 Somlyo, Transilvania – 12. joulukuuta 1586 Hrodna, Liettuan suuriruhtinaskunta) oli Transilvanian ruhtinas 1571–1575 ja sittemmin Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas 1576–1586. Stefan Batory () oli kuuluisaa unkarilaista Báthoryn aatelissukua ja saman nimisen valtiomiehen poika. Hän opiskeli Padovan yliopistossa. Stefan Báthorysta tuli János Zsigmond Szapolyain seuraaja Transilvanian voivodina vuonna 1571, mutta hän luovutti 1575 vallan vanhemmalle veljelleen Kristoferille. == Puola-Liettuan hallitsija == Vuonna 1576 Stefan Batory valittiin Puola-Liettuan eli Rzeczpospolitan hallitsijaksi. Samalla hän nai perillisettä jääneen Sigismund II:n sisaren Anna Jagellonicain, joka virallisesti toimi hänen kanssahallitsijanaan. Stefan Batory kunnostautui Liivinmaan sodassa (1558–1583) Venäjää vastaan. Hän löi venäläiset Velikije Lukin luona, valtasi Iivana Julmalta takaisin venäläisten 16 vuotta hallussaan pitämän strategisesti tärkeän Polotskin kaupungin 1579 ja piiritti Pihkovaa 1581. Hän myös antoi jesuiitoille luvan Liettuan historiassa tärkeän Vilnan yliopiston perustamiseen. Stefan Batory oli sivistynyt ja suvaitsevainen hallitsija, joka oli kiinnostunut lääketieteestä ja kulttuurista. Oikeudenkäytön, hallinnon ja elinkeinoelämän kannalta hänen hallitsijakautensa oli uudistusten aikaa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * K. I. Karttunen: Jean III et Stefan Batory : Études sur les relations politiques entre la Suède et la Pologne de 1576 à 1583, väitöskirja. Suomalainen Tiedeakatemia, Helsinki 1912 ==Aiheesta muualla== Luokka:Puolan kuninkaat Luokka:Liettuan suuriruhtinaat Luokka:Transilvanian ruhtinaat Luokka:Vuonna 1533 syntyneet Luokka:Vuonna 1586 kuolleet
István Báthory

István Báthory voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * István Báthory (Ecsed) (k. 1530), Unkarin varakuningas. * István Báthory (Somlyó), (1477–1534), Transilvanian voivodi. * Stefan Batory (1533–1586), edellisen nuorin poika. Transilvanian ruhtinas ja sittemmin Puola-Liettuan kuningas.
Valkosalava

Valkosalava eli valkopaju (Salix alba) on pajulaji, joka esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa ja Aasian länsi- ja keskiosissa. Siitä on jalostettu koristekasvikäyttöön useita lajikkeita. == Kuvaus == Valkosalava on kesävihanta, pitkä- ja vahvarunkoinen puu, jonka latvus on leveän kartiomainen. Lehtilapa on 4–9 cm pitkä, muodoltaan tasasoukan suikea ja ehyt- tai nystylaitainen. Lehdet ovat nuorina molemmin puolin karvaisia, myöhemmin päältä kaljuja. Hopeasalavalla lehdet ovat myöhemminkin päältä hopeanharmaan karvoituksen peitossa. Valkosalava kukkii lehtien puhjettua. Kukinto on 2–5 cm pitkä, lähes haaran myötäinen norkko. == Lajikkeita ja risteymiä == * Salix alba 'Caerulea' (Salix alba var. caerulea) * Salix alba var. sericea 'Sibirica' ("Argentea", "Sericea") – hopeasalava eli hopeapaju * Salix alba 'Vitellina' (Salix alba var. vitellina) – keltasalava * Salix alba 'Vitellina Tristis' – riippakeltasalava * Salix × ehrhartiana (alba × pentandra Sm.) – puistohalava, valkosalavan ja halavan risteymä * Salix × fragilis (alba × euxina) – jokisalava, valkosalavan ja silosalavan risteymä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Valkosalava (Salix alba) * ITIS: Salix alba * United States Department of Agriculture (USDA): Salix alba * Flora of China: Salix alba * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Salix alba (white willow) Luokka:Pajut
Amerikanaitomahonki

Amerikanaitomahonki (Swietenia macrophylla) on aitomahonkien sukuun (Swietenia) kuuluva trooppinen puulaji. Se kasvaa 45–60 metriä korkeaksi ja sen rungon halkaisija voi olla 80 senttimetriä. Lehdet kasvavat jopa 45 cm pitkiksi, ja niissä on parillinen määrä lehdyköitä keskiruodin kahta puolta. Se kasvaa luontaisena Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Amerikanaitomahonkia istutetaan puutavaraksi myös Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa. Nykyisin Amerikasta tuleva amerikanaitomahonki tarvitsee CITES- luvan, mutta Intiasta ja Kaakkois-Aasiasta tuleva ei. IUCN on luokitellut amerikanaitomahongin erittäin uhanalaiseksi lajiksi, koska sen yksilömäärät ovat laskeneet voimakkaasti laajamittaisen kysynnän takia. == Kuvia == Young tree I IMG 8665.jpg|Nuori puu Intiassa. Fruit with leaves at Branch Canopy I IMG 8673.jpg|Hedelmä ja lehtiä. Young Bark I IMG 8669.jpg|Nuori runko. == Lähteet == Luokka:Aitomahongit Luokka:Uhanalaiset kasvit
Torpedomalawinahven

Torpedomalawinahven (Pseudotropheus elongatus) on afrikkalaisessa Malawijärvessä elävä endeeminen kirjoahvenlaji, jota pidetään myös akvaariokalana. luettu 23.10.2008 Kerääminen akvaarioihin ja vesien saastuminen ovat aiheuttaneet sen, että laji luokitellaan vaarantuneeksi. == Koko ja ulkonäkö == Torpedomalawinahvenkoiras voi saavuttaa jopa 17 cm:n pituuden. Torpedomalawinahvenen pohjaväri on tummansininen vaaleamman sinisin pystyraidoin. Naaraiden väritys erityisesti koiraiden läheisyydessä on vaatimattomampi. Yksityiskohdat vaihtelevat eri muunnoksilla, joita on useita. == Käyttäytyminen == Koiras voi käyttäytyä häiritsevästi niin oman lajinsa edustajia kuin muitakin kalalajeja kohtaan. ==Vesiolot ja ravinto== Torpedomalawinahvenet viihtyvät vedessä, jonka lämpötila on 22–25 °C ja pH hieman emäksinen. Ravintonaan laji käyttää levää ja kasveja. Akvaariossa sopivaa ruokaa ovat spirulina-hiutaleet sekä kasvit. == Katso myös == * Malawijärven biotooppiakvaario == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet Luokka:Akvaariokalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Suomen Televisioiden Liitto

