Luettelo Suomenlinnan rakennuksista

Tämä on epätäydellinen luettelo Suomenlinnan rakennuksista. Suomenlinnan monet rakennukset ja rakennelmat kuuluvat Helsingin vanhimpien joukkoon. Suomenlinnan 80 hehtaarin maa-alue käsittää noin 200 rakennusta kahdeksalla saarella, jotka ovat etelästä lueteltuina: Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku Mustasaari, Länsi-Mustasaari, Särkkä, yksi Pormestarinluodoista ja Lonna. == Saaret == === Kustaanmiekka === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AM Uimarannan vaja A 1 A 1, 1883 Vuonna 1883 valmistuneessa vajassa varastoitiin aluksi köysiä, sittemmin myös ammuksia. Suomenlinnan rakennusten historia s. 12 Kustaanmiekan suuri ruutikellari A 2, 1778 Vuosina 1776–1778 rakennettu ruutikellari nr. 3 on rakenteeltaan lähes identtinen Susisaaren suuren ruutikellarin kanssa. https://www.suomenlinna.fi/kokous-ja-juhlatilat/kokoustilat/ruutikellari- max-60/ Suomenlinnan rakennusten historia s. 13, 70 Kurikomppania 150px A 3, 1881 Pjotr Petrovitš Benard Rakennus on suunniteltu tykistölabo­ratorioksi, ja se rakennettiin vuosina 1880–1881. Kurikomppania rakennuksesta tuli vuonna 1927, kun Suomenlinnan paikal­liskomppanian yhteyteen muodostet­tiin kurikomppania, johon siirrettiin muiden osasto­jen sotilaskuriin sopeutumattomat ase­velvolliset. Vuodesta 1972 kurikomppania on toiminut asuinrakennuksena. Vaja A 4 A 4, Vajasta purettiin lähellä Kurikomppaniaa oleva osa ja loppuosa kunnostettiin sen varastoksi vuonna 1992. Suomenlinnan rakennusten historia s. 15 Bastioni Carpelan A 5a, 1748–1750 Bastionin rakentamisessa hyödynnettiin luonnon kallioseinämiä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 16 Kurtiini Carpelan-Gyllenborg A 5b, 1748–1750, 1769-1777, 1803-1804 Bastionit Carpelanin ja Gyllenborgin yhdistävä kurtiinimuuri rakennettiin samanaikaisesti niiden kanssa 1748-1750. Ampumatasanteelle rakennettiin tiilinen upseerirakennus vuosina 1769-1771. Suomenlinnan rakennusten historia s. 16-17 Bastioni Gyllenborg A 5c, 1748–1750 Bastioni Gyllenborg sijaitsee Kustaanmiekassa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 18 Kurtiini Gyllenborg-Zander A 5d, 1748-1750 Kurtiini on kallioseinän päälle vuosina 1748-1750 rakennettu puolustusmuuri. Tykkiaukot muurattiin umpeen yhtä lukuun ottamatta ilmeisesti jo 1760-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 19 Kaponieeri Coyet A 6 1750–1752 Kaponieeri Coyet sijaitsee Kustaanmiekassa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 21 Bastioni Zander A 7a, 1748–1750 Bastioni Zander on osa Suomenlinnan neljän bastionin linnoitusketjua. Vuonna 1750 valmistuneen Bastionin muurit muodostuvat pääosin pystysuoriksi louhituista kallionseinämistä, joiden päälle on rakennettu 14 tykkiaukolla varustettu matala rintamuuri. Suomenlinnan rakennusten historia s. 22 Bastioni Lantinghausen A 7b, 1748–1750 Vuosina 1748-1750 rakennetun bastioni Lantinghausenin kärki yhdistyy Kuninkaanporttiin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 23 Traverssi Bethun A 8, 1752–1755 Rakennettiin tenalji Bethunin muurintaitteeseen vuonna 1754. Venäläisellä kaudella traverssi oli peltikattoinen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 24 Yleisö-WC A 9, 1953 Lasse Björk Rakennettiin venäläisen varuskunnan aikaiseen valliin 1953 ravintola Walhallan kunnostuksen yhteydessä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 25 Kaponieeri Delwig (Ravintola Walhalla) A 10a, 1750–1752 Kaponieeri Delwig on viisisivuinen tiilikasematti, jonka pomminkestävät holvit kaareutuvat ulkoseinien ja keskipilarin varassa. Ravintola Walhalla rakennettiin kaponieeriin vuosina 1949–1951. Rakennuksen sisäosat ovat säilyneet miltei alkuperäisinä. Kapioneeri Boije (Ravintola Walhalla) A 10b, 1755–1756 Suomenlinnan rakennusten historia s. 27 Kontregardi Hoppe (Ravintola Walhalla) A 10c, 1751–1756, 1980–1983 muutostyöt ja rekonstruointi Aulis Blomstedt ja Severi Blomstedt Kontregardi Hoppe puettiin perustuksiaan myöten ja peitettiin maalla vuonna 1877, koska se oli huonokuntoinen ja sortunut. Vuosina 1980–1983 jäännökset kaivettiin esiin ja Hoppe rakennettiin uudelleen ruotsalaisaikaisten piirustusten mukaan, mikä on ainoa täysmittainen rekonstruointi Suomenlinnassa. Muutostyöt 1948-50 suunnitteli arkkitehtitoimisto Aulis Blomstedt ja vuosien 1980-83 rekonstruoinnin edellisen lisäksi arkkitehtitoimisto Severi Blomstedt. Suomenlinnan rakennusten historia s. 28 Tenalji Kyhlenbeck A 11, 1749–1756 Rakennustyöt alkoivat linnoitusluiskasta 1749 ja vuoteen 1754 mennessä muurattiin ainoastaan tenaljin sivumuurit. Kasemattoitu osa rakennettiin valmiiksi 1754-56. Venäläisellä kaudella etuseinä muurattiin uudelleen muotoonhakatulla graniitilla 1852. Suomenlinnan rakennusten historia s. 29 Kuninkaanportti A 12, 1754 Kuninkaanportti on Suomenlinnan alkuperäinen pääsisäänkäynti. Se rakennettiin vuonna 1753–1754 paikalle, jolle silloinen Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik kiinnitti laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 30 Kustaanmiekan rantavarustus 150px A 13, 1750–1753 Suomenlinnan rakennusten historia s. 31 Patteri 1, ruutikellari A 14 A 14, 1866 Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1866. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 33 Patteri 1, ruutikellari A 15 A 15, 1878 Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1878. