EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ilmakitaransoiton MM-kisat

Ilmakitaransoiton MM-kisat on vuosittain Oulussa järjestettävä tapahtuma, jossa osallistujat kilpailevat ilmakitaran soittamisen taidossa. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Nykyään kansallisia osakilpailuja järjestetään ympäri maailmaa. Ilmakitaran soittamisessa on kyse kitaran soittamisen jäljittelystä. Musiikkityyli vaihtelee, mutta yleisimmät tyylit ovat heavy metal ja rock. Ilmakitaransoitto vaatii yleensä heittäytymistä ja luovuutta. Ilmakitaransoiton MM-kisat ideoi muusikko Jukka Takalo ja ne järjestettiin ensimmäistä kertaa elokuussa 1996 osana Oulun musiikkivideofestivaaleja. Vuosien saatossa kisoista on muodostunut oma itsenäinen tapahtumansa. Vuodesta 2011 lähtien tapahtuman on tuottanut ja brändistä vastannut Airnest Productions Oy. Ilmakitaransoiton MM-kisoissa osallistujat ympäri maailman kisaavat siitä, kuka soittaa parhaiten ilmakitaraa. Tuomaristoon kuuluu esittävän kulttuurin ammattilaisia, kuten kitaristi Juha Torvinen. Pääpalkintona on Matti ja Saara Nevalaisen käsin tehty ‘Flying Finn’ -kitara. Eräänä vuonna Queenin kitaristi Brian May lahjoitti VOX BM Special -vahvistimen voittajalle. Viralliseen kisaverkostoon kuuluvia kansallisia kisoja järjestetään vuosittain ympäri maailman. Verkostoon kuuluvat muun muassa Yhdysvallat, Japani, Ranska, Saksa, Australia, Belgia, Ruotsi ja Irlanti . Ilmakitaransoiton MM-kisojen motto on ”Make Air Not War”. Kilpailun tarkoituksena on edistää maailmanrauhaa. Kisan ideologian mukaan sodat loppuvat, ilmastonmuutos pysähtyy ja pahat asiat katoavat, jos kaikki maailman ihmiset soittavat ilmakitaraa. Kun soitat ilmakitaraa, et voi pidellä asetta. Siksi kaikki maailman ihmiset kutsutaan kisan lopuksi soittamaan ilmakitaraa yhdessä. == Voittajat == thumb|Kevin "Narvalwaker" Leloux vuoden 2010 MM-kisoissa Vuosi Esittäjä Maa 1996 Oikku Ylinen 1997 Ville Paakkari 1998 Juha Hippi 1999 Johanna Ala-Siurua 2000 Markus "Black Raven" Vainionpää 2001 Zac Monro 2002 Zac Monro 2003 David "C-Diddy" Jung 2004 MiRi "Sonyk-Rok" Park ja Tarquin "The Tarkness" Keys ja 2005 Michael "The Destroyer" Heffels 2006 Ochi "Dainoji" Yosuke 2007 Ochi "Dainoji" Yosuke 2008 Craig "Hot Lixx Hulahan" Billmeier 2009 Sylvain "Günther Love" Quimene 2010 Sylvain "Günther Love" Quimene 2011 Aline "The Devil's Niece" Westphal 2012 Justin "Nordic Thunder" Howard 2013 Eric "Mean Melin" Melin 2014 Nanami "Seven Seas" Nagura 2015 Kirill "Your Daddy" Blumenkrants 2016 Matt "Airistotle" Burns 2017 Matt "Airistotle" Burns 2018 Nanami "Seven Seas" Nagura 2019 Rob ”The Marquis” Messel 2021 Justin "Nordic Thunder" Howard: Champion of Champions 2022 Kirill "Guitarantula" Blumenkrants 2023 Nanami "Seven Seas" Nagura 2024 Zachary "Ichabod Fame" Knowles ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Air Guitar World Championships Luokka:Suomalaiset musiikkikilpailut Luokka:Oulun tapahtumat Luokka:Oulun musiikki en:The Annual Air Guitar World Championship contest
Salmentaan lava

Salmentaan lava on Suomen vanhin edelleen toiminnassa oleva tanssilava, joka sijaitsee Pälkäneellä Salmentaan kylässä. Lava aloitti toimintansa v. 1949, ja sen omistaa Salmentaan VPK. Nykyisin tanssikausi kestää juhannuksesta elokuun alkupuolelle. == Aiheesta muualla == * Lasse Jussila: "Salmentaan lava 1950-2000", 2002 (ISBN 978-952-91-2975-1) * Verkkosivut Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tanssilavat
Koyaanisqatsi

Koyaanisqatsi: Life Out of Balance (laus. ) on Godfrey Reggion dokumentaarinen elokuva vuodelta 1982. Se koostuu enimmäkseen hidastetuista ja ajastetun kuvauksen menetelmällä nopeutetuista otoksista ympäri Yhdysvaltoja. Elokuvassa nähdään otoksia muun muassa Canyonlandsin kansallispuistosta, Navajon hiilivoimalasta, ruuhkasta Los Angelesin moottoritiellä, New Yorkin pilvenpiirtäjistä ja Pruitt-Igoen epäonnistuneesta asuntoprojektista Saint Louisissa. Elokuva ei sisällä lainkaan dialogia, ainoastaan laulua hopi- intiaanien kielellä. Elokuvan nimi Koyaanisqatsi tarkoittaa ”tasapainotonta elämää”. Musiikin on säveltänyt Philip Glass. Yhdysvaltalaisen julkisen palvelun CBP/PBS-televisioyhtiön tuottama elokuva voitti vuonna 1985 Prix Italia -kilpailun musiikkiohjelmien sarjan. Elokuvalle on tehty kaksi jatko- osaa, Powaqqatsi (1988) ja Naqoyqatsi (2002). Koyaanisqatsin kuvaaja Ron Fricke on ohjannut elokuvan Baraka (1992), joka on hyvin samankaltainen kuin ”Qatsi-trilogia”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koyaanisqatsi.org * Spirit of Baraka * Lähde, Antti: Koyaanisqatsi näytti jo 40 vuotta sitten teknologian läpäisemän maailman, jota yhä useampi haluaa paeta. Yle.fi 1.1.2023. Luokka:Kokeelliset elokuvat Luokka:Vuoden 1982 dokumenttielokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset dokumenttielokuvat
Kuume (romaani)

Kuume on ()Fennica Robin Cookin vuonna 1982 julkaistuRisingshadow.net romaani. Teos julkaistiin suomeksi Weilin+Göösin kustantamana, Marja Heinosen kääntämänä 1983. == Juoni == Se käsittelee, muiden Cookin teoksien tavoin, lääketiedettä ja sen ongelmia. Kirjan päähenkilön, Charles Martelin, vaimo kuoli vuosia sitten leukemian harvinaiseen tyyppiin. Kirjan alussa Martelin tyttärellä todetaan myös samainen harvinainen leukemian tyyppi. Martel tutkii sairauden mahdollisia syitä, ja päätyy talon vieressä virtaavan joen yläjuoksulle, kierrätyslaitokselle. Samalla kun Martel selvittää tyttärensä sairauden syitä, hän koettaa epätoivoisesti löytää parannuskeinoa. Martelin työpaikan johto ei kuitenkaan katso hyvällä työajan haaskausta ja työtehtävien laiminlyöntiä, jonka takia Martel lopulta ajautuu kyseenalaisiin menetelmiin löytääkseen tavan sairauden hoitoon. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1982 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit
Ԋ