Suomen Televisioiden Liitto ry (STL) on 4.11.1999 perustettu kaupallista televisiotoimintaa harjoittavien tv-yhtiöiden etujärjestö Suomessa. Vuonna 2002 liitto muutti nimensä Suomen Kaupallisten televisioiden liitto ry. STL antaa lausuntoja alan lainsäädäntöä koskevissa asioissa ja on mukana muun muassa tekijänoikeuslautakunnassa sekä mainonnan eettisessä neuvostossa. Opetusministeriö, 21.02.2008 , Tekijänoikeustoimikunta ja monikanavajakelun selvitysryhmä asetettu Keskuskauppakamari, 2008, Mainonnan eettiset ohjeet , mutta muuten sen toiminta on varsin näkymätöntä. Yhdistyksellä ei esimerkiksi ole nettisivuja. Liiton jäseninä ovat Nelosen omistava Sanoma Entertainment Oy ja Sanoma Television Oy. MTV Oy vetäytyi 14. tammikuuta 2010 kaikesta yhteistyöstä Nelonen Median kanssa.http://www.hs.fi/kulttuuri/artikkeli/Nelonen+MTV3+suuttui+Kilpailuvirastolle+tehdyst%C3%A4+tutkintapyynn%C3%B6st%C3%A4++++/1135252134358 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöt Luokka:Elinkeinoelämän järjestöt
Anita Doth

Anita Daniëlle Dels (taiteilijanimeltään Doth; s. 28. joulukuuta 1971 Amsterdam) on alankomaalainen laulaja, joka on vaikuttanut eurodance-ryhmässä 2 Unlimited. Dothin vanhemmat ovat Rolf ja Lydia Dels. Vuonna 1991 hän lopetti opinnot ja aloitti vakituisen työn hallinnollisessa työssä poliisiasemalla. Yhdessä Ray Slijngaardin, hän esiintyi eurodance-ryhmässä 2 Unlimited. Vuonna 1990 Ray Slijngaard (tuleva 2 Unlimitedin räppäri) oli kysynyt, voisiko hän kirjoittaa yhtyeelle rapsanoituksia, joita olivat sitä ennen tehneet J. P. de Coster ja Phil Wilde. Ray myös halusi kirjoittaa kertosävelmiä Anitalle, minkä takia hän kysyi Dothilta, voiko hän laulaa kertosäkeitä hänelle. Demo toimitettiin de Costerille ja Wildelle, jotka saivat Dothin liittymään 2 Unlimitediin. Koko 2 Unlimitedin ajan Doth lauloi yhtyeelle kertosäkeitä. Yhtye menestyi Euroopassa ja myöhemmin ympäri maailmaa. Menestyskappaleita ovat esimerkiksi "Get Ready For This", "No Limit", "Tribal Dance", "Twilight Zone", "Maximum Overdrive" ja "Workaholic". Vuonna 2009 Anita Doth palasi tekemään musiikkia 2Unlimitedistä tutun Ray Slijngaardin kanssa, nyt nimellä Ray & Anita. Heidän kaksi uusinta singlejulkaisuaan ovat nostaneet duon uudestaan pinnalle ja listoille erityisesti Alankomaissa. Vuonna 2009 Ray ja Anita myönsivät haastattelussa, että he seurustelivat keskenään 2Unlimitedin suurimman menestyksen aikoina. Tammikuussa 2010 julkistettiin uutinen, jonka mukaan Anita Dothilla on todettu rintasyöpä. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sotilassosiologia

SotilassosiologiaKs. virantäyttöseloste sosiologian professorin virantäyttöä varten (Maanpuolustuskorkeakoulun asiakirja AI1678, 1279/50.05.01/2012, 28.2.2012) tarkastelee armeijan henkilöstöä erilaisissa olosuhteissa (sota, rauha, kriisinhallinta). Tieteenalana sotilassosiologia soveltaa sotilasorganisaation tutkimiseen suuria joukkoja koskevaa organisaatiososiologiaa ja pienryhmiä tutkivaa sosiaalipsykologiaa. Sotilassosiologia on läheisessä vuorovaikutuksessa myös sotilaspsykologian ja johtamisen tieteenalojen kanssa, mutta se erottuu niistä selkeästi omaksi sotatieteiden alakseen. Sotilassosiologiassa tarkastellaan pienryhmiä, suurempia joukkokokonaisuuksia sekä asevoimakokonaisuuksia. Muun sosiologian tavoin sotilassosiologiassa ollaan kiinnostuneita rakenteen ja toiminnan suhteesta, sekä kulttuurisesti ja sosiaalisesti tuotetuista merkityksistä. Sotilassosiologiassa tutkitaan muun muassa: * armeijan ja yhteiskunnan välisiä suhteita (erityisesti yhteiskunnallisen kehityksen vaikutusta sotalaitosjärjestelmään ja puolustusratkaisuun tai turvallisuuspoliittisiin asenteisiin ja maanpuolustustahtoon) * sotilasyhteisön ja sotilasorganisaation sisäisiä ilmiöitä, niiden rakennetta ja niiden välisiä suhteita * sotilasorganisaatiota sosiaalisena järjestelmänä * hierarkiaa ja auktoriteettia * sotilaallisten roolien omaksumista * primääriryhmiä (eli lähipiiriä) ja sotilaallista tehokkuutta * organisaation hallinnan tekniikoita * sotilasorganisaatioiden kulttuuria. == Suomessa == Sotilassosiologiaa on tutkittu Maanpuolustuskorkeakoulun käyttäytymistieteiden laitoksella.Käyttäytymistieteiden laitoksen toiminnot osaksi Puolustusvoimien tutkimuslaitosta 31.12.2013 Nykyisin sotilassosiologiaa opetetaan Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan laitoksella. Lisäksi Suomessa toimii Sotilassosiologinen Seura ry. ==Katso myös== *Sotatieteet *Tieteen etiikka ==Lähteet== Luokka:Sosiologian osa-alueet‎ luokka:Sotatieteet
Punakoivu

Punakoivu (Betula pubescens f. rubra) on hieskoivun mutatoitunut erikoismuoto. Ensimmäisen punalehtisen koivun löysi Pohjois-Pohjanmaan Ylikiimingin Vepsänkylästä 1970-luvulla paikallinen biologiopiskelija. Punalehtinen koivu ei lisäänny luonnollisesti. Sen solukkoviljelmät on aloitettu Oulun yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa. Sitä on myytävänä taimitarhoissa. == Lähteet == * Metla === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Naurispellon laidalta suosituksi koristepuuksi – harvinaisen punalehtisen koivun juuret ovat Pohjois-Pohjanmaan mullassa Yle 11.6.2018 Luokka:Hieskoivu
Puolustusvoimien Kuvakeskus