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. Vuonna 1881 kellaria laajennettiin ja rakennettiin yhdyskäytävä kellariin A 14\. Patteri 2, ruutikellari A 16 A 16, 1870-luvun alku 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 34 Patteri 2, ruutikellari A 17 A 17, 1870-luvun alku 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. Patteri 2, ruutikellari A 18 A 18, 1866 Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Patteri 2, ruutikellari A 19 A 19, Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Patteri 2, ruutikellari A 20 A 20, 1866 Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Patteri 2, ruutikellari A 21 A 21, 1870-luvun alku 1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. Patteri 2, ruutikellari A 22 A 22, 1866 Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Vuoden 1895 jälkeen tykkiasema muutettiin vuoden 1877 mallin 11" tykeille sopivaksi. Patteri 3, ruutikellari A 23 A 23, 1866 Rakennettiin kivisenä 1866 ja peitettiin maalla 1880-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 35 Patteri 3, ruutikellari A 24 A 24, Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878. Patteri 4, ruutikellari A 25 A 25, 1873 Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä. Patteri 4, ruutikellari A 26 A 26, Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878. Patteri 4, ruutikellari A 27 A 27, 1873 Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä. Patteri 4, ruutikellari A 28 A 28, Patterin 4 tykit ovat rihlattuja 9" tykkejä 1870-luvulta. Patteri 4, ruutikellari A 29 A 29, Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä. Patteri 4, ruutikellari A 30 A 30, Patteri 4, ruutikellari A 31 A 31, 1876 Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 4:n käyttöruutikellariksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 36 Patteri 2, ruutikellari A 33 A 33, 1876 Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 2:n käyttöruutikellariksi ja peitettiin maalla samana vuonna. Suomenlinnan rakennusten historia s. 37 === Susisaari === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AM Traverssi Adlerfelt B 1, 1770 Rakennustyöt alkoivat 1756–1757, mutta ne jäivät kesken ja rakennus valmistui vuonna 1770. Suomenlinnan rakennusten historia s. 40 Vaja B 2 B 2, 1878 Hirsirunkoinen laudoitettu vaja on valmistunut vuonna 1878. Suomenlinnan rakennusten historia, s. 42 Vaja B 4 B 4, ennen 1899 Vajan rakennusvuosi ei ole tiedossa, mutta se tapahtui ennen vuotta 1899. Hirsirunkoinen vaja siirrettiin ilmeisesti Harakasta Suomenlinnaan vuonna 1900. Vanha levyhalli B 5, 1917 Rakennettiin vuonna 1917 pumppaamoksi, kattilahuoneeksi ja työpajoiksi. Käytetään nykyisin veneiden kunnostushallina. Suomenlinnan rakennusten historia, s. 44 Bastioni Höpken B 6, 1750-1771 Bastionin rakentaminen alkoi jo 1750, mutta Susisaaren linnanpihan aukiosuunnitelma valmistui 1753, jolloin myös Höpkenin suunnitelmat muuttuivat. Suomenlinnan rakennusten historia s. 45 Ruutikellari B 7 B 7, 1869 Kivinen ruutikellari B 7 rakennettiin 1869 puretun puisen ruutikellarin tilalle. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin vuonna 1878 maapeitteiseksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 46 Käymälä B 8, 1930-luvun alku Käymälä Rakennettiin 1930-luvun alkupuolella Valmetin telakan käyttöön. Se ei ole enää käytössä. Majoitustila B 9 B 9, 1930 Rakennettiin ilmeisesti 1930 työnjohtajien parakiksi. Toiminut myöhemmin varastona, asuntona 1940-luvulla ja se kunnostettiin majoitustilaksi vuonna 1987. Dementjevin sauna B 10, 1877 Kauppias Dementjev rakennutti varuskunnalle noin vuonna 1877 telakka-altaan reunalle kivisen kaksikerroksisen saunan. Rakennuksen alkuperäistä huonejakoa on muutettu ja koko länsiosa purettiin 1960-luvun alussa nosturiradan tieltä. Itsenäisyyden aikana rakennus on ollut työpaja- ja varastokäytössä. Pumppuhuone B 11, 1932 Pumppukuilu valmistui todennäköisesti 1932. Aluksi sen päällä oli tiilinen pumppuhuone, jota madallettiin myöhemmin nosturiradan takia. Suomenlinnan rakennusten historia s. 48 Bastioni Taube B 12, 1753–1773 Bastioni Taubea alettiin rakentaa vuonna 1753 ja puolustusmuurit valmistuivat vuonna 1757. Pommerin sota lykkäsi lopullista valmistumista vuoteen 1773. Ammusvalimo B 13, 1871–1872 Harmaakivinen valimo rakennettiin 1871-1872 bastioni Cedercreutzin puretun oikean siiven paikalle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 50 Uusi levyhalli B 14, 1945 arkkitehti K. Lehtovuori Rakennettiin levyhalliksi ja konepajaksi vuonna 1945. Muuntamo / Tuulimylly B 15, 1798 Laivatelakan pumppuhuone valmistui ilmeisesti 1798. Siinä oli alun perin kolme kerrosta, joiden päällä oli puurakenteinen tuulimyllykoneisto. Kaksi ylintä kerrosta ja tuulimylly korvattiin pyramidikatolla 1863 ja rakennus muutettiin linnoitusrykmentin varastoksi 1867. Suomenlinnan rakennusten historia s. 51 Tykistövaja B 16, 1873 Hirsirunkoinen vaja rakennettiin valettujen ammusten varastoksi vuonna 1873. Suomenlinnan rakennusten historia s. 52 Bastioni Seth B 17a, 1750–1753 Bastionin vasen siipi ja kylki rakennettiin lähes valmiiksi vuosina 1750–1753. Suomenlinnan rakennusten historia s. 52-54 Puolibastioni Hjärne B 17b, 1773–1776 Puolibastioni Hjärne rakennettiin 1750-luvulla valmistuneen bastioni Sethin oikean kyljen paikalle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 55 Tenalji von Fersen B 17c, 1773–1776 Tenalji von Fersen sijaitsee Suomenlinnan Susisaarella kuivatelakan etelälaidalla. Tenalji valmistui vuonna 1776 armeijan laivaston leipomoksi ahtaalle, vanhempien linnoituslaitteiden ja telakan rajaamalle alueelle. http://www.ark.fi/ark5_98/fersen.html Suomenlinnan rakennusten historia s. 56 Karsseri B 18, 1864 Talo rakennettiin eristysselliksi pidätettyjä varten vuonna 1864. Suomenlinnan rakennusten historia s. 58 Sauna- ja varastorakennus B 19, 1991 Tapani Kajaste, A-konsultit Oy Paritalon B 25 varasto- ja saunarakennus valmistui 1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 59 Kurtiini Hamilton- Polhem (Tullimuseo) B 20, 1753–1777 Kurtiini Hamilton Polhemin rakentaminen alkoi vuonna 1753 ja työt viimeisteltiin vuoteen 1777 mennessä. 