Ԋ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy Molodtsovin aakkosiin, joita käytettiin virallisesti komin kirjoittamiseen 1919–1931. Kirjain on muodostettu kyrillisestä н-kirjaimesta, johon on lisätty oikealle suuntautuva koukku. ==Ääntäminen== Ԋ ääntyy komissa liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Saman äänteen merkkinä käytetään makedoniassa ja serbiassa kirjainta њ. Nj
Ԍ

Ԍ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy Molodtsovin aakkosiin, joita käytettiin virallisesti komin kirjoittamiseen 1919–1931. ==Ääntäminen== Ԍ ääntyy komissa liudentuneena soinnittomana alveolaarisena frikatiivina /sʲ/. Sj
Halla

Halla tarkoittaa tilannetta, jossa lämpötila laskee maan kasvillisuuskerroksessa kasvukauden aikana niin alas, että kasvit, etenkin viljelyskasvit tai sato, vaurioituvat tai tuhoutuvat. Suomen olosuhteissa tämä tarkoittaa pakkasta. Jos tavanomaisella sääaseman lämpötilanmittauskorkeudella eli kahdessa metrissä on myös pakkasta, puhutaan yöpakkasista. Jos lämpötila laskee maanpinnan läheisyydessä alle −4 °C:n, on kysymyksessä ankara halla. Tällöin kasvillisuus ja marjasato kärsivät pahoin.Helle ja halla haitaksi – luonnolle fmi.fi Muualla maailmassa, esimerkiksi kahvinviljelyalueilla, vahinkoa sadolle saattaa tulla myös lämpötiloissa, jotka eivät mene nollan alapuolelle. Brasiliassa puhutaan kahdenlaisesta hallasta, valkoisesta (geadas brancas) ja mustasta (geadas negras). Lievät hallat (brancas) vahingoittavat ainoastaan kahvipuiden ylimpiä oksia, kun taas ankarat hallat (negras) saattavat tappaa koko puun. Ankarakin halla tosin voi tappaa kahvipuun ainoastaan, mikäli se seuraa sateista säätä ja puunrungot ovat vielä märkiä hallan sattuessa. Tuolloin puun solut jäätyvät ja halkeavat, ja lopulta itse puukin halkeaa. Mustia halloja on sattunut Brasiliassa muun muassa vuosina 1870, 1902, 1918, 1943, 1955, 1963 ja 1969. ==Hallan syntyminen== Kylmä ilma painuu lämmintä ilmaa raskaampana alaspäin, ja erityisesti hallanarkoja paikkoja ovat laaksot, joihin kylmä ilma laskeutuu. Vähiten hallanarkoja ovat kukkulat, koska kylmä ilma ei pääse nousemaan kukkulan päälle vaan ympäröi sen. Halla johtuu poikkeuksetta ilman alhaisesta lämpötilasta, koska kylvöä ei suoriteta ennen roudan sulamista. Erityisesti yöaikaan keväällä voi olla hallanvaara, koska tavallisesti vuorokauden alhaisin lämpötila koetaan yöaikaan. Suomessa hallaa aiheuttavat pohjoissuunnasta puhaltavat tuulet, jotka tuovat pohjoisia kylmiä ilmamassoja, mutta myös pilvettömät yöt, jolloin maaperän ja ilmakehän varastoima lämpösäteily karkaa avaruuteen ja alentaa maanpinnan lämpötilaa. ==Hallan estäminen== Turvemaalla esiintyy hallaa herkemmin kuin mineraalimaalla, sillä turve johtaa lämpöä huonosti varsinkin kuivana. Hallaa voidaan torjua vesisadettimilla (hallantorjuntakastelu) ja viljelmien ylle levitettävillä harsokankailla. Hallalle vähemmän alttiita paikkoja ovat kukkulat ja vesistöjen ja merien rannat. Sen sijaan laaksot ovat hallalle altteimpia. == Lähteet == Luokka:Sää
Poppelit

Poppelit eli haavat (Populus) on pajukasveihin (Salicaceae) kuuluva puusuku. Se sisältää kesävihantia puita, jotka muodostavat runsaasti juurivesoja. Kukinnot ovat norkkoja ja tuulipölytteisiä. Suomen suurin poppeli on Heinolan kaupungin rantapuistossa kasvava Tsaarinpoppeli-nimellä tunnettu poppeli (tsaarinpoppeli, Populus nigra 'Petrowskiana'). == Lajeja, risteytymiä ja lajikkeita == * Populus adenopoda – kiinanhaapa * Populus alba – hopeapoppeli * Populus balsamifera – palsamipoppeli ** Populus balsamifera 'Gileadensis' – ontarionpoppeli * Populus × berolinensis – berliininpoppeli * Populus × canadensis – kanadanpoppeli * Populus × canescens – harmaapoppeli * Populus cathayana – mantšurianpoppeli eli mantsurianpoppeli * Populus deltoides – amerikanmustapoppeli * Populus euphratica – eufratinpoppeli * Populus fremontii * Populus × generosa – isopoppeli * Populus grandidentata – hammashaapa * Populus koreana – koreanpoppeli * Populus lasiocarpa – isolehtipoppeli * Populus laurifolia – laakeripoppeli * Populus maximowiczii – japaninpoppeli * Populus nigra – mustapoppeli ** Populus nigra 'Petrowskiana' – tsaarinpoppeli * Populus 'Rasumowskiana' – ruhtinaanpoppeli * Populus simonii – kiinanpoppeli * Populus suaveolens – tuoksupoppeli * Populus tremula – metsähaapa (haapa) ** Populus tremula 'Erecta' – pylväshaapa * Populus tremuloides – amerikanhaapa * Populus trichocarpa – jättipoppeli * Populus × wettsteinii – hybridihaapa * Populus × wilsocarpa – komeapoppeli * Populus wilsonii – wilsoninpoppeli == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Poppelit (Populus) * Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Haavat ja poppelit (Populus) * Funet: Haavat (Populus) * ITIS: Populus * United States Department of Agriculture (USDA): Populus * Flora of China: Populus * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Populus (poplars) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zachary Hietala

Sakari "Zachary" Harri Pekka Hietala (s. 10. elokuuta 1962 Tervo) on kuopiolainen kitaristi, joka tunnetaan parhaiten heavy metal -yhtyeen Tarot kitaristina. Tarotin lisäksi hän on soittanut yhtyeen Marenne ja A2Z levyillä. Zachary Hietala perusti Tarot-yhtyeen veljensä Marko Hietalan kanssa. Sakari Hietala asuu Kuopiossa ja toimii nuoriso-ohjaajana sekä musiikinopettajana yhdeksäs- ja kymppiluokkalaisille. Hietala teki Janne Tolsan, Jukka Jyllin ja Tom Raskin kanssa Marenne -yhtyeen debyyttialbumin The Past Prelude vuonna 2009. Vuonna 2013 hän julkaisi Ari Hentusen kanssa albumin Parasites of Paradise nimellä A2Z. Hietala on myös aktiivisesti mukana Tarotin toiminnassa muutenkin kuin soitannollisesti: hän on esimerkiksi yksi Tarotin virallisen foorumin ylläpitäjistä. Hietalan taitoja kitaristina voi arvioida Tarot- yhtyeen kappaleiden kitarasooloista, esimerkiksi kappaleista "Pyre of Gods", "Wings of Darkness" ja "I Don't Care Anymore". Hietala harjoitteli nuorena kitaransoittoa joskus kahdeksankin tuntia päivässä. ==Kitarat== Zachary käyttää Kramer- ja Charvel-merkkisiä kitaroita. Monissa hänen kitaroissaan otelaudan nauhavälit on koverrettu. Idean tähän hän sai nähtyään brittikitaristi Ritchie Blackmoren kitarakalustoa. Vahvistinosasto koostuu Marshallin JCM800-kitaravahvistimesta ja Marshallin 1960-sarjan kaiutinkaapeista sekä Boss-efekteistä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset metallimusiikin kitaristit Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylivuotto

Ylivuotto (myös Yli-Vuotto) on kylä entisen Ylikiimingin kunnan alueella Vuoton kaupunginosassa Oulussa. Kylä sijaitsee noin 28 kilometriä Ylikiimingin taajamasta itään seututien 836 varrella lähellä Utajärven kunnanrajaa. Ylivuoton kylä on muodostunut Iso-Vuotunkijärven ja Kiiminkijoen väliselle kapealle harjulle, Vähä-Vuotungin järvi taas sijaitsee kylän länsipuolella. Lännessä kylä rajoittuu Vepsään, idässä rajana on taas Sanginkylän laitimmaisin osa Tervolankylä. Koska lähin silta Kiiminkijoen yli on vasta Alavuotolla, joen takana oleviin muutamiin asumuksiin pääsee kylän kohdalta kesäisin vain veneellä. Pääosin Ylivuoton alue Kiiminkijoen takana on asumatonta sydänmaata luoteessa Pudasjärven Hetekylään, pohjoisessa Puolangan Palovaaraan ja koillisessa Utajärven Juorkunan Olvasjärvelle päin. thumb|200px|Ylivuottoa entisen kaupan kohdalta koulun suuntaan eli länteen päin. ==Alue ja asutus== Kylä käsittää Yli- ja Vähävuoton kulmakunnat, joiden yhteenlaskettu asukasluku on vain noin 40 henkilöä. Vakinaisten asukkaiden ohella Ylivuotolla on kuitenkin kesäasukkaita. Yhdessä järven itärannalla sijaitsevan noin kymmenen asukkaan Vähävuoton kanssa se muodostaa suppean yhteisön, jonka pääelinkeinona on maatalous ja matkailu. Ylivuoton koulu lakkautettiin 1977, jonka jälkeen oppilaat on kuljetettu linja-autoilla muihin kouluihin, pääasiassa Vepsän koululle. Nykyisin oppilat kuljetetaan Ylikiimingin taajamaan entiseen kunnan keskuskoululle. Nykyisin koulurakennuksessa toimii retkimelonta- ja kalastuskeskus Vuoton Joutsen. Nykyisin Ylivuotto on pääasiassa muuttotappioaluetta. Autioituneita rakennuksia kylässä on useita eikä uusia rakennuksia juurikaan rakenneta. Ylivuoton hautausmaa sijaitsee noin puolitoista kilometriä kyläkeskuksesta kaakkoon, seututien varrella. == Lähteet == * Sarkkinen, T. (toim.) 1994. Ylivuoton kylähistoria. Julkaisija Ylivuoton maamiesseura ry. 240 s. ISBN 952-90-5786-5 == Aiheesta muualla == * Vuoton Joutsenen kotisivu Luokka:Ylikiimingin kylät Luokka:Vuotto
Jokela (Oulu)

Jokela tai Jokelankylä on kylä Vepsän kaupunginosassa Oulussa, entisen Ylikiimingin kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta kaakkoon seututien 836 ja Vepsänjoen risteyskohdassa. Matkaa Ouluun on noin 45 kilometriä. Kylä sijaitsee mänty- ja jäkälävaltaisilla hiekkakankailla, jotka ovat pohjavesialuetta. Niitä ympäröivät laajat suoalueet Jakosuo ja Kurkisuo. Alue on suosittua marjastusmaastoa: puolukkaa ja mustikkaa saadaan kankailta sekä lakkaa soilta. ==Luonto, ulkoilu ja liikunta== Jokelan hiekkakankailla risteilee useita vanhoja teitä ja polkuja, joita pitkin voi liikkua kävellen tai pyöräillen. Vepsänjoen Jyrkkäkoskelle johtaa kylältä patikkapolku. Kosken voi ylittää riippusiltaa pitkin. Talvisin Pylkönahon hiihtokeskuksesta lanataan latu Jokelankylälle. Vanhan koulun jääkiekkokaukalo jäädytetään talvisin. ==Historia== Kylän laitamilta Vepsänkankaalta on soranottopaikalta löydetty kivikautinen asuinpaikka. Kohde löytyi maastotarkistuksessa 1989, ja siellä on tehty kaivauksia vuosina 1992 ja 1996. Muinaisesineitä, kuten talttoja ja kirveitä, löydettiin 1940- ja 50-luvuilla Suutarin tilalta ns. "aarrepellosta". Museovirasto sai 1997 määrärahan Vepsänkankaan kohteen tutkimiseen. Tutkimusalueen koko on noin 360 m × 100 m. Tutkimusten tarkoitus on tutkia eroosiolle erittäin alttiin ja jatkuvasti tuhoutuvan muinaismuistokohteen uhanalaisimmat osat, sekä määrittää asuinpaikan koko ja säilymisaste. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ylikiiminki.fi – Jokelan kylä Luokka:Vepsä (Oulu) Luokka:Ylikiimingin kylät
Nuijamiesten lava

Nuijamiesten lava on tanssilava, joka sijaitsee Ylikiimingin taajaman tuntumassa Oulussa. Lavan toiminnasta vastaa urheiluseura Ylikiimingin Nuijamiehet, joka ylläpitää paikkaa talkoovoimin. == Historia == Tanssilava ja disco sijaitsevat Kiiminkijoen Juopulinkosken partaalla noin puolen tunnin ajomatkan päässä Oulusta. Lava perustettiin 1950-luvulla kyläyhteisön ajanviettopaikaksi. Vaiheita vuosien varrelta: * Vuonna 1986 lavalle rakennettiin myös disco. * Vuonna 2005 valmistui Nuijamiesten lavan korjaus ja laajennus. * Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto valitsi vuoden huvijärjestäjäksi 2005 Ylikiimingin Nuijamiehet ja Nuijamiesten lavan.Suomen huvijärjestäjien keskusliitto ry: Nuijamiesten lava – vuoden huvijärjestäjä 2005 * Vuonna 2011 lavalle valmistui karaoketalo, jossa on myös tanssilattia. == Tanssipaikka == Lavalla järjestetään tanssit kesälauantaisin. Tanssi- iltoina naisille on varattu tunnin naistenhaku. Vuoden 2005 tanssikaudella Nuijamiesten lavalla vieraili keskimäärin hieman alle 700 kävijää illassa. Parhaimmillaan artistia käy kuulemassa yli 1 600 kävijää illassa.Suomen huvijärjestäjien keskusliitto ry: Nuijamiesten lavan viime vuosien kävijämääriä Tanssilavan katon uusimisen yhteydessä ehostettiin myös sisustusta. Hirsisen lipunmyynti-kioskirakennuksen siirto etelämmäs niin, että pihalle avautuu koskinäkymä, on saanut kiitosta kävijöiltä.Suomen huvijärjestäjien keskusliitto ry: Nuijamiesten lavan huvitoiminta Tanssilavan, ravintolan ja nuorisodiskon lisäksi huvialueella on myös karaoke. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.nuijamiehet.net * tanssi.net Luokka:Oulun rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tanssilavat Luokka:Ylikiiminki
Dana Elcar