Puolustusvoimien Kuvakeskus (PvKuvaK) on Suomen puolustusvoimien yksikkö, joka vastaa puolustusvoimien valo- ja videokuvaustoiminnasta. Kuvakeskus valokuvaa puolustusvoimien toimintaa, välineistöä ja henkilöstöä. Se myös valmistaa valokuvia, ylläpitää valokuva- ja videoarkistoa sekä antaa puolustusvoimien yksiköille teknistä tukea valokuvausalaa koskevissa asioissa. Keskus sulautui Maanpuolustuskorkeakoulun täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskukseen (TKKK) vuonna 2006. Keskus tuottaa myös puolustusvoimille oppi- ja tiedotusmateriaalia sekä mm. opetuselokuvia. Sen toiminnot sijaitsevat Tuusulassa Tuusulan Rantatien varrella ns. Taistelukoulun kampuksella sekä Helsingin Pasilassa. Keskuksen pitkäaikainen johtaja on ollut muun muassa kapteeni (myöh. evl) Jyri Paulaharju. Vuonna 2006 johtajana aloitti eversti (Antti) Tapio Myyryläinen. Suurelle yleisölle kuvakeskus on tuttu tasavallan presidenttien virallisien valokuvien ottajana. Keskuksen ottamat kuvat tunnistaa merkinnöisä Kuva: SA-kuva tai Kuva: Puolustusvoimien Kuvakeskus. ==Aiheesta muualla== * * SA-kuva.fi Luokka:Suomen puolustusvoimat Luokka:Maanpuolustuskorkeakoulu Luokka:Tuusula
Kildebert Adoptivus

Kildebert Adoptivus (noin 650–662) oli Austrasian kuningas 656–661. Hän oli Austrasian major domus Grimoald I:n poika. Kun Sigebert III kuoli vuonna 656, Grimoald I leikkautti hänen poikansa Dagobertin ylhäisen syntyperän symbolin, pitkät hiukset ja lähetti tämän luostariin Irlantiin. Sen jälkeen Grimoald nosti kuninkaaksi oman poikansa Kildebertin, jonka Sigebert III oli ehtinyt adoptoida ennen Dagobertin syntymää. Austrasian ylimystö ei kuitenkaan hyväksynyt vallankaappausta, ja Grimoald ja Kildebert kukistettiin. Grimoald, Kildebert ja Grimoaldin lanko Ansegisel luovutettiin Neustrian kuninkaalle Klodvig II:lle, joka teloitti heidät. == Katso myös == *Luettelo frankkien kuninkaista == Lähteet == Luokka:Frankkien kuninkaat Luokka:650-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 662 kuolleet
David Jones

David Jones voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *David Jones, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon hyökkäävä linjamies *David Jones, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon kulmapuolustaja *David Jones, brittiläinen teatteri- ja elokuvaohjaaja *David Jones, englantilais- walesilainen jalkapalloilija *David Jones, skotlantilainen pelisuunnittelija ja liikemies *David Jones, guernseyläinen poliitikko *David Jones, kanadalainen jääkiekkoilija *David Jones, yhdysvaltalainen jazz-muusikko *David Jones, brittiläinen runoilija *David Jones, walesilainen rugbypelaaja *David Jones, brittiläinen Viktorian ristin saanut sotilas *David Jones, walesilainen poliitikko *David Jones, brittiläinen pikajuoksija *David C. Jones, yhdysvaltalainen kenraali ja Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvoston puheenjohtaja 1978–1982 *David D. Jones, jalkapalloilija Deacon Jonesin oikea nimi *David E. Jones, yhdysvaltalainen poliitikko *David E. H. Jones, brittiläinen kirjailija ja tieteilijä *David R. Jones, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa *David Robert Jones, muusikko David Bowien syntymänimi *David Thomas Jones, brittiläinen poliitikko *David W. Jones, yhdysvaltalainen poliitikko
Leppäkosken saviradat

Leppäkosken saviradat olivat Janakkalan Leppäkosken kylässä olleet kaksi 600 mm:n raideleveyksistä savenkuljetukseen käytettyä kapearaiteista rataa. Ne olivat käytössä 1970-luvulle saakka. Leppäkosken alueesta kehittyi 1800-luvulla merkittävä tiiliteollisuuden keskus, jossa sijaitsi vuonna 1860 perustettu Leppäkosken kartanon tiilitehdas, vuonna 1862 perustettu Sipilän kartanon tiilitehdas ja vuonna 1874 perustettu Rauhaniemen tiilitehdas. Ensimmäinen tiilitehdas Leppäkoskelle perustettiin jo 1847. Kaikki tiilitehtaat on lopetettu, mutta Rauhaniemen tiilitehtaasta on jäljellä savupiippu ja osa rakennuksista. == Rauhaniemi-Sipilän tiilitehtaan rata == Rata sijaitsi Janakkalassa, Leppäkosken kylän läpi virtaavan Puujoen pohjoispuolella. Rata lähti Leppäkosken aseman lähellä sijainneelta Rauhaniemen tiilitehtaalta länteen tehtaan savenottokuopille. Radalla oli Deutz-, Jung- ja Simplex-moottorivetureita. Rauhaniemen tiilitehtaan toiminta päättyi vuonna 1987. == Leppäkosken tiilitehtaan rata == Rata sijaitsi Janakkalassa, Puujoen eteläpuolella. Se alitti Helsinki–Tampere-pääradan sekä sen vieressä kulkeneen maantien ja jatkui pääradan itäpuolella olleille savikuopille. Radalla oli käytössä Simplex-moottoriveturi ja savenkuljetukseen kuuppavaunuja. Leppäkosken tiilitehdas toimi vuosina 1860–1977tiilitehdasperinne.com Lista Suomessa 1885-1978 toimineista tiilitehtaista. == Lähteet == * Vaunut.org: Ratoja luonnossa 1 (luettu 23.10.2008) * Vaunut.org: Ratoja luonnossa 2 (luettu 23.10.2008) * Suomessa 1885-1978 toimineet tiilitehtaat * Rauhaniemi Oy brick factory, Janakkala === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vaunut.org: Jorma Rauhalan kuvia Leppäkosken radoista ja niiden vetureista Luokka:Janakkalan liikenne Luokka:Suomen kapearaiteiset rautatiet Luokka:Teollisuusjunat ja -radat Luokka:Suomen entiset rautatiet
Vamma (täsmennyssivu)

Vamma voi tarkoittaa: *Vammaa eli ruumiillista vikaa, joka voi rajoittaa toimintakykyä *fyysistä traumaa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Silver Side Up

Silver Side Up on Nickelback yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 2001. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # ==Kokoonpano== *Chad Kroeger - laulu, kitara *Ryan Peake - kitara, taustalaulu *Mike Kroeger - basso *Daniel Adair - rummut, taustalaulu == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/r551372 * Soundi: Nickelback – Silver Side Up Viitattu 25.11.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Silver Side Up discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2001 albumit Luokka:Nickelbackin albumit
Jan Marek