1770-luvulla rakennettu kurtiinirakennus on toiminut linnoituksen kasarmina ja vankilana. Peruskorjattiin vuosina 1987-1991 arkkitehtitoimisto Petri ja Severi Blomstedin suunnitelmien mukaan työpajoiksi. Tiloissa sijaitsee Tullimuseo. Suomenlinnan rakennusten historia s. 60 Halkovaja B 22 B 22, ennen vuotta 1916 Halkovaja ja entinen käymälä on rakennettu ennen vuotta 1916. Suomenlinnan rakennusten historia s. 64 Amiraalintalo B 23, 1764 Amiraalintalo valmistui pursi- ja soutuvenesataman vartiotuvaksi vuonna 1764. Pappila B 24, 1700-luku tai 1800-l. alku Rakennuksen runko-osa on ainoa Suomenlinnassa ruotsalaiselta kaudelta säilynyt puurakennus. Sen tarkka rakennusaika ei ole tiedossa. Venäläisen kauden kartoissa se esiintyy vuodesta 1816 lähtien ja venäläisessä asiakirjamateriaalissa mainitaan, että se on ostettu ruotsalaisilta omistajilta. Asuinrakennus B 25 B 25, 1990-1991 Tapani Kajaste, A-konsultit Oy Nk. Kultarannan paritalo rakennettiin vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 67 Viestikeskus B 26a, 1897 Betoninen ammusvarasto rakennettiin 1897. Vuonna 1949 kattorakenteet vahvistettiin betonilla. Toisen maailmansodan aikana rakennus toimi rannikkopuolustuksen viesti- ja ilmavalvontakeskuksena. Insinööripatterin ammusvarasto B 26b B 26b, 1869 Kivinen ruutikellari B 26b rakennettiin 1869. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin vuosina 1877-78 maapeitteiseksi. Myöhemmin se yhdistettiin viereen rakennettuun betonivarastoon. Suomenlinnan rakennusten historia s. 68 Varuskuntakasarmi B 28, 1866-1868 Kasarmi rakennettiin huonokuntoisena puretun edeltävän kasarmin paikalle vuosina 1866-1868. Vuosina 1983-1985 rakennus peruskorjattiin Pohjoismaisen taidekeskuksen toimitiloiksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 69-69 Susisaaren suuri ruutikellari B 29, 1778 Kustavilaisena aikana rakennettiin Viaporiin kolme isoa ruutimakasiinia. Vuosina 1776–1778 rakennettu ruutikellari nr. 2 on näistä toisena säilynyt tähän päivään. Suomenlinnan rakennusten historia s. 70 Talli B 30, 1910 Rakennusrekisterien mukaan talli rakennettiin vuonna 1910. Se kunnostettiin traktoritalliksi 1970-luvun alussa. Bastioni Hårleman B 31, 1750–1753 Bastionin rakentaminen aloitettiin vuonna 1750 ja se valmistui pääosin vuonna 1753. Suomenlinnan rakennusten historia s. 71 Tykistöpatterin ammusvarasto B 32 B 32, 1867 Väliaikaiset puiset ammusvarastot korvattiin kivisillä, tynnyriholvatuilla kellareilla 1867. Suomenlinnan rakennusten historia s. 74 Vaja B 33 B 33, 1881 Suomenlinnan rakennusten historia s. 75 Vaja B 34 / Museokauppa B 34, 1876 Pjotr Petrovitš Benard Vaja rakennettiin vuonna 1876, jolloin insinöörieversti Pjotr Petrovitš Benard oli insinöörihallinnon päällikkö. Venäläisellä kaudella vajassa säilytettiin muun muassa linnoitustykistön taloustarvikkeita. Kunnostettiin vuonna 1970-luvun lopulla Severi Blomstedin suunnitelmien mukaan. Rakennuksessa toimii Ehrensvärd-seuran perustama ja ylläpitämä museokauppa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 76 Vaja B 35 B 35, 1868 Vajalla on historiaa vuodesta 1811, mutta muutoksien vuoksi sen rakennusvuotena pidetään vuotta 1868, jolloin se siirrettiin nykyiseen paikkaansa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 77 Halkovaja B 36, 1882 Vaja B 36 rakennettiin samaan aikaan kuin Sininen talo ja vaja B 38\. Suomenlinnan rakennusten historia s. 78–80 Paikallismajurin talo B 37, 1756 Carl Wijnblad (?) Paikallismajurin talo sijaitsee Susisaaren linnanpihassa. Se rakennettiin linnanpihan ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1753–1756 upseeriasunnoiksi. Halkovaja ja sauna B 38, 1882 Vaja ja sauna B 38 rakennettiin samaan aikaan kuin Sininen talo ja vaja B 36\. Sininen talo B 39, 1882 Pjotr Petrovitš Benard Sininen talo rakennettiin vuosina 1881–1882 yliupseerien asuinrakennukseksi Susisaaren linnanpihan eteläsivulle, jossa sijaitsi eteläsivun bastioni Ekebladin rauniot Krimin sodan jäljiltä. Alun perin sininen rakennus on säilyttänyt nimensä, vaikka se on vuodesta 1925 lähtien ollut keltainen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 81 Ehrensvärd-museo (Ekebladin paviljonki) B 40, 1751–1756 Ekenbladin paviljonki rakennettiin alun perin 1751–1756. Se vaurioitui pahoin Krimin sodassa ja siihen on tehty useita muutostöitä. Rakennuksessa ollut Viaporin komendanttien asuntoja ja työhuoneita. Rakennus toimii nykyään Ehrensvärd-museona. Suomenlinnan rakennusten historia s. 82 Bastioni Palmstiernan talli B 41, 1770 Susisaaren sisimpään puolustusvyöhykkeeseen kuuluvan Bastioni Palmstiernan sisäpihalle rakennettiin vuonna 1770 tallirakennus. Rakennus on tämän jälkeen toiminut useassa eri käyttötarkoituksessa, kuten esim. upseerien asuinrakennuksena ja vankilana. Suomenlinnan rakennusten historia s. 83 Suuri Palmstierna B 42a, 1749–1752, 1770–1775 Bastioni Palmstierna ja kaponieri Blomcreutz ovat osa Susisaaren sisempää linnoitusvyöhykettä. Suuri Palmstierna rakennettiin useassa eri vaiheessa, pääosin vuosina 1749–1752 sekä vuodesta 1770 eteenpäin. Kaponieeri Blomcreutz B 42b, 1749–1753, 1774– Vuosina 1749–1752 rakennettiin yksikerroksinen varustus. Toinen vaihe käynnistyi vuonna 1774, jolloin kaponieeri korotettiin kaksikerroksiseksi ja se sai nykyisen nimensä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 86 Kaponieeri de Carnal B 43, 1775–1777 Kaponieeri de Carnal esiintyy ensimmäisen kerran bastioni Palmstiernan aukioehdotuksen yhteydessä J. M. Sprengtportenin linnoitussuunnitelmassa vuodelta 1774. Suunnitelmasta toteutui ainoastaan kaponieeri de Carnal, joka rakennettiin vuosina 1775–1777. Pieni Palmstierna B 44 B 44, 1770 1770 rakennettiin bastioni Palmstiernan oikean siiven sisäpuolelle tiilikasarmi, jonka alemman kerroksen ulkoseinän muodosti 1749-52 rakennettu puolustusmuuri. Suomenlinnan rakennusten historia s. 88 Pieni