Ibson Dana Elcar (10. lokakuuta 1927 Ferndale, Michigan – 6. kesäkuuta 2005 Ventura, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Elcar esiintyi yli 40 elokuvassa ja 150 televisiotuotannossa. Hänet tunnetaan luultavasti parhaiten 1980-luvun televisiosarjasta Ihmemies MacGyver, jossa hän näytteli Phoenix- säätiön johtoportaassa työskentelevää Pete Thorntonia. Elokuvarooleista yksi merkittävimpiä on Puhallus vuodelta 1973. == Elämäkerta == Elcar syntyi Michiganin Ferndalessa vuonna 1927 tanskalaisille maahanmuutajille. Hänen isänsä oli teurastaja ja äiti lastenhoitaja. Hän liittyi laivastoon 18-vuotiaana ja suoritti palveluksensa Newfoundlandissa. Elcar opiskeli Michiganin yliopistossa, mutta sai potkut sieltä esiinnyttyään kampuksen ulkopuolisessa ammattituotannossa. Hän muutti 1950-luvulla New Yorkiin jossa opiskeli näyttelemistä näyttelijävalmentaja Sanford Meisnerin johdolla Neighborhood Playhousessa. Elcar näytteli 1950- ja 1960-luvuilla Off Broadway tuotannoissa, ja alkoi lopulta näytellä myös televisiotuotannoissa. Vuonna 1968 Elcar muutti Los Angelesiin ja perusti siellä L.A. Actors’ Theatren 1970-luvun puolivälissä, mutta se lopetti toimintansa vuonna 1991. Kun hän muutti Santa Paulaan hän oli perustamassa vuonna 1987 Santa Paula Theater Centeria. Elcar näytteli Ihmemies MacGyver -sarjassa vuosina 1985–1992, ja häneltä oli todettu glaukooma josta hän kertoi tuottajille neljänen kauden jälkeen. Se huomioitiin käsikirjoituksessa, jossa hänen esittämällään henkilöllä Pete Thorntonilla todettiin myös sama sairaus ja sarjan lopussa hän oli melkein sokea. Ihmemies MacGyverin tuotannon päätyttyä Elcar näytteli sokeaa miestä vierailevissa rooleissa useissa televisiosarjoissa, muun muassa sarjoissa Kova laki ja Teho-osasto. Sokeuduttuaan kokonaan Elcar näytteli vielä näytelmässä Huomenna hän tulee, jossa hän näytteli sokeaa Vladimiria. Elcar kuoli 77 vuoden ikäisenä Community Memorial -sairaalassa Venturassa, Kaliforniassa keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Sokeat henkilöt Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Gregor Gysi

Gregor Gysi (s. 16. tammikuuta 1948 Berliini) on saksalainen asianajaja, poliitikko ja Vasemmisto (Die Linke) -puolueen merkittävä jäsen. Hän toimi vuosina 1989–1993 Linkeä edeltäneen PDS:n puheenjohtajana ja on ollut vuodesta 2002 alkaen talous-, työ- ja naisasiain senaattorina Berliinissä. Gysi kuului 1970-luvun alusta alkaen DDR:ää hallineen Sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) sisäiseen oppositioon ja puolusti tunnettuja toisinajattelijoita. Kommunistisen järjestelmän kukistuttua Gysi valittiin joulukuussa 1989 SED:n pääsihteeriksi eroamaan joutuneen Egon Krenzin tilalle. SED oli hieman aiemmin luopunut yksinvallastaan ja Gysin johdolla se muutettiin Demokraattisen sosialismin puolueeksi (PDS), joka irtisanoutui edeltäjäpuolueen politiikasta. Vuonna 1990 Gysi valittiin kansanedustajaksi DDR:n ensimmäisissä vapaissa vaaleissa. Vuosina 1990–2002 hän toimi kansanedustajana Saksan liittotasavallan liittopäivillä. Vuonna 2005 Gysi oli vaaleissa puolueensa liittokansleriehdokas (Der Spitzenkandidat). Gysi valittiin joulukuussa 2016 Euroopan vasemmistopuolueen puheenjohtajaksi.Arto Huovinen: Gregor Gysi Euroopan vasemmistopuolueen puheenjohtajaksi Kansan Uutiset 19.12.2016. Viitattu 24.12.2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset poliitikot Luokka:Saksan puolueiden puheenjohtajat Luokka:Itäsaksalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Friedrich Wilhelm von Buxhoevden

Friedrich Wilhelm von Buxhoevden (; 14. syyskuuta 1750 Muhu – 23. elokuuta 1811 LukkolinnaOtavan iso tietosanakirja (3. painos), osa 1, palsta 1594. Helsinki: Otava, 1962.) oli baltiansaksalaista syntyperää ollut venäläinen kreivi ja sotapäällikkö. == Henkilöhistoria == Buxhoevden syntyi nykyisen Viron alueella baltiansaksalaiseen perheeseen. Hän aloitti sotilaspalveluksen vuonna 1764 vain 14-vuotiaana. Hänen puolisonsa Natalija Aleksejeva olisi Buxhoevden-suvun mukaan ollut keisarinna Katariina Suuren ja kreivi Grigori Orlovin tytär. He saivat kahdeksan lasta.Nathalja Alexandrowna Aleksejew Buxhoevden otti vuonna 1789 osaa Ruotsinsalmen taisteluun ja toimi Varsovan kenraalikuvernöörinä vuodesta 1795. Hän osallistui Napoleonia vastaan käytyyn sotaan ja toimi Venäjän armeijan ylipäällikkönä Suomen sodassa. Ylipäällikkönä Buxhoevden huolehti siviilihallinnosta sekä tutkitutti sotilaiden tekemät väärinkäytökset. Hän anoi eroa epäonnistuneen Lohtajan aseleposopimuksen vuoksi ja vetäytyi viettämään eläkepäiviään tiluksilleen. == Tunnustukset ja arvonimet == === Ritarikunnat === * Pyhän Yrjön ritarikunta IIII. asteen ritarikunta * Pyhän Yrjön ritarikunta III. asteen ritarikunta * Pyhän Annan ritarikunta, haltija * Pyhän Vladimirin ritarikunta II. luokka kultaisella miekalla ja timanteilla * Valkoisen kotkan ritarikunta 1795. * Pyhän Stanislauksen ritarikunta 1795. * Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta 1797. * Pyhän Vladimirin ritarikunta I. luokka * Pyhän Yrjön ritarikunta II. luokka timanteilla. * Pyhän Andreaksen ritarikunta * Mustan kotkan ritarikunta (Preussin kuningaskunta) === Arvonimet ja nimitykset === * Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II myönsi hänelle kreivin arvonimen 17. joulukuuta 1795. * Pyhän Johanneksen Jerusalemin ritarikunnan komentaja 1795. * Pietarin sotilaskuvernööri 1797. * Venäjän valtakunnan kreivi 1797. * Riian kenraalikuvernöörin nimitys === Sotilasarvo === * Jalkaväenkenraali (Venäjän keisarikunta) == Katso myös == * Buxhoevden == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Baltiansaksalaiset Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Kenraalikuvernöörit Luokka:Vänrikki Stoolin tarinoiden esikuvat Luokka:Venäläiset kreivit Luokka:Vuonna 1750 syntyneet Luokka:Vuonna 1811 kuolleet
Wienin yliopisto