Jan Marek (31. joulukuuta 1979 Jindřichův Hradec, Tšekkoslovakia – 7. syyskuuta 2011 Jaroslavl, Venäjä) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. 7. syyskuuta 2011 KHL-seura Lokomotiv Jaroslavlia kuljettanut lentokone syöksyi maahan lähellä Jaroslavlia, ja onnettomuudessa menehtyivät Marekin mukana lähes kaikki lentokoneen kyydissä olleet joukkueen sekä miehistön jäsenet. == Tilastot == 1998–1999 HC Třinec ČEL 32 2 2 4 2 6 0 0 0 0 1999–2000 HC Třinec ČEL 32 1 5 6 4 2 0 0 0 0 2000–2001 HC Třinec ČEL 38 7 4 11 2 2001–2002 HC Třinec ČEL 52 13 27 40 44 6 1 3 4 6 2002–2003 HC Třinec ČEL 51 32 30 62 42 12 6 4 10 22 2003–2004 HC Sparta Praha ČEL 50 21 30 51 62 11 4 9 13 26 2004–2005 HC Sparta Praha ČEL 38 7 21 28 26 5 2 2 4 2 2005–2006 HC Sparta Praha ČEL 48 22 32 54 66 17 4 4 8 24 2006–2007 Metallurg Magnitogorsk RSL 47 17 30 47 70 15 7 10 17 10 MM 6 2 3 5 4 2007–2008 Metallurg Magnitogorsk RSL 49 16 31 47 40 11 4 3 7 2 2008–2009 Metallurg Magnitogorsk KHL 53 35 37 72 62 12 6 4 10 26 MM 5 2 1 3 4 2009–2010 Metallurg Magnitogorsk KHL 35 7 13 20 14 10 3 1 4 4 MM 9 3 0 3 4 2010–2011 PHK TsSKA Moskova KHL 46 14 24 38 46 2010–2011 HK Atlant KHL 5 2 0 2 8 20 7 9 16 10 MM 9 1 2 3 14 ČEL yhteensä 341 105 151 256 248 59 17 22 39 80 RSL yhteensä 96 33 61 94 110 26 11 13 24 12 KHL yhteensä 139 58 74 132 130 42 16 14 30 40 == Lähteet == * * * Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:New York Rangersin varaamat pelaajat Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Lehtosinisiipi

Lehtosinisiipi (Plebeius artaxerxes) on ruskea sinisiipilaji. Se on melko yleinen, mutta esiintyy yksittäin ja viihtyy metsäkurjenpolven seuralaisena metsäniityillä. Se kuuluu samaan vaikeaan lajikompleksiin kuin punatäpläsinisiipi (Plebeius agestis), ja lajien erottaminen on huomattavan hankalaa. Suomessa samannäköinen laji on etenkin ruskosinisiipi (Plebeius eumedon). == Koko ja ulkonäkö == Lehtosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpuolelta tummanruskeat, ja siiven ulkoreunassa on vaihtelevasti erottuva rivi oranssinpunaisia reunatäpliä, jotka ovat koiraalla etusiivessä himmeät. Siipien alapinnat ovat harmaat, ja niiden poikki kulkee rivi pieniä mustia, valkoreunaisia täpliä, takasiivessä kahdessa rivissä. Suuret oranssit reunustäplät ovat hyvin selkeitä sekä etu- että takasiivissä, ja takasiivessä niiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven keskelle suuntautunut valkoinen kiilatäplä. Siipiväli 26–31 mm. s. 287–290 s. 214–215Svenska fjärilar == Levinneisyys ja lentoaika == Levinneisyysalue ulottuu Pohjois- Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan, Koreaan ja Sahalinille. Lounais-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa esiintyy ulkonäöltään hieman poikkeava alalaji P. a. montensis. Suomessa levinneisyys yltää Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Lappiin ja jopa Käsivarren Lapin kärkiosaan saakka, mutta Pohjois-Lapista havainnot ovat yksittäisiä. Perhoset lentävät yhtenä hyvin pitkällä aikavälillä lentonsa aloittavana sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuun alkupuolelle.Perhoswiki s. 141 == Elinympäristö ja elintavat == Lehtosinisiiven elinympäristöjä ovat valoisat lehtometsät sekä kuivat kedot ja aurinkoiset tunturinrinteet. Se suosii etenkin kalkkipitoista maaperää. Perhoset ovat hyvin paikkauskollisia ja käyvät kukilla. Naaras munii munat yksitellen kukannuppuihin, ja ne kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka syö kolmesta viiteen viikkoa ja vetäytyy sitten talvilevolle, joka tapahtuu aina kolmannessa toukkavaiheessa. Keväällä toukka syö vielä noin kuuden viikon ajan ennen koteloitumistaan silkkirihmalla kiinnitettyyn koteloon lehden alapinnalle lähelle maanpintaa. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa. == Ravintokasvi == Pohjoismaissa toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum), verikurjenpolvi (Geranium sanguineum) ja muut kurjenpolvet (Geranium). Etelämpänä pääravintokasvi on kultapäivännouto (Helianthemum nummularium) ja Ruotsissa myös öölanninpäivännouto (Helianthemum oelandicum). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Lehtosinisiipi (Aricia artaxerxes) *Suomen Perhoset: Lehtosinisiipi *Keskisuomalainen: Lehtosinisiipi * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Sinisiivet
Ruskosinisiipi

Ruskosinisiipi (Plebeius eumedon) on ruskea metsäkurjenpolvilla viihtyvä sinisiipilaji. == Koko ja ulkonäkö == Ruskosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen tummanruskeat. Etusiivissä on himmeänä mustahko keskitäplä ja naaraan takasiivissä saattaa erottua oransseja reunatäpliä. Siipien alapinnat ovat harmaat tai harmaanruskeat, tyvestä vihertävän sinikehnäiset ja niissä on mustia, valkoreunuksisia täpliä. Täplät erottuvat paremmin etusiivissä. Takasiiven keskeltä ulkoreunaan kulkee siivensuuntaisesti melko tasapaksu valkoinen juova. Siipien alapintojen ulkoreunassa on rivi oransseja täpliä, jotka ovat etusiivissä suurempia. Siipiväli 24-27 mm. s. 281-282 s. 211-212Svenska fjärilar Erityisen samannäköinen laji on lehtosinisiipi (Plebeius artaxerxes). == Levinneisyys ja lentoaika == Levinneisyysalue ulottuu Espanjan ja Italian vuoristoista Euroopan ja Keski-Aasian poikki Itä-Siperiaan ja Pohjois-Kiinaan. Suomessa laji on melko yleinen maan etelä- ja keskiosissa, mutta harvinaistuu pohjoista kohti. Sitä on tavattu kuitenkin Pohjois-Lapissa saakka, joskin Lapin havainnot painottuvat länteen. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta heinäkuun loppupuolelle.Perhosviki == Elinympäristö ja elintavat == Ruskosinisiipi elää toukan ravintokasveja, kurjenpolvia, kasvavilla aurinkoisilla metsäaukioilla, sähkölinjojen alusilla ja tien pientareilla. Laji on paikkauskollinen eivätkä perhoset liiku kauaksi ravintokasveiltaan. Se voi myös olla paikallisesti runsaslukuinen, mutta yleensä perhosia tavataan yksittäin. Naaras munii munat yksitellen kukintoihin ja toukat kuoriutuvat noin viikkoa myöhemmin. Nuoret toukat syövät kehittyviä hedelmystöjä, mutta siirtyvät myöhemmin lehdille. Tällöin toukka vioittaa lehteä niin, että se käpertyy toukan suojapaikaksi. Kasvettuaan ensin kahden viikon ajan toukka siirtyy talvilevolle ja syö jälleen keväällä 3-5 viikon ajan ennen koteloitumistaan. Toukka on myrmekofiili ja houkuttelee muurahaisia huolehtimaan siitä. Kotelovaihe kestää 2-3 viikkoa. == Ravintokasvi == Toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum), verikurjenpolvi (Geranium sanguineum) ja kyläkurjenpolvi (Geranium pratense). == Lähteet == *Keskisuomalainen: Tietoa ruskosinisiivestä *Taksonomian lähde: ZipcodeZoo === Viitteet === == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Ruskosinisiipi (Aricia eumedon) *Perhosopas: Ruskosinisiipi (Aricia eumedon) *Suomen Perhoset: Ruskosinisiipi *Iltalehti: Ruskosinisiipi (Aricia eumedon) *UniProt, Taxonomy: Aricia eumedon * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Sinisiivet
Hopeasinisiipi