Palmstierna B 45 B 45, 1840 Rakennettiin vuonna 1840 rakennuksen B 44 länsipuolelle, kiinni entiseen puolustusmuuriin. Bastioni Kunnia B 46, 1754–1757. Bastioni Kunnia kuuluu Susisaaren bastionien muodostamaan linnoitusketjuun. Bastioni oli vielä 1757 keskeneräinen muurinharjoiltaan ja ampumatasoiltaan, jotka viimeisteltiin 1770-luvun alussa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 90 Raveliini Hyvä Omatunto B 47, 1754–1774 Raveliini Hyvä Omatunto on erillinen etuvarustus bastionirintamalle Kunnia–Hyve. Rakennuksessa on toiminut Suomenlinnan kesäteatteri vuodesta 1968. Rakennus kunnostettiin kesäteatteriksi Osmo Mikkosen suunnitelmien mukaan vuosina 1990–1993 Suomenlinnan rakennusten historia s. 91–92 Bastioni Hyve B 48, 1754–1774 Bastioni Hyve on osa Suomenlinnan neljän bastionin linnoitusketjua. Japanilainen teehuone Tokuyûan ijaitsee Susisaaressa, bastioni Hyveen punatiilisessä kasematissa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 93 Bastioni Wrede B 49, 1750–1753 Bastioni Wrede on maapeitteitä lukuun ottamatta vuonna 1753 valmistunut Suomenlinnan bastioni. Suomenlinnan rakennusten historia s. 94 Tenalji Casimir Wrede B 50, 1751–1754 Suomenlinnan rakennusten historia s. 96 Polhemin kasematti / Paja B 51a, 1753–1755 Polhemin vasemman kyljen kaksi kasemattia kuuluivat bastionin vanhimpaan rakennusvaiheeseen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 97 Bastioni Polhem B 51b, 1752–1755 Rakennustyöt alkoivat louhinnalla 1752. Seuraavana vuonna harmaakiviosa oli lähes valmis, mutta kasemattien ja muurinharjojen vesieristykset valmistuivat vasta 1755. Suomenlinnan rakennusten historia s. 98 Vaja B 52 / Kesäteatterin varasto B 52, 1881 1700-luvun lopulla paikalla sijaitsi tykistövaja, joka vaurioitui vuoden 1855 pommituksissa. Uusi vaja rakennettiin puretun vajan perustuksille vuonna 1881. Suomenlinnan rakennusten historia s. 101 Tsaplinskin huvila B 53, 1914 Esikuntakapteeni Tsaplinski rakensi hirsihuvilan 1914. Suomenlinnan rakennusten historia s. 102 Kanttinauhatalo / asuinrakennus B 54, 1916-1917 arkkitehti Vänrikki Steinberg Rakennettiin todennäköisesti venäläisen varuskunnan loppuvuosina 1916-17, mutta ensimmäisen maailmansodan aikana rakennetuista taloista on säilynyt vain vähän asiakirjoja. Kanttinauhatalon vaja B 55, 1982 Arkkitehtitoimisto Severi Blomstedt Rakennettiin Kanttinauhatalon peruskorjauksen yhteydessä asukkaiden varastoksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 103 Kahvila Piper (kellari ja kivijalka) B 56, 1800-luku Kellari on säilynyt 1800-luvulla rakennetusta huvimajasta. Itse kahvila on valmistunut 1928 A. W. Ranckenin suunnittelemana. Suomenlinna – Piperin puisto – Selvitys, Suomenlinnan hoitokunta Von Schantzin huvila B 57a, 1911-1912 Puhtaanapitourakoitsija ja kauppias Vasili Kolosov rakensi huvilan itselleen vuonna 1898. Suomenlinnan rakennusten historia s. 105 Asuinrakennus B 58 B 58, 1999Rakennusluvan päiväys Arkkitehtitoimisto Topi Tuominen Oy Sauna B 60, 1985 rakennusmestari Juhani Halonen Sauna rakennettiin päärakennuksen B 61 ullakolta purettujen huoneiden hirsistä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 106 Kolosovin talo B 61, 1898 Puhtaanapitopäällikkö ja merikapteeni Karl Anton von Schantz rakennutti huvilan työntekijöilleen vuonsina 1911-1912. Talousrakennus B 62, 1969 Komentajakapteeni Antonio Veltheim rakennutti talous- ja asuinrakennuksen 1969. Vanha sauna- ja varastorakennus purettiin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 107 Vinssivaja B 63, 1990-1991 Rainer Linderborg Pienvenetelakan vinssivaja oli merkitty jo vuoden 1899 karttaan. 1930-luvulla vaja kunnostettiin, mutta se purettiin 1960-luvulla ja korvattiin uudella kevytrakenteisella vajalla. Huonokuntoinen vaja korvattiin uudella Rainer Linderborgin suunnitelmien mukaan 1990-91. Huoltorakennus B 65 B 65, 1997 Arkkitehtitoimisto Topi Tuominen Oy Tykistöpatterin ammusvarasto B 66 B 66, 1867 Toinen Susisaaren tykistöpatterin ruutikellareista. Casimir Wreden patterin ammusvarasto B 67, 1867-1868 Kivinen, tynnyriholvattu ammusvarasto rakennettiin 1867-1868. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin myöhemmin maapeitteiseksi. Insinööripatterin ammusvarasto B 68 B 68, 1869 Kiviset, tynnyriholvatut ammusvarastot B 68-70 rakennettiin 1869. Alun perin sinkkipeltikattoiset varastot muutettiin vuosina 1877-78 maapeitteisiksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 109 Insinööripatterin ammusvarasto B 69 B 69, 1869 Insinööripatterin ammusvarasto B 70 B 70, 1869 Vaja B 71 B 71, 1960-luvun alku Rakennettiin 1960-luvun alussa puuvajaksi ja käymäläksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 108 Sauna B 72 B 72, 1988 Pentti Koponen Sauna rakennettiin samalla paikalla palaneen saunarakennuksen tilalle vuonna 1988. Kioski B 76 B 76, 2009 Gullichsen Vormala Arkkitehdit Paikalta on purettu Esko Vormalan 1970-luvulla suunnittelema puinen kioski. Telakan portinvartijan koppi B 77, 1945 Rakennettiin vuonna 1945, kun sotakorvausteollisuus käynnistyi telakalla ja kulku oli tiukasti valvottu. Suomenlinnan rakennusten historia s. 111 Telakan vaja B 78 B 78, 2005 T. Koskenniemi, Suomenlinnan hoitokunta === Iso Mustasaari === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AM Rantakasarmi C 1, 1868–1870 arkkitehti Greifon Galleria Rantakasarmi sijaitsee lauttalaiturin tuntumassa. Kivinen kasarmirakennus rakennettiin vuosina 1868–1870. Tilassa on aikaisemmin toiminut Pohjoismainen taidekeskus. Suomenlinnan rakennusten historia s. 114 Talli C 2 C 2, 1868–1870 Rakennettu samanaikaisesti Rantakasarmin kanssa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 116 Talli C 3 C 3, 1868–1870 Rakennettu samanaikaisesti Rantakasarmin kanssa. Lavrentjevin talo C 7, 1911 Rappaus- ja maalarimestari Aleksander Lavrentjev rakennutti talon vuonna 1911. Suomenlinnan rakennusten historia s. 118 Kasarmi / Suomenlinnan Päällystöyhdistyksen kerho C 8, 1892 Rakennettiin vuonna 1892 jalkaväen komppaniaa varten. Suomenlinnan rakennusten historia s. 119 Koulu / Hostel Suomenlinna C 9, 1908-1909 Venäläinen hyväntekeväisyysyhdistys rakennutti talon kansakouluksi vähävaraisille lapsille vuosina 1908-1909. Suomenlinnan rakennusten historia s. 120 Semenovin leipomo C 10, 1888 Muonittaja Semenov rakennutti leipomon 1888. Suomenlinnan rakennusten historia s. 121 Asuinrakennus C 11 C 11, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Kahden perheen talo rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 122 Asuinrakennus C 12 C 12, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Yhden perheen talo rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. 