Wienin yliopisto () on Itävallan pääkaupungissa Wienissä sijaitseva yliopisto. Se on saksankielisen maailman suurin ja vanhin yliopisto. Erotukseksi muista Wienin yliopistoista sitä kutsutaan usein nimellä Hauptuni eli "pääyliopisto". Wienin yliopisto perustettiin vuonna 1365. Perustaja oli Rudolf IV, ja yliopistoa kutsutaan hänen mukaansa latinaksi nimellä ”Alma Mater Rudolphina Vindobonensis”. == Organisaatio: Historia ja nykyisyys == thumb|240px|Wienin yliopiston päärakennus Ring­straßelta nähtynä. Wienin yliopisto (kuten kaikki yliopistot ja akatemiat Itävallassa) noudatti demokraattista hallintovallan tasajakoa kolmen eri ryhmittymän kesken: opiskelijat (suurin), opetushenkilökunta ja professorit. Kaikilla ryhmillä oli oikeus lähettää edustajia hallintoelimiin ja äänioikeus lähes kaikissa asioissa. Vaikka järjestelmä takasi, että kaikilla ryhmillä oli tasa-arvoinen mahdollisuus vaikuttaa yliopiston hallintoon, niin systeemin arvostelijat väittivät sen johtavan korruptioon erityisesti nimitysasioissa. Wolfgang Schüsselin hallitus toteutti Itävallan yliopistojärjestelmän uudistamisen, jossa hallintovalta keskitettiin professorikunnalle ja samalla muodostettiin johtokunta, johon hallitus saa valita enemmistön. Opiskelijoille tuli lisäksi maksettavaksi lukukausimaksu (387 € lukukaudessa vuonna 2007). Toinen kritisoitu muutos oli erottaa lääketiede erillisiksi lääketieteellisiksi yliopistoikseen, jolloin arvostelijoiden mielestä Wienin yliopisto menetti täyden yliopistostatuksensa. == Kuuluisia oppineita == Wienin yliopistossa opettaneita Nobel-palkinnon saajia ovat Robert Bárány, Julius Wagner-Jauregg, Hans Fischer, Karl Landsteiner, Erwin Schrödinger, Victor Franz Hess, Otto Loewi, Konrad Lorenz ja Friedrich von Hayek. Wienin yliopisto oli myös itävaltalaisen taloustieteen kehto. Tämän koulukunnan perustajista yliopistossa opiskelivat Carl Menger, Eugen von Böhm-Bawerk, Friedrich von Wieser, Joseph Schumpeter, Ludwig von Mises ja Friedrich von Hayek. == Kuuluisia alumneja == Tunnettuja yliopiston opiskelijoita ovat olleet muiden muassa * Carl Auer von Welsbach * Bruno Bettelheim * Rudolph Bing * Josef Breuer * Elias Canetti * Kurt Gödel * Franz Grillparzer * Paul Feyerabend * O. W. Fischer * Ivan Franko * Sigmund Freud * Jörg Haider * Ernst Gombrich * Max Graf * Michael Haneke * Eduard Hanslick * Hugo von Hofmannsthal * Karl Kautsky * Arthur Koestler * Karl Kraus * Richard Kuhn * Lise Meitner * Gregor Mendel * Josef Mengele * Franz Mesmer * Alois Mock * Karl Popper * Peter Porsch * Wilhelm Reich * Theodor Reik * Alois Riegl * Manfred Rumpl * Peter Safar * Arthur Schnitzler * Adalbert Stifter * Kurt Waldheim. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Wien Luokka:Itävallan yliopistot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Heikinlaakso

Heikinlaakso () on Suurmetsän kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin pohjoisrajalla. Puistolan peruspiirin osa-alueista se on pinta-alaltaan pienin, 1,18 neliökilometriä. Vuoden 2019 lopussa Heikinlaaksossa oli noin 3 000 asukasta. Heikinlaakson osa-aluetta rajaavat lännessä Puistolaan päin Nummitie ja Nummisuutarin puisto, pohjoisessa Kehä III:n eteläpuolinen Vantaan kaupungin viheraluekaistale. Idässä alue rajautuu Lahdenväylään. Heikinlaakson etelänaapurina on Suurmetsäntien toisella puolella sijaitseva Tattarisuon teollisuusalue. Heikinlaakson läpi kulkee Vanha Porvoontie, joka on osa vanhaa Helsinki–Viipuri-maantietä. Heikinlaaksossa toimi 1800-luvulla kestikievari, jonka toiminta loppui vuonna 1884. Kestikievarin muistoksi on Vanhan Porvoontien varteen pystytetty muistopylväs. Heikinlaaksossa on omakoti- ja rivitaloasutusta, sekä jonkin verran pienteollisuutta Vanhan Porvoontien ja Lahdenväylän välisellä alueella. Heikinlaakson joukkoliikenneyhteydet perustuvat linja-autoihin. Heikinlaaksontietä lähimmälle rautatieasemalle Puistolaan kulkevat linjat 74 ja 75. Helsingin keskustaan pääsee linjalla 75 joka kulkee Jakomäen kautta. Malmin ja Hakunilan suuntiin kulkee linja 553. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suurmetsä Luokka:Helsingin osa- alueet
Lentokonehalli

Lentokonehalli on isokokoinen rakennus, joka suojaa pysäköityä lentokonetta säältä. Lentokonehallissa lentokoneita voidaan huoltaa ja säilyttää. Se vastaa lentokoneille samaa kuin autotalli autoille. Lentokonehalli sijaitsee yleensä lentokentällä. Myös lentokoneiden valmistukseen käytettyä rakennusta voidaan kutsua lentokonehalliksi. Lentotukialuksilla kannen alapuoliset lentokonehallit, joita voi olla yksi tai useampia, ovat tilat, joissa aluksen koneita säilytetään ja huolletaan. Lentokonehallista käytetään myös englannista lainattua nimitystä hangaari. Hangaarilla tarkoitetaan joskus myös muunlaisia isoja hallirakennuksia ja suojia erilaisille aluksille ja kulkuvälineille, kuten autoille ja panssarivaunuille. Tieteiselokuvissa ja -kirjallisuudessa hangaari voi olla myös avaruusaluksella tai avaruusasemalla oleva avaruushävittäjien halli. Luokka:Lentoasemainfrastruktuuri Luokka:Lentokoneet Luokka:Varastorakennukset
Klorella

Klorella (Chlorella) on yksisoluisten levien suku. Sukuun kuuluu noin 25 lajia.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Chlorella Klorella koostuu ympyränmuotoisista levistä, jotka ovat halkaisijaltaan noin 2-10 μm. Sen solussa on lehtivihreää, ja se näyttää vihreältä kerättäessä. Se on erittäin hyvä yhteyttämään ja lisääntyy nopeasti hiilidioksidin, veden, auringonvalon ja joidenkin mineraalien avulla. Kerralla muodostuu yhdessä solussa 4-16 autospooria, joista kustakin kehittyy emolevän kaltainen yksilö. Tämä voi toistua useita kertoja päivässä, niin että yhdestä yksilöstä voi suotuisissa oloissa kehittyä vuorokaudessa jopa sata.Klorella "Eesti taimed" Tartu Ülikooli Klorellan nimi tulee kreikan sanasta chloros, joka tarkoittaa vihreää, ja latinan suffiksista -ella, joka tarkoittaa pientä. Nimen antoi hollantilainen biologi Martinus Beijerinck. Melvin Calvin sai vuoden 1961 Nobelin kemian palkinnon kasvien hiilidioksidinkäyttöä koskevasta tutkimuksestaan, jossa hän käytti klorellaa. == Käyttö == Klorellaa käytetään ruoka-aineena. Kuivatussa klorellassa on noin 60 prosenttia proteiinia, ja se sisältää runsaasti B6-vitamiinia, magnesiumia, A-vitamiinia, tiamiinia, riboflaviineja, niasiinia, rautaa, fosforia ja sinkkiä.NutritionData.Self.com: Chlorella. == Lajeja == *Chlorella conductrix *Chlorella elongata *Chlorella faginea *Chlorella homosphaera *Chlorella kessleri *Chlorella luteoviridis *Chlorella marina *Chlorella miniata *Chlorella minutissima *Chlorella mirabilis *Chlorella oocystoides *Chlorella ovalis *Chlorella parasitica *Chlorella saccharophila *Chlorella salina *Chlorella sorokiniana *Chlorella spaerckii *Chlorella stigmatophora *Chlorella variegata *Chlorella vulgaris *Chlorella xanthella *Chlorella zopfingiensis == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Chlorella Luokka:Viherlevät Luokka:Ruoka-ainekset
Ada (nimi)