Hopeasinisiipi (Polyommatus amandus) on sinisiipiin kuuluva päiväperhoslaji. Se on yksi yleisimmistä heimonsa edustajista Suomessa. == Koko ja ulkonäkö == Koiraan siipien yläpinta on kirkkaan taivaansininen, selvästi vaaleampi kuin useilla muilla sinisiipilajeilla. Siipien ulkoreuna on mustahko ja tumma kehnä ulottuu siipisuonten kohdalla hiukan siiven keskiosaa kohti. Joskus harvoin voi erottua myös tummia täpliä lähellä siiven ulkoreunaa. Naaraalla siipien yläpinnat ovat ruskeat ja tyvestä ulospäin laajalta alueelta sinikehnäiset ja takasiiven yläpinnalla voi erottua oransseja reunatäpliä. Siipiripset ovat molemmilla sukupuolilla valkoiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanharmaat, tyvestä voimakkaasti sinikehnäiset. Sekä etu- että takasiiven poikki kulkee yksi rivi mustia, valkoreunaisia täpliä ja näiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven poikkisuunnassa venynyt musta, valkoreunainen täplä. Etusiivessä täplät ovat takasiiven täpliä pienempiä. Takasiiven ulkoreunassa on epäselvät, tummat reunatäplät ja niistä kolmesta neljään takimmaiseen liittyy himmeänoranssi täplä. Hopeasinisiipi on melko kookas laji, jonka siipiväli on 31-36 mm.Svenska fjärilar (MHNT) Polyommatus amandus - Lublin Poland - male dorsal.jpg | Polyommatus amandus ♂ (MHNT) Polyommatus amandus - Lublin Poland - male ventral.jpg |Polyommatus amandus ♂ △ == Levinneisyys ja lentoaika == Hopeasinisiiven levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Kaukasukselle, Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Itä-Siperiaan saakka. Laji on Suomessa yleinen ja sitä tavataan Rovaniemen korkeudelle saakka. Perhoset ovat lennossa yhtenä tai joskus kahtena sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuulle huipun sijoittuessa heinäkuun alkuun.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Laji viihtyy sekä kuivilla että kosteilla niityillä, avoimilla metsänreunuksilla ja rannoilla eikä se vaikuta olevan kovin vaativa elinympäristönsä suhteen. Koiraat liikkuvat ilmeisesti melko laajalla alueella etsien naaraita. Perhoset käyvät kukilla. Naaras laskee munat yksitellen lehtien yläpinnoille ja toukat kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka on myrmekofiili ja saa muurahaiset hoitamaan ja puolustamaan sitä. Toukka kasvaa 2-3 viikkoa ennen siirtymistään talvilevolle. Keväällä se kasvaa vielä 3-8 viikon ajan kunnes koteloituu. Kotelovaihe kestää noin kaksi viikkoa. Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 hopeasinisiipi oli Suomen 22. eniten havaittu päiväperhonen. Maatalousympäristöjen päiväperhosseurannassa 2013 se oli sijalla 18. == Ravintokasvi == Toukkien ravintoa ovat etenkin hiirenvirna ja niittynätkelmä, mutta myös muut hernekasvit. == Lähteet == *Keskisuomalainen: Tietoa hopeasinisiivestä *Taksonomian lähde:ZipcodeZoo ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * * Luontoportti: Hopeasinisiipi * Suomen Perhoset: Hopeasinisiipi * UniProt, Taxonomy: Polyommatus amandus * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Sinisiivet
Huhtasinisiipi

Huhtasinisiipi (Plebeius nicias) on harvinainen sinisiipilaji. Suomessa se on levinneisyydeltään melko itäinen ja pahoin taantunut. == Koko ja ulkonäkö == Koiraan siipien yläpinnat ovat omintakeisen turkoosiin vivahtavan siniset ja siipien reunat ovat leveälti tummat. Naaraan siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen ruskeat, tyvestä aavistuksen sinikehnäiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanruskeat ja etusiivessä on melko kookkaita mustia, valkoreunaisia täpliä. Takasiiven alapinnan täplät ovat pieniä ja siiven keskellä on suuri valkoinen kiilatäplä, joka yltää siiven poikki. Aivan ulkoreunassa on muutama himmeä oranssi täplä. Siipiväli 25-28 mm. s. 291 s. 215-216Svenska fjärilar == Levinneisyys ja lentoaika == Luhtasinisiiven levinneisyys muodostuu erillisistä esiintymistä Pyreneillä, Alpeilla, Fennoskandiassa, Uralilla ja Altailla. Pohjoismaissa sitä tavataan vain Suomessa ja Ruotsissa. Pääasiallinen levinneisyys Suomessa ulottuu erikoisena kaarena Etelä-Savosta Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun kautta Perämeren pohjukkaan. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on erillinen esiintymä. Yleisin laji vaikuttaa olevan Kainuussa sekä Kemi-Tornio-alueella. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuun alkupuolelle.Perhosviki s. 142Panu Välimäki: Uhanalainen vai ei? Kaksi kirjosiipeä ja sinisiipeä erityistarkkailussa. Baptria, 2009, 34. vsk, nro 1, s. 31. Suomen Perhostutkijain Seura. == Elinympäristö ja elintavat == Huhtasinisiipi viihtyy toukan ravintokasvia, metsäkurjenpolvea, kasvavilla metsäaukeilla, voimalinjojen alusilla ja rehevillä tienpientareilla. Perhoset käyvät ahkerasti kukilla ja viettävät yöt korkealla kasvien varsilla pää alaspäin. Pohjoismaissa tavattavan alalajin P. n. scandicus elintapoja ei tunneta kovin hyvin. Naaras munii munat yksitellen ja muna on talvehtiva vaihe. Alpeilla laji talvehtii toukkana. Toukka katkaisee ravintokasvin latvan ja piilottelee sen suojissa. Suomessa laji on taantunut ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa se luokiteltiin silmälläpidettäväksi (NT).Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen 2010. Perhoset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. s. 442 == Ravintokasvi == Lajin toukat syövät metsäkurjenpolvea (Geranium sylvaticum). == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Huhtasinisiipi (Aricia nicias) *Suomen Perhoset: Huhtasinisiipi *Iltalehti: Huhtasinisiipi (Aricia nicia(s)) *UniProt, Taxonomy: Aricia nicias * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Sinisiivet
Juolukkasinisiipi