1950-luvulla paikalta purettiin ns. Putankinin talo. Petrovin vaja C 13, 1868 Rakennettiin talon C 14 varastoksi todennäköisesti yhtä aikaa päärakennuksen kanssa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 123 Petrovin talo C 14, 1868 Marketentti Aleksei Petrov rakennutti talon 1868. Suomenlinnan rakennusten historia s. 124 Semenovin talo C 15, 1866? Rakennettu sen jälkeen, kun 1866 Viaporin insinöörihallinto kaavoitti korttelin kauppiaiden käyttöön. Suomenlinnan rakennusten historia s. 125 Sinebrychoffin leivintupa / asuinrakennus C 16, 1868 Rakennettiin Sinebrychoffin palveluskunnan taloksi vuonna 1868. Suomenlinnan rakennusten historia s. 126 Asuinrakennus C 17 C 17, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 127 Nedonoskovin talo C 18, 1860-luku Marketentti Nedonoskov rakennutti kaksipäätyisen kaupparakennuksen 1860-luvulla. Kolmas pääty on laajennus vuodelta 1909. Suomenlinnan rakennusten historia s. 128 Lämpökeskus ja vaja C 19, Lautarakenteinen vaja saattaa olla osittain Venäjän vallan aikainen. Vajan taakse rakennettiin Galotškinin talon vuonden 1909 palon jälkeen palomuuri tiilistä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 129 Galotškinin piharakennus C 20, 1909 Rakennuksen vanhin osa rakennettiin 1909 kaupan varastoksi ja vierastaloksi. Galotškinin talo C 21, 1909 Marketentti Galotškin osti talon 1847 ja kunnosti sen 1860-luvulla julkisivuiltaan ajanmukaiseksi. Talo paloi korjauskelvottomaksi 1909. Uuden rakennuksen harja käännettiin tien suuntaiseksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 130 Asuinrakennus C 22 C 22, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Merivartioston sauna C 24, 1978 Arkkitehtitoimisto Osmo Sipari Rakennettiin vuonna 1978 merivartioasemaa C 24 peruskorjattaessa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 132 Jalkaväkikomppanian keittiö / Helsingin merivartioasema C 25, 1891 Suunniteltiin vuonna 1891 muun muassa jalkaväkikomppanian keittiöksi. Peruskorjattiin vuonna 1978 Merivartioston käyttöön arkkitehtitoimisto Osmo Siparin suunnitelmien mukaan. Suomenlinnan rakennusten historia s. 133 Jauhovarasto C 26, 1885 Rakennettiin vuonna 1885 tykistön jauhovarastoksi. Peruskorjattiin vuonna 1978 Merivartioston käyttöön arkkitehtitoimisto Osmo Siparin suunnitelmien mukaan. Venevajat C 27, 1916-1917 Venevajat rakennettiin 1916-1917 Viaporin Miinapataljoonan joukkojen kuljetusveneitä varten. Samanikäinen ja samanlainen vajapari purettiin huonokuntoisena rakennusten C 28 ja C 34 välistä vuonna 1969. Suomenlinnan rakennusten historia s. 135 Kruunulinna Ehrensvärdin läntinen siipirakennus, Pirunkirkko C 28, 1776–1786 kenraali Arbin Pirunkirkko on kruunulinna Ehrensvärdin läntinen siipirakennus. Suomenlinnan rakennusten historia s. 136 Asuinrakennus C 29 C 29, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 138 Asuinrakennus C 30 C 30, 1990-1991 Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Kruunulinna Ehrensvärd, puolustusrintamaosa C 31, 1775– Kruunulinna Ehrensvärdin puolustusrintamaosa käsittää keskusbastioni Stackelbergin, jonka molemmin puolin sijaitsevat kurtiinit ja niiden päissä siipirakennuksiin liittyvät puolibastionit. Suomenlinnan rakennusten historia s. 139 Lautavarasto C 33, 1992-1995 Arkkitehtitoimisto Harris-Kjisik Puutavaravarasto rakennettiin palvelemaan rakennuksessa C 34 toimivaa puusepänverstasta. Suomenlinnan rakennusten historia s. 141 Miinapaja / Puutyöverstas C 34, Miinapaja rakennettiin ensimmäisen maailmansodan loppuvuosina, eikä piirustuksia ole säilynyt. Konepajan varasto C 35, Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 37 ja 39\. Suomenlinnan rakennusten historia s. 142 Insinöörijoukkojen konepaja C 36, Tyyliltään klassismin sävyttämä jugend-rakennus valmistui venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen toisessa vaiheessa kuten C 34\. Varasto C 37 C 37, Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 35 ja 39\. Suomenlinnan rakennusten historia s. 143 Nostotelakan konehuone / verstas C 39, Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 35 ja 37\. Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus C 40, 1776–1786 kenraali Arbin Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus valmistui vuonna 1786. Suomenlinnan rakennusten historia s. 140 Lennätinasema / tullin venetukikohta C 41, 1915 Lennätin- ja puhelinasema rakennettiin 1905 Kruunulinna Ehrensvärdin itäisen siipirakennuksen (C 40) viereen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 146 Kellotapuli ja aita C 42, 1888-1889 1872 (aita) Kellotapuli rakennettiin 1888-1889. Siihen liittyvä aita oli lahjoitusten turvin valmistunut jo 1872. Suomenlinnan rakennusten historia s. 147 Suomenlinnan kirkko 150px C 43, 1849–1854 Konstantin Ton (alkuperäissuunnitelma), Einar Sjöström (muutossuunnitelma), Jarl Eklund Aleksanteri Nevskin kirkko valmistui vuonna 1854. Kirkko oli tyyliltään viisikupolinen, bysanttilais-venäläinen ortodoksikirkko. Suomen itsenäistyttyä ortodoksinen esineistö varastoitiin ja kirkko vihittiin luterilaiseksi varuskuntakirkoksi. Neljän pikkutornin kupolit purettiin vuonna 1919. Julkisivumuutoksesta järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti vuonna 1923 arkkitehti Einar Sjöström, joka kuoli samana vuonna. Muutostyöstä käytiin kiivasta keskustelua, mutta se toteutettiin kilpailun tuomaristoon kuuluneen Jarl Eklundin valvonnassa. Pääkupolin sipuli poistettiin, torni rakennettiin ulkoa nelikulmaiseksi ja pikkukupolien kannat jätettiin vesikaton alle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 148–150 Kaponieeri 1 C 44, 1787-1788 Rakennus sijaitsee Suomenlinnan Ison Mustasaaren pohjoisrannalla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 151 Pohjoinen polygoni C 47, 1777–1805 Sprengtportenin vuoden 1774 yleissuunnitelman mukainen Ison Mustasaaren pohjoisrannan pituinen suora muuri rakennettiin hitaasti vuosina 1777–1805. Suomenlinnan rakennusten historia s. 152 Vaja C 48 C 48, 1995 Reetta Amper Rakennuksen C 49 pihavaja sijaitsee pohjoisen polygonin muuria vasten paikalla, jossa on vanhastaan ollut päärakennuksen piharakennuksia. Viimeisin purettiin vuonna 1995, jolloin nykyinen vaja valmistui. Suomenlinnan rakennusten historia s. 154 Sotilaskeittiö / asuinrakennus C 49 C 49, 1841 C 49 rakennettiin vuonna 1841 sotilaskeittiöksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 155 Halkovaja / Autotalli C 50 C 50, 1959 Tiilipilarirakenteinen Kurtiinitalon puuvaja rakennettiin pohjoisen polygonin muuria vasten vuonna 1959 kuten viereinen koulurakennus C 55\. Vaja kunnostettiin autosuojaksi vuonna 1994. Suomenlinnan rakennusten historia s. 156 Halkovaja / Autotalli C 51 C 51, Kurtiinitalon puuvaja kunnostettiin autosuojaksi vuonna 1994. Kurtiinitalo ja bastioni Bielke C 52, 1761–1762, 1762–1847 Augustin Ehrensvärd, J. M. Sprengtporten Bastioni Bielke ja Kurtiinitalo muodostavat rakennuksen C 52 Isolla Mustasaarella. Pohjoinen, suora Kurtiinitalo rakennettiin 1761–1762. Bastioni Bielken vasen siipi rakennettiin Ehrensvärdin suunnitelmien mukaan 1762–1772 ja oikea siipi 1772–1775 J. M. Sprengtportenin suunnitelmien mukaan. Venäläisellä kaudella rakennuksiin tehtiin muutoksia, suurimpana korottaminen kolmekerroksiseksi vuosina 1845–1847. Suomenlinnan rakennusten historia s. 157 Suomenlinnan Upseerikerho C 53, 1875–1876 Suomenlinnan upseerikerho on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti samoissa tiloissa toiminut upseerikerho. http://www.ark- jn.fi/renovation/irenovation.htm Suomenlinnan rakennusten historia s. 159 Noakin arkki C 54, 1764–1780-luku (Carl Hårleman), Jean Eric Rehn, ja A. E. Gete Noakin arkki on Suomenlinnan suurin asuinrakennus ruotsalaiselta kaudelta ja se on myös Suomen ensimmäinen asuinkerrostalo. Rakennuksen arkkitehtuurissa on havaittavissa vaikutteita Carl Hårlemanilta ja suunnitteluun ovat osallistuneet Jean Eric Rehn ja A. E. Gete. Rakennus korotettiin nelikerroksiseksi 1780-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 161 Koulu 150px C 55, 1959 Lauri Pajamies, rakennusvirasto Helsingin kaupunki rakennutti Suomenlinnaan uuden kansakoulun vuonna 1959. Suomenlinnan rakennusten historia s. 163 Taitettu kurtiini C 56, 1777-1788 Taitettu kurtiini rakennettiin Sprengtportenin 1774 suuren yleissuunnitelman mukaan. Asuinrakennus / Rantatalo C 57, 1912 Rakennettiin 1912 armeijan varusvarastoksi. Nykyisin asuinkäytössä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 164 Aliupseeritalo / Asuinrakennus C 58 C 58, 1876-1877 Rakennettiin 1876-1877 muonavarastoksi. Vuonna 1920 sen sisäosat tuhoutuivat tulipalossa. Korjattiin vuosina 1931-1932 asuinrakennukseksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 166 Bastioni Horn C 59, 1775 Bastioni Horn rakennettiin vuosina 1774–1775 J. M. Sprengtportenin yleissuunnitelman mukaan. Venevajat C 60 ja C 61 150px C 60 ja C 61, 1846–1851 Suomenlinnan Ison Mustasaaren itärannan pieneen satamaan rakennettiin vuosina 1846–1851 yhteensä kahdeksan tiilipilarein vahvistettua puuvajaa. Vajoista neljä paloi Krimin sodan pommituksissa, ja vuonna 1920 yhdessä vajoista sattui tulipalo, jonka seurauksena yksi purettavaksi määrätyistä kranaateista räjähti sytyttäen myös viereiset ammukset. Vajoista kaksi paloi perustuksiaan myöten, ja kaksi muuta rakennusta kärsivät pahoin. Vajoista kaksi on säilynyt tähän päivään. Pesula C 62, 1910-luvun alku Rakennus C 62 rakennettiin 1910-luvun alussa suolanpoistolaitokseksi. 1920-luvun jälkeen rakennus toimi useita vuosikymmeniä pesulana. Peruskorjattiin ja laajennettiin 1980-luvulla Kirmo Mikkolan suunnitelmien mukaantoimistokäyttöön Suomenlinnan hoitokunnan isännöintitoimistolle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 168 Oleninin talo C 65, 1911 Insinööri Olenin rakensi talon 1911. Peruskorjattu yhden perheen käyttöön 1989-1990. Suomenlinnan rakennusten historia s. 169 Vasiljevin talo / Nukkemuseo C 66, 1911-1913 Kapteeni Vasiljev sai luvan rakentaa mansardikattoisen huvilan vuonna 1911, mutta se toteutettiin harjakattoisena. Talon 1913 ostanut Nedonoskov rakensi ulkoeteisen talon päätyyn. Peruskorjattiin vuonna 1982. Kellarikerroksessa toimii nukkemuseo ja kahvio. Suomenlinnan rakennusten historia s. 170 Jääkellari / vaja C 70, 1895–1898 Rakennettiin 1895-1898 jääkellariksi upseeritalojen asukkaille. Suomenlinnan rakennusten historia s. 171 Lennättimen kanslia / asuinrakennus C 71, 1906–1910 Rakennettiin 1906-1910 upseerien asunnoksi ja sotilaslennättimen kansliaksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 172 Jääkellari C 72, 1906–1910 Rakennuksen C 71 jääkellari Tykistölahdelle suuntautuvine portaineen rakennettiin 1906-1910. Suomenlinnan rakennusten historia s. 173 Inventaariokamari C 74, 1778–1783 