Ada heprealaisperäinen naisen etunimi. Ada merkitsee heprean kielessä ’jalokivikorua’. Ada mainitaan Raamatun Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa Lemekin vaimon nimenä. Toisaalta nimi voi olla myös saksalainen lyhentymä Adal- ja Adel-alkuisista ("jalosukuinen") nimistä (Adalberta, Adelheid). Suomessa nimi voidaan yhdistää myös nimiin Adalmiina, Aadolfiina ja Agda. Suomessa nimi esiintyy yleisesti myös muodossa Aada. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Ada on annettu Suomessa 4 930 naiselle ja alle 15 miehelle. Muodossa Aada nimi on annettu 10 109 naiselle. Enemmistö Suomen Adoista ja Aadoista on syntynyt vuosituhannen vaihteen jälkeen. == Tunnettuja Adoja ja Aadoja == * Ada (k. 326 eKr.), muinaispersialainen Kaarian satraappi * Aada Aho (s. 2003), suomalainen pika- ja aitajuoksija * Ada Blackjack, alk. Ada Delutuk (1898–1963), yhdysvaltalainen Wrangelinsaarella haaksirikkoutuneena ollut inupiatinainen * Ada Clare, alk. Jane McElhenney (1836–1874), yhdysvaltalainen näyttelijä, kolumnisti, kirjailija ja runoilija * Ada Colau (s. 1974), espanjalainen poliitikko, Barcelonan pormestari * Ada den Haan (1941–2023), alankomaalainen uimari * Ada Hakoniemi (1908–1994), suomalainen uimari ja taidemaalari * Ada Hegerberg (s. 1995), norjalainen jalkapalloilija * Aada Heikkinen (s. 2003), suomalainen salibandyn pelaaja * Aada Isometsä (s. 2003), suomalainen salibandyn pelaaja * Ada Mae Johnson, "Violetta Blue" (s. 1977), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä * Ada Karlsson (s. 2003), suomalainen pesäpalloilija * Ada Koistinen (s. 1999), suomalainen kolmiloikkaaja * Ada Kok (s. 1947), alankomaalainen uimari * Ada Kukkonen (s. 1990), suomalainen näyttelijä * Ada Kurjenniemi (s. 2003), suomalainen jalkapalloilija * Ada Lovelace (1815–1852), englantilainen matemaatikko, maailman ensimmäinen ohjelmoija * Ada Negri (1870–1941), italialainen kirjailija * Ada Nevalainen (1898–1960), suomalainen opettaja ja Marttaliiton maakunnallinen toiminnanjohtaja * Ada Nilsson (1872–1964), ruotsalainen lääkäri * Ada Norna (1896–1976), suomalainen toimittaja * Aada Nurmi (s. 2003), suomalainen jalkapalloilija * Ada Pääkkönen (1905–1981), suomalainen näyttelijä * Ada Roe (1858–1970), brittiläinen aikoinaan maailman vanhin ihminen * Ada Thilén (1852–1933), suomalainen taidemaalari * Ada Tšumatšenko (1887–1954), venäläinen kirjailija * Aada Törrönen (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija * Ada Varstala (s. 2001), suomalainen tanssija * Ada E. Yonath (s. 1939), israelilainen biokemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja * Ada Äijälä (1886–1928), suomalainen filosofian maisteri ja koulunjohtaja == Kuvitteellisia Adoja == * Ada Wong, antisankari Resident Evil -sarjan peleissä ja elokuvissa == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Etunimet
Ruusu (sairaus)

thumb|Ruusu kädessä Ruusu (lat. erysipelas) on ihon syvä bakteeri-infektio. Sen aiheuttaa A-ryhmän (joskus C- tai G-ryhmän) beetahemolyyttinen streptokokki, ja se hoidetaan antibiooteilla. Ruusu on vakava, septinen infektio, joka saattaa hoitamattomana johtaa merkittävään kudostuhoon ja hengenvaarallisiin komplikaatioihin. Vesirokkoviruksen aiheuttama vyöruusu ja bakteerin aiheuttama ruusu ovat eri sairauksia. Ruusua (erysipelas) ei pidä sekoittaa myöskään ruusufinniin tai sikaruusuun. == Etiologia == Bakteeri pääsee harvoin ehjän ihon läpi. Tavallisimmin ruusuun sairastuneella on lähialueen ihorikko, esimerkiksi varvasvälin sieni-infektio. Myös alaraajan heikentynyt verenkierto altistaa haavaumille, ja diabeettinen neuropatia heikentäessään jalkaterän tuntoa vaikeuttaa haavaumien havaitsemista. Ruusuinfektio onkin diabeetikoilla keskimääräistä yleisempi. == Oireet == Ruusun tyypillinen esiintymispaikka on jalkaterän, nilkan tai säären alueella, mutta toisinaan se on yläraajassa tai kasvoissa. Tarkkarajainen ja nopeasti leviävä ihon punoitus, kuumotus ja särky ovat tyypilliset oireet. Ihomuutokseen saattaa kehittyä myös voimakas turvotus. Usein potilaalla on korkea kuume. == Diagnostiikka == Kliininen kuva on yleensä selkeä. Keskeinen laboratoriotutkimus on tulehdusarvon eli CRP:n mittaaminen, sillä tulehdusarvo on ruusussa aina suurentunut, mikäli oireet ovat kestäneet riittävän pitkään. Ennen antibioottihoidon aloitusta otetaan veriviljelyt. Myös valkosolujen arvot ovat osaltaan tärkeässä asemassa diagnoosia tehdessä. == Hoito == Suonensisäinen antibioottihoito G-penisilliinillä on ensilinjan vaihtoehto. 3-5:n vuorokauden kuluttua voidaan yleensä siirtyä suun kautta otettavaan antibioottiin, mutta erityisen pahoissa tapauksissa suonensisäinen hoito saattaa kestää 10-14 vuorokautta annostelutiheyden ollessa neljäkin suurehkoa annosta vuorokaudessa. Joissakin kaupungeissa potilaalla on mahdollisuus tehostettuun kotihoitoon. Penisilliinille yliherkkiä hoidetaan kefalosporiineilla tai – allergian ollessa vakava – klindamysiinillä. Immuunipuutteisilla, kuten diabeetikoilla, käytetään todennäköisen sekainfektion vuoksi penisilliiniä laajakirjoisempia antibiootteja. Pahoissa tapauksissa suun kautta otettava antibioottikaan ei vielä riitä infektion taltuttamiseen. == Lähteet == *Huovinen, P. et al (toim.). Mikrobiologia ja infektiosairaudet, kirja II. Duodecim 2003 *Suomen Ihotautilääkäriyhdistys ry, Ihon bakteeri-infektiot, Käypä hoito -suositus 2002 == Aiheesta muualla == * Terveyskirjasto: Satu Tunturi, Ruusu (erysipelas), Lääkärikirja Duodecim 5.3.2021 * Duodecim: Matti Karppelin ja Jaana Syrjänen, Ruusutulehduksen hoito, 2008;124(9):1041-7 * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Erysipelas Luokka:Tartuntataudit Luokka:Ihotaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Investointi