Juolukkasinisiipi (Plebeius optilete) on mustansininen tai tummanruskea sinisiipilaji. Laji on yleinen ja viihtyy etenkin soilla, joissa kasvaa juolukkaa. == Koko ja ulkonäkö == Juolukkasinisiipi on yleisilmeeltään hyvin tumma sinisiipi. Koiraan siipien yläpinnat ovat tumman violetinsiniset ja niissä on ohut, musta reunus. Naaraan siivet ovat päältä tummanruskeat, joskin siipien tyviä kohti niissä on nähtävissä tummansinistä väriä, joskus melko laajaltikin. Siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat harmaanruskeat ja mustien, valkoreunaisten täplien kirjomat. Takasiiven ulkoreunassa on kahdesta kolmeen oranssia täplää, joiden ulkopuolella on metallinkiiltoisen siniset täplät. Siipiväli 22-29 mm. s. 284 s. 209-210Svenska fjärilar == Levinneisyys ja lentoaika == Levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaa-Alpit- Alankomaat -linjalta itään aina itäisimpään Siperiaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Kanadan keskiosiin. Laji lentää kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun ja on koko Suomessa hyvin yleinen.Perhosviki == Elinympäristö ja elintavat == Juolukkasinisiipi elää ennen kaikkea soilla, mutta kelpuuttaa myös muut juolukkaa kasvavat ympäristöt. Varsinkin pohjoisessa se viihtyy myös kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on erittäin yleinen laji ja luultavasti Suomen yleisin sinisiipi. Perhoset ovat paikkauskollisia eikä lajia yleensä tapaa sopivan elinympäristön ulkopuolelta. Koiraat lentelevät ympäriinsä ahkerasti etsien naaraita. s. 147 Naaras munii munat yksitellen ja ne kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua. Toukka kasvaa aluksi 5-7 viikon ajan ja siirtyy talvilevolle. Talvehtimisen jälkeen se kasvaa vielä 3-5 viikkoa ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 2-3 viikkoa. Toisin kuin monet lähisukulaisensa, juolukkasinisiiven toukka ei elä yhdessä muurahaisten kanssa. == Ravintokasvi == Toukat viihtyvät juolukoissa (Vaccinium uliginosum) ja suokukalla (Andromeda polifolia). Joskus harvemmin ravintokasviksi sattuu mustikka (Vaccinium myrtillus), puolukka (Vaccinium vitis-idaea) tai isokarpalo (Vaccinium oxycoccos). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * LuontoPortti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete) * Suomen Perhoset: Juolukkasinisiipi * Iltalehti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete) * UniProt, Taxonomy: Albulina optilete * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Sinisiivet
Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003

Vuoden 2003 jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut olivat neljännet FIFA:n järjestämät naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne pelattiin Yhdysvalloissa 20. syyskuuta – 12. lokakuuta 2003. Alun perin kisat oli määrä järjestää Kiinassa, mutta SARS-epidemian vuoksi FIFA päätti toukokuussa siirtää ne Yhdysvaltoihin, joka oli järjestänyt edellisetkin kisat vuonna 1999. Otteluita pelattiin kuudessa eri kaupungissa: Carsonissa, Columbusissa, Foxborough’ssa, Philadelphiassa, Portlandissa ja Washingtonissa. == Alkulohkot == === Lohko A === === Lohko B === === Lohko C === === Lohko D === ==Pudotuspelit== ==Maalintekijät== == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2003 jalkapallo Naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003
Lohjan Salibandy

Lohjan Salibandy (LoSB) on lohjalainen salibandyn erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1991. Lisenssimäärällä mitattuna seura on Suomen 18. suurin salibandyseura. Sillä on runsaat 400 jäsentähttp://www.salibandy.net/liitto/ajankohtaista.asp?kieli=246&id;=1207&alue;=1 Salibandy.net uutiset 13.2.2007. Naisten edustusjoukkue pelaa Salibandyliigaa ja miesten edustusjoukkue II-divisioonaa. Lisäksi seuralla on kaksi muuta miesten aikuisjoukkuetta ja kaksi ikämiesten joukkuetta. Poikien juniorijoukkueita on A:sta F-junioreihin ja tyttöijen A:sta E-junioreihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Seuran kotisivut * Naisten joukkuekortti salibandyliiton sivuilla Luokka:Salibandyn I-divisioonan seurat Luokka:Lohjalaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1991 perustetut urheiluseurat
The Turtles

The Turtles on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Los Angelesissa. Yhtyeen keulakuvat ovat Howard Kaylan ja Mark Volman. The Turtlesin tunnetuin kappale on ”Happy Together” vuodelta 1967. Yhtye on ollut toiminnassa vuosina 1965–1970 ja uudelleen vuodesta 1983 eteenpäin. == Aikajana == ImageSize = width:800 height:auto barincrement:20 PlotArea = left:100 bottom:60 top:10 right:20 Alignbars = justify DateFormat = dd/mm/yyyy Period = from:01/01/1965 till:01/01/1971 TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy Legend = orientation:vertical position:bottom columns:4 ScaleMajor = increment:2 start:1965 ScaleMinor = increment:1 start:1965 Colors = id:voc value:red legend:Laulu id:ww value:gray(0.5) legend:Puhaltimet id:g value:green legend:Kitarat id:key value:purple legend:Kosketinsoittimet id:b value:blue legend:Basso id:dr value:orange legend:Rummut id:alb value:black legend:Studioalbumit id:bars value:gray(0.95) LineData = at:01/09/1965 layer:back at:01/03/1966 at:29/04/1967 at:01/11/1968 at:01/10/1969 PlotData = width:11 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,–4) bar:Howard Kaylan from:start till:01/07/1970 color:voc bar:Mark Volman from:start till:01/07/1970 color:voc bar:Mark Volman from:start till:01/07/1970 color:ww width:3 bar:Al Nichol from:start till:01/07/1970 color:g bar:Jim Tucker from:start till:01/07/1967 color:g bar:Chuck Portz from:start till:01/07/1966 color:b bar:Chip Douglas from:01/07/1966 till:01/07/1967 color:b bar:Jim Pons from:01/07/1967 till:01/07/1970 color:b bar:Don Murray from:start till:01/05/1966 color:dr bar:Joel Larson from:01/05/1966 till:01/09/1966 color:dr bar:John Barbata from:01/09/1966 till:01/07/1969 color:dr bar:John Seiter from:01/07/1969 till:01/07/1970 color:dr == Diskografia == === Studioalbumit === *Out of Control (nimellä The Crossfires, 1963) *It Ain’t Me Babe (1965) *You Baby (1966) *Happy Together (1967) *The Turtles Present the Battle of the Bands (1968) *Turtle Soup (1969) *Wooden Head (1970) *Chalon Road (1986) == Aiheesta muualla == * The Turtlesin viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset folk rock -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset popyhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset psykedeeliset rockyhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset rockyhtyeet
Young Talkmore Nyongani