todennäköisesti Fredrik af Chapman Tykistölahden rannalla sijaitseva inventaariokamari ja siihen liittyvä mastovaja rakennettiin vuosina 1778–1783. Inventaariokamari vaurioitui Krimin sodan pommituksissa vuonna 1855. Mastovaja tuhoutui täysin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 174 Soittokunnan talon sauna C 75a, 1981 Rakennettiin Soittokunnan talon peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1981. Saunarakennuksen eteläpäädyssä on askartelutila. Suomenlinnan rakennusten historia s. 175 Soittokunnan talon vaja C 75b, 1981 Ulkovarasto rakennettiin vuonna 1981. Upseerikasarmi / Soittokunnan talo C 76, 1841 Soittokunnan talo valmistui vuonna 1841. Rakennus paloi Krimin sodassa, mutta se kunnostettiin heti sodan jälkeen. Vuonna 1902 rakennuksessa sattui jälleen tulipalo, jonka jälkeen suojakatto poistettiin ja tilalle laitettiin tavallinen peltikatto. Suomenlinnan rakennusten historia s. 176 Viaporin linnoitustykistön maneesi, nyk. Sotamuseon Maneesi C 77, 1881 arkkitehti Greifon Viaporin linnoitustykistön maneesi rakennettiin vuosina 1880–1881 tykistön harjoituksia varten. Timo ja Tuomo Suomalainen suunnittelivat rakennuksen peruskorjauksen näyttelyhalliksi Sotamuseolle, joka muutti tiloihin 1989. Suomenlinnan rakennusten historia s. 177 Suomenlinnan pelastusasema C 78, 1915 Rakennettiin talliksi vuonna 1915. Suomenlinnan rakennusten historia s. 178 Tykistön maneesi C 81, 1903-1904 Linnoitustykistön maneesi rakennettiin 1903-1904. Suomenlinnan rakennusten historia s. 179 Sotilaskeittiö C 82 C 82, 1842 Rakennettiin vuosina 1841-42 kuten sotilaskeittiö C 49\. Suomenlinnan rakennusten historia s. 182 Tykistökasarmi / Vaasan kasarmi C 83, 1849–1853 Kolmikerroksinen kasarmirakennus rakennettiin kahta sataa perheellistä rivimiestä varten. Heti valmistumisen jälkeen rakennus muutettiin naimattoman miehistön kasarmiksi 1180 sotilaalle. Kasarmi C 84 C 84, 1839–1840 Varuskuntakortteliin sijoittuva kasarmi rakennettiin vuosina 1839–1840. Sotavankileirin aikaan vuosina 1918–1919 rakennuksessa toimi kolmannen vankipiirin kanslia. Muuten 1900-luvulla rakennus on ollut asuntoina. Rakennuksen peruskorjaus tehtiin 1970-luvun lopulla. Vaja C 85 C 85, 1890 Rakennettiin 1890 samana vuonna palaneen vajan perustuksille. Suomenlinnan rakennusten historia s. 185 Sotilaskeittiö / Työsiirtolan toimisto C 86 C 86, 1841 C 86 rakennettiin vuonna 1841. Rakennus on toiminut muun muassa sotilaskeittiönä, pesulana ja työsiirtolan toimistona. Saunavaja C 87, ei tiedossa Rakennuksen C 88 pihapiiriin kuuluvan saunavajan rakennusvuosi ei ole tiedossa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 187 Sokolovin talo C 88, 1913 Kirkonpalvelija V. Sokolov rakennutti hirsitalon vuonna 1913. Suomenlinnan rakennusten historia s. 188 Sarvilinna Hessenstein C 93, 1775–1777 Rakennettu Sprengtportenin yleissuunnitelman 1774 mukaisesti. === Pikku Mustasaari === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AM Kurtiini Stromberg-Scheffer D 1, 1751–1753, 1773-1774 Ensimmäisessä vaiheessa 1751–1753 rakennettiin vain matala puolustusmuuri. Toisessa vaiheessa muuria korotettiin ja sen taakse tehtiin pulpettikattoinen kurtiinirakennus. Suomenlinnan rakennusten historia s. 200 Bastioni Scheffer D 2, 1751–1753, 1773-1774 Bastioni Scheffer rakennettiin vuosina 1751–1753 suoraan kalliolle ilman sisätiloja. Maaston muotoa hyväksi käyttäen tehtiin vasempaan kylkeen yksi kasematti. Bastioni Stromberg D 3, 1751–1753, 1773-1774 Vuosina 1751–1753 tehtyä rakennustyötä täydennettiin Sprengtportenin laajan yleissuunnitelman mukaan Nils Mannerschanzin johdolla vuosina 1773–1774. Bastioni Stiernroos D 7, 1753–1756 Bastioni Stiernroos rakennettiin vuosina 1753–1756, mutta viimeisteltiin vielä vuosina 1770–1773. Suomenlinnan rakennusten historia s. 205 Bastioni Löwenhielm D 8, 1753–1756, 1773–1775 Ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1753–1756 valmistui bastionin oikea siipi ja kylki ilman kasematteja sekä kärkikasematti, joka muodosti vasemman siiven ja kyljen. Vasen siipi ja kylki sekä osa oikean siiven puolustusmuuria saatiin valmiiksi toisessa rakennusvaiheessa 1773–1775. Pikku-Mustasaaren ruumishuone D 9, 1846 Ruumishuone kuului vuoden 1844 yleiseen sairaalasuunnitelmaan ja se toteutettiin vuosina 1845–1846. Keltaiseksi maalattu empiretyylinen rakennus on ulkoiselta asultaan säilynyt melko hyvin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 207 Kurtiini Löwenhielm-Stiernroos D 10, 1754, 1769-75 Matala kurtiinimuuri rakennettiin vuonna 1754 ja sitä laajennettiin 1769-74. Varsinainen kurtiinirakennus on vuosilta 1773-74. Suomenlinnan rakennusten historia s. 208 Apteekkitalo D 11, 1752–1756, 1849-1850 Apteekkitalo rakennettiin yksikerroksisena vartiotuvaksi vuosina 1752–1756. Vuosina 1849–1850 apteekkitaloa korotettiin yhdellä kerroksella. Apteekkitalon lounaan puoleinen luonnonkivestä muurattu seinä on yhteydessä Bastioni Stiernroosin vasemman siiven kanssa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 209 Sairaala / Merisotakoulun luokkarakennus D 12, 1828-1831 Carl Ludvig Engel Carl Ludvig Engelin suunnittelema sairaala rakennettiin vuosina 1828–1831. Suomenlinnan rakennusten historia s. 210 Sairaala / Merisotakoulu D 13, 1849–1852 Sairaala rakennettiin vuosina 1849–1852. Nykyisin Merisotakoulun käytössä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 212 Kasarmi / Merisotakoulun asuntola D 14, 1754-1756 Kasarmi rakennettiin vuosina 1754-1756. Suomenlinnan rakennusten historia s. 214 Vartiotupa / Planetaario D 15, 1820 Rakennus suunniteltiin 1819 ja rakennettiin 1820 hirsisen vartiotuvan paikalle. Sauna / varasto D 22, 1845 Sauna rakennettiin vuosina 1844–1845 merisotilashallinnon sairaalan saunaksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 216 Kulkutautisairaala / Merisotakoulun esikunta D 23, 1916 Sairaala D 23 rakennettiin kulkutautien osastoksi ensimmäisen maailmansodan aikana, ilmeisesti 1916. Suomenlinnan rakennusten historia s. 218 Verstas / asuinrakennus D 24, 1845 Yksikerroksinen hirsinen meriviraston verstaaksi rakennettiin vuosina 1844–1845. 