Investointi on suppeimmassa merkityksessään pääoman eli tuotantovälineiden tai maan hankintaa tuotantoa varten. Investoinnin tarkoituksena on yleensä tuotannon aloittaminen tai lisääminen. Muitakin tavoitteita voi olla, kuten tuotannon tehostaminen, työnteon helpottaminen, ympäristökuormituksen vähentäminen tai viranomaisen säännöksen noudattaminen. Investointi on yleensä suuri sijoitus, jonka oletetaan maksavan itsensä pitkällä aikavälillä takaisin. Finanssi-investointi on sijoittamista eli arvopaperin hankintaa. Sijoitus voi kohdistua myös likvidiin aineelliseen hyödykkeeseen kuten raaka- aineeseen. ==Yksityiset investoinnit== Yksityinen investointi edellyttää säästämistä, eli taloudellisen vaurauden kerryttämistä tai lainaa. Usein investoinnit toteutetaan omalla säästetyllä vauraudella ja ulkopuolisen rahoituslaitoksen tarjoamalla luototuksella eli lainalla. Esimerkiksi pankit vaativat yhteiskunnan velvoittamina asuntolainaa hakiessa tietyn osuuden asunnonostajan omaa vaurautta asuntoinvestointiin lainan takaisinmaksukyvyn ja yhteiskunnallisen vakauden turvaamisen johdosta. Investoinniksi katsotaan myös varastojen kasvu. Jos investoidaan enemmän kuin säästetään, lainataan ulkopuolista vaurautta, jolloin tulee huolehtia takaisinmaksukyvystä, eli siitä että yksityisiin investointeihin otettu laina voidaan maksaa takaisin. Esimerkiksi asuntolaina tai yrityksen tuotannon kehittäminen ovat yksityisiä investointeja. ==Julkiset investoinnit== Julkiset investoinnit poikkeavat yksityisistä, sillä julkinen osa yhteiskuntaa on erilainen ja laajempi toimija taloudessa. Yhteiskunnan tuotannollista taloutta mitataan bruttokansantuotteella, ja maksukykyä luottoluokituksella, johon esimerkiksi yhteiskunnan hyvinvointi, yleinen vakaus ja turvallisuus vaikuttavat. Suomella on luottoluokitukset kolmelta luottoluokituslaitokselta, S&P; Global Ratingsilta, Moody’silta ja Fitch Ratingsilta. Pitkäaikaisen lainan osalta ne ovat AA+, Aa1 ja AA+. Jokainen edellä mainituista luokituksista on hyvä, ja luokituksen selitteenä jokaisesta näistä on vakaat näkymät. Julkisissa investoinneissa oleellista on pitää lainanhoitokulujen määrä tuotannon kasvua pienempänä, ja kiinnittää huomiota julkisten investointien hyödyllisyyteen, tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen, eli siihen, että niillä saadaan lisättyä yhteiskunnan hyvinvointia kestävällä tavalla. ==Katso myös== * Ulkomaaninvestointi * Vaihtotase ==Aiheesta muualla== * Suomen luottoluokitus, Valtiokonttori * Yritys-Suomi, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö Luokka:Taloustiede Luokka:Taloustieteen käsitteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sairaus

Sairaus (, ) on oireita aiheuttava haitallinen poikkeama elimistön normaalista toiminnasta. Lääketieteessä tehdään joskus ero sairauden ja sairauden aiheuttavan rakenteen tai toiminnon poikkeavuuden kanssa siten, että englanninkielisillä termeillä illness ja sickness viitataan itse sairauteen ja termillä disease sairauden taustalta löytyvään rakenteelliseen tai toiminnalliseen poikkeavuuteen, jota ilman eläin tai kasvi ei voisi koskaan sairastua kyseiseen sairauteen. Yleiskieli ei kuitenkaan tunne disease-sanan ensin mainittua merkitystäCambridge Dictionary: Meaning of disease in English. https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/disease, ja esimerkiksi WHO:n ylläpitämän kansainvälisen tautiluokituksen nimi on International Classification of Diseases eikä International Classification of Illnesses. Englantilainen yleislääketieteen professori Marshall Marinker ehdotti 1990-luvulla, että sairaudet jaettaisiin terminologisesti kolmeen ryhmään. Termiä illness voitaisiin käyttää silloin, kun potilaalla on oireita, mutta tutkimuksissa ei ole havaittu lääketieteellisiä löydöksiä tai potilasta ei ole tutkittu. Termiä disease voitaisiin käyttää silloin, kun lääkäri on tehdyt löydöksiin perustuvan diagnoosin, joilla viitataan aistinvaraisiin havaintoihin tai lääketieteellisten kokeiden tuloksiin, joiden mukaan potilaalta on löytynyt "biologisen normin poikkeama". Termiä sickness voitaisiin käyttää sairauteen liittyvien yhteiskunnallisten toimien kuten sairausloman kaltaisten sosiaalietuuksien yhteydessä. Julkinen keskustelu, mielipiteet, kulttuuriset normit ja taloudelliset intressit vaikuttavat siihen, mitä kulloinkin pidetään sairautena. Esimerkiksi homoseksuaalisuutta, masturbointia ja naisten seksuaalista aktiivisuutta pidettiin ennen lääketieteellisinä sairauksina. Sairauksia, niiden hoitoa ja ehkäisyä laajana kokonaisuutena tutkii lääketiede, joka koostuu useista lääketieteen erikoisaloista. == Aiheuttajia == Arviolta 5-8 prosenttia maapallon väestöstä sairastaa jotain yhden geenimuunnoksen aiheuttamaa sairautta, jollaisia tunnetaan 2020-luvulla jo yli 7 000\. Lisäksi on olemassa niin sanottuja monigeenisiä sairauksia. Ne voivat puhjeta esimerkiksi silloin, kun monien alttiusgeenien läsnäolo yhdistyy ympäristön ja elintapojen aiheuttamiin vaikutuksiin. Esimerkiksi kakkostyypin diabetes kuuluu monigeenisiin sairauksiin. ==Katso myös== * Patologia * Luettelo sairauksista * Luettelo sairauksia ja vammaisuutta käsittelevistä romaaneista ==Lähteet== * Nienstedt, W. et al (toim.). Lääketieteen termit. Duodecim 1991. === Viitteet === == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * Finnish Disease Database Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pullopommi

Pullopommi (, acid bomb, bottle bomb tai MacGyver bomb) on pulloon suljettu seos joka reagoidessaan tuottaa hyvin nopeasti vetyä ja tuottaa painetta kunnes pullo räjähtää. Pullopommi kuuluu niin kutsuttuihin 'kotitekoisiin' räjähteisiin, eikä tämän kaltaista asetta ole tiettävästi sodissa, toisin kuin polttopulloja (jotka tunnetaan myös nimellä Molotovin cocktail), johtuen pullopommin heikosta räjähdevoimasta sekä voimaan suhteutettuna verrattain kalliista raaka-aineista. Pullopommeissa käytetyistä ainesosista lipeä ("kodin putkimies") on vaarallista silmille. Pullopommit ovat aiheuttaneet pahoja onnettomuuksia. Pullopommista tekee vaarallisen myös se, ettei sen tarkkaa räjähdyshetkeä voi ennustaa. Pullopommin teko voi täyttää rikoksen tunnusmerkistön: järjestysrikkomus, vaaran aiheuttaminen, toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito tai varomaton käsittely. == Katso myös == * Putkipommi == Lähteet == Luokka:Pommit
Robert Sheckley