Young Talkmore Nyongani (s. 2. syyskuuta 1983 Makonde, Zimbabwe) on zimbabwelainen yleisurheilija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun. Nyonganin ennätys 400 metrillä on 44,96 s ja 200 metrillä 20,85 s. Nyongani kiertää ahkerasti Euroopan kentillä GP-kisoja ja silloin tällöin on kisoja voittanutkin. == Lähteet == * == Viitteet == Luokka:Zimbabwelaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lewis Banda

Lewis Banda (s. 16. syyskuuta 1982 Tshabalwa) on zimbabwelainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun. Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on 44,58 s vuodelta 2004, ja se on myös nykyinen Zimbabwen ennätys. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Zimbabwelaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tarzanin paluu

Tarzanin paluu on Edgar Rice Burroughsin seikkailuromaani. Se on suora jatko- osa kirjalle Tarzan, apinain kuningas ja kertoo Tarzanin kasvu- ja avioliittotarinan. Kuten kaikki Burroughsin sankarit, myös Tarzan joutuu käymään pitkän kamppailun ansaitakseen rakkautensa. Tarzanin paluu on Burroughsin toinen Tarzan-kirja. Se julkaistiin ensimmäisen kerran New Story Magazine -viihdejulkaisun jatkokertomuksena kesä-joulukuun numeroissa vuonna 1913. A. C. McClurg julkaisi kertomuksen kirjamuodossa vuonna 1915. ==Aiheesta muualla== *Tarzanin paluu ilmaisena kokotekstinä Gutenberg-projektissa *Edgar Rice Burroughs Summary Project page for The Return of Tarzan Luokka:Edgar Rice Burroughsin romaanit Luokka:Tarzan-kirjat
Costa Concordia

Costa Concordia oli Costa Crocieren omistama vuonna 2006 valmistunut risteilyalus, joka risteili Välimerellä, Atlantilla ja Etelä-Amerikassa. Laivan sisaraluksia ovat Costa Serena, Costa Pacifica, Costa Favolosa, Costa Fascinosa ja Carnival Splendor. Ennen vuoden 2012 onnettomuutta Costa Concordia tunnettiin suurimpana italialaisena risteilyaluksena. Laivassa oli muun muassa neljä uima-allasta, elokuvateatteri, kasino, tenniskenttiä ja 13 baaria. == Miehistö == Aluksen normaalimiehistöön kuului 1 090 henkeä, mutta suurimmalla osalla miehistöstä ei ollut varsinaisia merimieskoulutusta, vaan se oli palkattu huolehtimaan matkustajien viihtyvyydestä, kuten huolehtimaan laivan ravintoloista, baareista, uima-altaista, teattereista ja kasinoista sekä puhtaanapidosta. Tätä osaa miehistöstä oli verrattu maalla sijaitsevan hotellin henkilökuntaan. Suuri osa tästä miehistöstä ei osannut puhua italiaa ja englantiakin vain vähän. ==Onnettomuudet== === Törmäys laituriin 2008 === Laiva törmäsi laituriin 22. marraskuuta 2008 Palermossa, mutta henkilövahingoilta vältyttiin. === Karilleajo 2012 === Laiva ajoi karille 13. tammikuuta 2012 Toscanan rannikolla lähellä Giglion saarta ja kääntyi kyljelleen. Vuoden 2013 tietojen mukaan 32 ihmistä menehtyi. Alus oli karille ajettaessa väärässä kurssissa, koska aluksen kapteeni halusi tervehtiä saarta epävirallisen käytännön mukaisesti. Italiassa vaarallisesta lähestymistervehdyksestä käytetään nimitystä inchino, ’niiaus’, ’kumarrus’. Aluksen päällikkö Francesco Schettino ojensi vastuun onnettomuudesta varustamolle, joka oli hänen mukaansa määrännyt hänen suorittamaan inchinon. Vuonna 2015 oikeus tuomitsi Schettinon 16 vuoden vankeuteen kuolemantuottamuksesta, haaksirikon aiheuttamisesta sekä matkustajien heitteillejätöstä. Onnettomuudesta on tehty vuonna 2022 julkaistu dokumenttielokuva Costa Concordia: The Chronicle of a Disaster. == Nosto == Laivan jättämistä paikalleen harkittiin, sillä nosto-operaatio on kallis.Riku Jokinen, Ennennäkömätön nostoyritys. Helsingin Sanomat 27 1.2012 s. B 4 Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat tanskalainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA. Costa Concordia nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin olevan valmis keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin olevan valmis ”kesän loppuun mennessä”. Alus saatiin käännettyä pystyasentoon 17. syyskuuta 2013. Nostaminen kellumaan ja siirto romutettavaksi siirtyi kesään 2014. Heinäkuun lopulla 2014 hylky hinattiin Genovaan, missä se romutettiin. Romutustelakalla laivan kahdeksannen kannen hytistä kalusteromun alta löytyi 3. marraskuuta 2014 laivalla työssä olleen intialaisen tarjoilijan Russel Rebellon jäänteet. Hän oli onnettomuuden viimeinen kateissa ollut uhri. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Reitti ja kamera Luokka:Risteilyalukset Luokka:Uponneet matkustaja-alukset Luokka:Costa Crociere Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Fincantieri
Costa Magica

Costa Magica on Costa Crocieren Italiassa 2004 valmistunut risteilyalus. Alus risteilee Välimerellä, Atlantilla, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa. == Rakentaminen == Alus tilattiin Fincantierin Sestri Ponenten telakalta Genovasta Italiasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 6087 ja alus laskettiin vesille 14. marraskuuta 2003. Marraskuussa 2004 alus luovutettiin Costa Crociere SpA:lle Genovaan.faktaonfartyg.se == Käyttöhistoria == Alus astettiin risteilemään kaikilla merillä. Se ajoi matalikolle 3. kesäkuuta 2011 lähdettyään Kööpenhaminasta. Seuraavana päivänä hinaajat irrottivat aluksen hiekkapohjasta. == Lähteet == Luokka:Risteilyalukset Luokka:Costa Crociere Luokka:Fincantieri
Costa Fortuna