1920-luvulta lähtien asuinkäytössä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 219 Muuntamo D 25, 1929 Tiilirakennus rakennettiin rakennusrekisterin mukaan vuonna 1929. Suomenlinnan rakennusten historia s. 220 Saunatalo D 26, 1902-1904 Saunatalo rakennettiin merisotasairaalan pesulaksi ja saunaksi vuosina 1902-1904. 1926 pesulasali ja saunaosasto muutettiin asunnoiksi. Vuosien 1991-1992 peruskorjauksen yhteydessä rakennettiin taloon Merisotakoululle 26 oppilaan asuntola. Suomenlinnan rakennusten historia s. 221-222 === Länsi-Mustasaari === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde Ammusvarasto E 1 / Patteri 4 E 1, 1869 Vuonna 1869 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1878 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 226 Ammusvarasto E 2 / Patteri 3 E 2, 1869 Vuonna 1869 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1878 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Rakennus E 3 E 3, 1757–1760 Rakennus E 3 on osa vain osittain toteutuneesta Länsi-Mustasaaren huoltokeskussuunnitelmasta. Se rakennettiin kasarmiksi vuosina 1757–1760. Upseeripaviljonki E 4, 1759–1761 Rakennus kuuluu samaan huoltokeskussuunnitelmaan kuin rakennukset E 3 ja E 5\. Se rakennettiin v. 1759–1761 upseerien asuinrakennukseksi. Kasarmi E 5 E 5, 1756–1761 Kasarmi E 5 rakennettiin käyttökuntoon vuosina 1756–1761, mutta sen väliaikainen puukatto korvattiin kunnollisella vasta vuonna 1798. Ammusvarasto E 6 / Patteri 3 E 6, 1868 Vuonna 1868 rakennettiin ammusvarasto kurtiini Tessin–Gyllenborgin eteläpäätyyn. Vuonna 1877 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 233 Kurtiini Tessin–Gyllenborg E 7, 1749–1751 ja 1755 Bastionit Tessin ja Gyllenborg ja kurtiini niiden välissä rakennettiin 1749–1751 ja 1755. Bastionit jäivät myöhemmin venäläisen vallivyöhykkeen alle, mutta kurtiini yhdistää edelleen patterit 1 ja 2. Nallensauna E 9, 1949 Heikki Sysimetsä Turvekattoinen saunarakennus valmistui 1949. Suomenlinnan rakennusten historia s. 234 Sotaoikeuden talo E 11, 1875 Pjotr Petrovitš Benard Sotaoikeuden talo rakennettiin vuonna 1875 linnoitusrykmentin laboratorioksi kiväärin patruunoiden valmistusta varten. E 12 Leipomo/asuinrakennus E 12, 1762 E 12 on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1762. Rakennusta on myöhemmin muutettu ja laajennettu. Kaponieeri Löwen / Miinaluokka E 14, 1825-1826 Vuosina 1753-56 rakennettu Kaponieeri Löwen purettiin ja sen tilalle rakennettiin ruutivarasto 1825-26. Suomenlinnan rakennusten historia s. 237 Ammusvarasto E 19 / Patteri 1 E 19, 1867 Vuonna 1867 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1875–1876 peitettiin maalla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 239 Ammusvarasto E 27 / Patteri 2 E 27, 1868 Vuonna 1868 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1877 peitettiin maalla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 242 Patteri 3, miehistösuoja E 28 E 28, 1900–1901 Patteri 3 rakennettiin ruotsalaisaikaisen bastioni Tessinin päälle vaiheittain jo Krimin sodasta lähtien. Betonoidut tykkiasemat rakennettiin vuosina 1900–1901. Patteri 3, miehistösuoja E 29 E 29, 1900–1901 Miehistösuojissa E 28 ja E 29 on kaksi kasemattia. === Särkkä === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde Kaponieeri von Törne 150px F 1 1750–1752 Ei tietoa Kaponieeri von Törne sijaitsee Särkän saarella. Suomenlinnan rakennusten historia s. 246 Kaponieeri Gerdes 150px F 2 1750–1752 Ei tietoa Kaponieeri Gerdes on lähes identtinen peilikuva kaponieeri von Törnestä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 248 Kurtiini von Törne – Gerdes 150px F 3 1751–1754 Ei tietoa Kurtiini von Törne – Gerdes laskee kaponieeri von Törnestä kaponieeri Gerdesiin päin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 249 Bastioni Liewen F 4 Särkkä, 1749–1751 (1774–1790-luku) Ei tietoa Bastioni Liewen sijaitsee Särkän saarella, jonka linnoittaminen aloitettiin vuonna 1749. Bastioni rakennettiin uudelleen vuoden 1774 suunnitelmien mukaan ja valleja korotettiin vielä uudestaan 1780- ja 1790-luvuilla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 250 === Pormestarinluoto === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AM Pormestarinluodon patteri G, ei tietoa ei tietoa Patterissa on neljä tykkiasemaa. Sen tarkkaa rakennusvuotta ei tiedetä. Vuoden 1864 yleisasemapiirustuksessa on maininta "uudelleen rakennettu viiden tykin patteri". Sitä aikaisemmissa kartoissa luodolla ei esiinny rakenteita. Suomenlinnan rakennusten historia s. 256 === Lonna === Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde Miinavarasto H 1, 1837 (1885) Rakennettiin vuonna 1837 tykistön ruutivarastoksi. Perusteellisen korjauksen myötä muutettiin miinavarastoksi 1885. Suomenlinnan rakennusten historia s. 260 Miinojen kokoonpanorakennus H 2, 1915 Valmistui lattioita lukuun ottamatta 1915. Suomenlinnan rakennusten historia s. 261 Miinavarasto H 3, 1882-1883 Suomenlinnan rakennusten historia s. 262 Miinavarasto H 5, 1882 Suomenlinnan rakennusten historia s. 263 Vartiotupa H 6, 1860 Laajennettu 1882 ja 1902. Suomenlinnan rakennusten historia s. 264 Miinalaboratorio / asuinrakennus H 7, 1887 tai 1890 Suomenlinnan rakennusten historia s. 265 Sauna H 8, 1925 Suomenlinnan rakennusten historia s. 266 == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Helsingin kaupungin liitetiedosto jossa on luetteloitu Suomenlinnan rakennukset ja niiden historialliset nimet 12.5.2017 (pdf) Suomenlinna Luokka:Suomenlinna