Robert Sheckley (16. heinäkuuta 1928 Brooklyn – 9. joulukuuta 2005 Poughkeepsie, New York) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, jonka tarinat ovat usein absurdeja ja koomisia.Petri Immonen, Robert Sheckleyn muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Archive.org) Elokuva Freejack (1992) perustuu löyhästi hänen novelliinsa Immortality Inc. == Suomennetut teokset == * Matkalippu utopiaan (Citizen in Space, 1955) (novellikokoelma) suom. Kalevi Nyytäjä, Helsinki: WSOY 1976 ISBN 951-0-07805-0 * Sarja: Fantasy-sarja * Bill, Linnunradan sankari pullotettujen aivojen planeetalla (Bill, the Galactic Hero on the Planet of Bottled Brains, 1990) (yhdessä Harry Harrisonin kanssa); suomentanut Arvi Tamminen, Helsinki: Like 1996 ISBN 951-578-237-6 * Mielenvaihto (Mindswap, 1966), suomentanut Susanna Paarma, Hyvinkää: Book Studio 1997 ISBN 951-611-880-1 Sarja: Galaxy scifi, 16 ;Novellit * Vähäinen mies, julkaisussa Aikamme tieteislukemisto. 1958, nro 3 toim. Mary A. Wuorio, Helsinki: Viikkosanomat 1958 * Maailma mielen mukaan (The store of the worlds), antologiassa Maailma mielen mukaan, valinnut, esitellyt ja suomentanut Matti Rosvall, novellin Ulkopuolelta suomentanut Esa Adrian. Helsinki: WSOY 1986 ISBN 951-0-13907-6 ;Kuunnelmat * Paholaiset (The demons), suom. Ari Koskinen, Helsinki: Yleisradio 1970 * Hiiviskelylupa (Skulking permit), suom. Timo Kanerva ja Pekka Markkula, Helsinki: Yleisradio 1983 * Kuninkaan toivomukset (The king's wishes), suom. Ari Koskinen, Helsinki: Yleisradio 1970 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Umiakki

Umiakki on inuiittien kehittämä venetyyppi, jota he käyttävät kulkuneuvona. Sana “umiakki” merkitsee “naisen venettä”, kun kajakki vastaavasti tarkoittaa miesten käyttämää venetyyppiä. Perinteinen umiakki on kajakin tapaan valmistettu jäätikön kuljettamasta ajopuusta tai valaan luusta. Osat on liitetty kehikkoon pingotetulla hylkeennahalla tai -suolilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * SPOR: Raritetska binettet - Vitenskapsmuseets etnografiske samling Luokka:Vesikulkuneuvot Luokka:Eskimot
Mitja

Mitja on venäläis­peräinen miehen etunimi. Mitja pohjautuu kreikkalaiseen nimeen Demetrios, joka merkitsee Demeterille pyhitettyä ja joka esiintyy Venäjällä myös muodossa Dimitri. Demeter oli kreikka­laisessa myto­logiassa maan kasvu­voiman jumalatar. Toisaalta Mitja saattaa joissakin tapauksissa olla myös Mikael-nimen muunnelma. Suomessa nimi Mitja on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 373 miehelle ja noin 20 naiselle. ==Tunnettuja Mitja- nimisiä== * Mitja Dragšič (s. 1979), slovenialainen alppihiihtäjä * Mitja Fomin (s. 1975), venäläinen poplaulaja * Mitja Harvilahti (s. 1979), suomalainen kitaristi * Mitja Jokinen (s. 2006), suomalainen jääkiekkoilija * Mitja Kunc (s. 1971), slovenialainen alppihiihtäjä * Mitja Lepistö (s. 1992), suomalainen laulaja ja lauluntekijä * Mitja Mežnar (s. 1988), slovenialainen mäkihyppääjä * Mitja Oranič (s. 1986), slovenialainen yhdistetyn hiihtäjä * Mitja Petkovšek (s. 1977), slovenialainen telinevoimistelija * Mitja Robar (s. 1983), slovenialainen jääkiekkoilija * Mitja Tuurala (s. 1966), suomalainen muusikko ja tuottaja * Mitja Valenčič (s. 1978), slovenialainen alppihiihtäjä * Mitja Zastrow (s. 1977), alankomaalainen kilpauimari ==Kuvitteellisia Mitjoja== *Tr-tr-Mitja, traktori, Eduard Uspenskin lastenkirjahahmo *Mitja, Poika, Eduard Uspenskin lastenkirjan, Alas taikavirtaa, hahmo *Lassi Sinkkosen kirjoittaman kirjan, Sirkkelisirkuksen päähenkilön nimi on Mitja == Lähteet == Luokka:Etunimet
Greg Bear

Gregory Dale Bear (20. elokuuta 1951 – 19. marraskuuta 2022)Steve Holland: Greg Bear obituary The Guardian 29.12.2022. Viitattu 9.3.2023. oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, joka lasketaan yleensä ”kovan scifin” kirjoittajaksi. Bear voitti Nebula-palkinnon vuosina 1983, 1986, 1994 ja 2000 sekä Hugo-palkinnon vuosina 1984 ja 1987. Bearin nuoruudessa hänen perheensä asui muun muassa Japanissa, Filippiineillä ja eri puolilla Yhdysvaltoja, kuten Alaskassa. Kolmentoista tai neljäntoista iässä hän ryhtyi lähettämään tieteistarinoitaan lehtiin. Hänen ollessaan 23-vuotias hänen novellejaan aikoi ilmestyä säännöllisesti eri lehdissä. Hänen esikoiskirjansa ilmestyi vuonna 1979. Aikatunneli (1985) ja sen jatko-osa Maailmojen synty (1988) ovat laajamittaisia avaruusseikkailuja. Päät (1990) on kirjana julkaistu pitkä novelli. Darwinin radio (2000) on geenitekniikkaa käsittelevä jännitysromaani. Bear toimi Science Fiction and Fantasy Writers of America -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1988–1990. == Teoksia == * Moving Mars (1993), Nebula- palkinto == Suomennetut teokset == * (Nebula- ja Hugo-ehdokas) * * * (Hayakawa-palkinto 1996) * (Nebula-palkinto 2001) * Kulkuriplaneetta (Rogue Planet, 2000) (Star Wars -sarja) == Suomennetut novellit == * ”Lapsi ja valkoinen hevonen” (1979), Aikakone 4/1989. * ”Veteraani” (1982), Aikakone 1b/1995. (Nebula-palkinto 1983) * ”Petra” (1982), teoksessa Peililasit, 1990. * ”Sieluja kyytimässä (1985), teoksessa Kauhujen kirja 8, 1996. * ”Tangentteja” (1986), Aikakone 4/1990. (Nebula-palkinto 1986, Hugo-palkinto 1987) == Kirjallisuutta == * Tapani Ronni & Juhani Hinkkanen: ”Greg Bear puhuu”. Aikakone 4/1990. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut. * *Greg Bear Science Fiction Awards Database -sivustolla * Nick Gevers: The Opener of the Way: An Interview with Greg Bear. Infinity plus 27.5.2000. * Markku Soikkeli: Virus on viesti ihmiskunnalle. Kiiltomato.net 21.4.2003. * Toni Jerrman: Kuumevirus uhkaa ihmiskuntaa. Helsingin Sanomat 4.5.2003. Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Hugo-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Taizé

Taizé voi tarkoittaa seuraavia: * Taizé-yhteisö, kansainvälinen ja ekumeeninen kristillinen yhteisö == Maantieto == * Taizé, kunta Saône-et-Loiren departementissa Ranskassa * Taizé-Maulais, kunta Deux-Sèvresin departementissa Ranskassa * Taizé-Aizie, kunta Charenten departementissa Ranskassa