Costa Fortuna on Costa Crocieren vuonna 2003 Italiassa valmistettu risteilyalus. Se risteilee Pohjois-EuroopassaCosta Fortuna Cruises 2012 Välimerellä, Atlantilla sekä Karibialla. == Rakentaminen == Aluksen keulaosa laskettiin vesille 11. heinäkuuta 2002 Palermossa ja peräosa samana vuonna 11. marraskuuta Genovassa. Aluksella syttyi 14. huhtikuuta 2003 tulipalo sen ollessa viimeisteltävänä Genovassa. Tulipalo saatiin kuitenkin nopeasti hallintaan ja se sammutettiin pian sen jälkeen. Aluksen kastoi 22. marraskuuta italialainen näyttelijätär Maria Grazia Cucinotta Costa Fortunaksi Genovan risteilijäterminaalissaItalian Actress Named Costa Fortuna Godmother . Alus luovutettiin 31. lokakuuta genovalaiselle Costa Crociere SpA:lle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Costa Cruisesin viralliset kotisivut Luokka:Risteilyalukset Luokka:Costa Crociere Luokka:Fincantieri
Frederick Schule

Frederick William "Fred" Schule (27. syyskuuta 1879 - 4\. syyskuuta, 1962) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, 110 metrin aitajuoksun olympiavoittaja St. Louisissa 1904. Schule syntyi Fairfieldissä, Ohiossa ja opiskeli Michiganin yliopistossa. Hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden 120 metrin aidoissa 1903. Mestaruudestaan huolimatta Schule ei ollut ennakkosuosikki olympialaisissa. Etukäteen parhaina pidettiin vuosien 1903 ja 1904 yliopistomestari Edwin Clappia, joka ei kuitenkaan ilmestynyt paikalle alkueriin, ja Thaddeus Schideleriä, joka oli juossut vain kuukautta ennen olympialaisia 15,0, Alvin Kraenzleinin epävirallista maailmanennätystä 15,2 paremmin. Aika oli epävirallinen, koska se oli otettu vain kahdella kellolla. Olympialaisissa Schule voitti alkueränsä helposti ja voitti finaalissa Schidelerin kahdella metrillä ajalla 16,0. Schule kilpaili myös 200 metrin aitajuoksussa sijoittuen viidenneksi. Frederick Schule kuoli 82-vuotiaana Poughkeepsiessä, New Yorkin osavaltiossa, jonne hän oli muuttanut kaksi vuotta aiemmin saman osavaltion De Ruyterista. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset pika-aitajuoksijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Muurahaisen luontomatkailukeskus

Muurahaisen luontomatkailukeskus sijaitsee Kauhajoella Muurahaisen kylässä, aivan kantatie 44:n välittömässä läheisyydessäMuurahaisen luontomatkailukeskus, viitattu 29.7.2010. Se on tarkoitettu taukopaikaksi Lauhanvuoren kansallispuistossa vieraileville matkailijoille. Sieltä voi ostaa erilaisia virvokkeita sekä saada tietoa alueen kulkureiteistä ja nähtävyyksistä. Luontomatkailukeskusta voidaan myös vuokrata kokoustilaksi sekä tapahtumien ja juhlien järjestämiseenMuurahaisen luontomatkailukeskus – Kokous- ja juhlapalvelut, viitattu 29.7.2010. ==Lähteet== Luokka:Kauhajoen nähtävyydet Luokka:Kauhajoen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen luontokeskukset
Kaczyński

Kaczynski tai Kaczyński viittaa: * David Kaczynski, yhdysvaltalainen aktivisti ja Unabomberin veli. * Lech Kaczyński, Puolan presidentti * Jarosław Kaczyński, Puolan pääministeri * Theodore Kaczynski, Unabomber, yhdysvaltalainen kirjepommittaja.
Domptail-en-l’Air

Domptail-en-l'Air on kylä ja kunta Meurthe-et-Mosellen departementissa Ranskassa. Kunnan asukasluku on 55 henkeä. Postinumero on 54290. France Voyage: Tourism guide of towns in France, haettu 23.10.2008 == Lähteet == Luokka:Meurthe-et-Mosellen kunnat
Saukkosuon kapearaiteinen rata

Saukkosuon kapearaiteinen rata (yleisemmin vain Saukkosuon rata tai Saukkosuon savirata) oli kapearaiteinen rautatie Sonkajärven kunnassa Pohjois-Savossa. Rata alkoi Sukevan Keskusvankilan tiilitehtaalta, ja jatkui Saukkosuon savenottoalueelle. Radan pituus oli noin 2,5 km ja raideleveys 600 mm. ==Historia== Sukevan Keskusvankilan ensimmäinen savirata avattiin 1940-luvulla tiilitehtaan läheisyyteen ja sen pituus oli noin 400–500 m. Uusi savenottoalue avattiin Saukkosuolle 1950-luvun lopulla ja radan pituus Tiilitehtaalta sinne oli noin 2,5 km. Aluksi käytettiin vaunujen vetäjinä hevosvetovoimaa, mutta 1950-luvulla hankittiin 2 veturia. Vuonna 1969 liikenne radalla päättyi ja siirryttiin saven kuorma-autokuljetuksiin. Kuorma-autojen käyttö jatkui tiilitehtaan lopettamiseen (1999) saakka. Rata purettiin ja kalusto jätettiin alueelle 1970-luvulla. Ratapohjat löytyvät kuitenkin vielä maastosta. Myös kalusto (veturi, vaunuja, vaihteita jne.) on pääosin radan alueella hylättynä. Ainakin toisesta veturista käytettiin lempinimeä Pässi. ===Kalusto=== Kalustona radalla on ollut parikymmentä vaunua ja kaksi veturia. Vanhempi veturi oli avomalli ja uudempi katettu. * Veturi 1. Ruston & Hornsby (englantilainen) valmistusnumero ei tiedossa/195x (avomalli) * Veturi 2. Nagbøl, Karl Møllers Maskinfabrik A/S, Nagbøl, Lunderskov (tanskalainen), valmistusnumero 542/1954 (katettu ohjaamo) * Kaatovaunuja (kuuppavaunuja) noin 20 kpl (vetoisuus noin 0,75 m³, malli: Mercantile) Lisäksi Sukevan Keskusvankilalla on ollut noin 300 metrin mittainen rata turvetuotantoalueella. Siellä vaunujen siirtely tapahtui miesvoimin ja vaunut vedettiin vinssillä lastaussillalle. Turvetta tuotettiin vuosina 1946-1949. Vankilan alkuvuosina siellä oli myös lyhyitä tilapäisiä maansiirtoratoja. ==Lähteet== * Vaunut.org-rautatiesivusto * Ruston & Hornsby Locomotives * Aro, Jari: Sukevan keskusvankilan historiikki, 1989. * Haavikko, Jari: Sonkajärven rakennusperinnettä, 1992. * Suomen vankilat, koonnut: Jouko Nevalainen, julkaisija: Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, Helsinki, 2. painos, 1961, s. 49-58 ==Aiheesta muualla== * Kuvia tiilitehtaan radan nykytilasta Luokka:Suomen kapearaiteiset rautatiet Luokka:Teollisuusjunat ja -radat Luokka:Sonkajärven liikenne Luokka:Suomen entiset rautatiet