EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anttonen

Anttonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Anneli Anttonen (s. 1954), tutkija, sosiaalipolitiikan professori * Heikki Anttonen (1902–1941), jääpallomaalivahti * Helena Anttonen (s. 1952), dramaturgi, teatteriohjaaja ja -johtaja, kirjailija * Jonne Anttonen (1898–1958), yritys- ja järjestöjohtaja, talousasiantuntija * Kaija Anttonen (s. 1957), kirjallisuuden kääntäjä ja tulkki * Matti Anttonen (s. 1957), suurlähettiläs ja alivaltiosihteeri * Mika Anttonen (s. 1966), diplomi- insinööri, energia-alan yrittäjä ja yritysjohtaja * Mikko Anttonen (1911–2005), Mannerheim-ristin ritari * Pekka Anttonen (1867–1907), maanviljelijä ja valtiopäivämies * Pertti J. Anttonen (s. 1953), perinteentutkija * Riitta Anttonen (s. 1955), teatteripukusuunnittelija * Risto Anttonen (s. 1949), yritysjohtaja, kolumnisti ja tietokirjailija, teollisuusneuvos * Sari Anttonen (s. 1991), suunnistaja * Veikko Anttonen (s. 1946), uskontotieteilijä.
Sorvali

Sorvali voi tarkoittaa muun muassa seuraavia: ;paikkoja; *Sorvali, Viipurinlahden saari ja entinen Viipurin kaupunginosa * Sorvalin hautausmaa, hautausmaa Viipurissa * Sorvalin Veikot, viipurilainen urheiluseura ;henkilöitä: * Henri Sorvali (s. 1978), multi-instrumentalisti * Irma Sorvali (s. 1945), kielitieteilijä ja professori * Kari Sorvali (s. 1951), näyttelijä * Miitta Sorvali (s. 1956), näyttelijä * Pentti Sorvali (1911–1986), päätoimittaja * Ritva Sorvali (s. 1958), näyttelijä ja laulaja * Upi Sorvali (1952–1989), muusikko, säveltäjä, sovittaja ja musiikinopettaja * Ville Sorvali (s. 1980), metallimuusikko Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Euroopan yhtenäisasiakirja

Euroopan yhtenäisasiakirja (, SEA) on Euroopan yhteisön vuoden 1986 perussopimus, jolla luotiin yhteiset sisämarkkinat. Asiakirja oli ensimmäinen merkittävä sopimusuudistus Euroopan yhteisön perustamissopimukseen eli Rooman sopimukseen. Sopimuksessa asetettiin tavoitteeksi sisämarkkinoiden toteuttaminen vuoden 1992 loppuun mennessä. Yhtenäisasiakirjassa myös institutionalisoitiin Euroopan poliittinen yhteistyö (engl. European Political Cooperation, EPC), jonka puitteissa jäsenvaltiot olivat koordinoineet yhteistä ulkopolitiikkaa. Euroopan poliittinen yhteistyö muuttui myöhemmin yhteiseksi ulko- ja turvallisuuspolitiikaksi (YUTP). Euroopan yhtenäisasiakirja allekirjoitettiin 28. helmikuuta 1986 ja se astui voimaan 1. heinäkuuta 1987. == Lähteet == *Europa. Tiivistelmät EU:n lainsäädännöstä http://europa.eu/legislation_summaries/institutional_affairs/treaties/treaties_singleact_fi.htm === Viitteet === Luokka:Euroopan unionin sopimukset Luokka:1986
Ummenajokas

Ummenajokas oli Ranualta kotoisin olleen keksijä Matti Lohen vuonna 1926 rakentama moottorikelkan tapainen kulkuneuvo. Ummenajokkaan voimanlähteenä oli noin 1 hevosvoiman tehoinen DKW-merkkinen polkupyörän apumoottori, joka hihnan välityksellä pyöritti kelkan aisojen väliin kiinnitettyä puutynnyriä. Tynnyri oli pidon parantamiseksi nastoitettu hevosenkengännauloilla. Suksilla liikkuva kuljettaja ohjasi häntä vetävää laitetta aisoista. Ummenajokas painoi noin 50 kiloa ja sillä saavutettiin jopa 30 kilometrin tuntinopeus. Matti Lohi käytti Ummenajokasta liikkumiseen ja tavaroiden kuljetukseen sekä myös ahmojen karkotukseen. Vuonna 1927 hän rakensi Ummenajokkaasta uuden version, jossa ajaja istui reen päällä. Kemijärven Moottorikelkkamuseossa on Esa Kuhan vuonna 1998 valokuvan perusteella rakentama kopio Ummenajokkaasta. Veikko Huovisen vuonna 1971 ilmestyneessä kirjassa Veitikka : A. Hitlerin elämä ja toiminta Adolf Hitler suunnittelee Ummenajokkaasta saksalaisten uutta salaista asetta itärintamalla käytävään sotaan. == Lähteet == * Kemijärven Moottorikelkkamuseon Kelkkatietokanta * Helmiä Kemijärven Moottorikelkkamuseossa (www.datsha.com suomalais-venäläinen verkkolehti 17.8.2002) * Kemijärven Moottorikelkkamuseo Moottorikelkkailun historiaa * Luokka:Moottorikelkat
Hahto

Hahto on suomalainen sukunimi. Hahto-nimisiä henkilöitä ovat muun muassa: * Aki Hahto (s. 1979), muusikko-näyttelijä * Kai Hahto (s. 1973), rumpali. Aki Hahdon veli * Toni Hahto (s. 1982), jalkapalloilija.
Euroopan poliittinen yhteistyö

Euroopan poliittinen yhteistyö (European Political Cooperation, EPC) luotiin 1970-luvun alussa. Sen puitteissa EY:n jäsenmaat koordinoivat ulkopolitiikkaansa. Se korvautui yhteisellä ulko- ja turvallisuuspolitiikalla (YUTP) 1993, kun Maastrichtin sopimus astui voimaan. EY:n yhteisen ulkoisen talouspolitiikan harjoittaminen oli osoittautunut haasteelliseksi ilman yhteistä ulkopoliittista linjaa. Euroopan poliittisen yhteistyön myötä EY-maat ryhtyivät informoimaan ja konsultoimaan toisiaan sekä tavoittelemaan yhtenäistä toimintaa ulkopolitiikan alalla. Menettely institutionalisoitiin Euroopan yhtenäisasiakirjassa 1987. == Lähteet == *EU:n ulkopolitiikka Luokka:Euroopan unionin ulkopolitiikka
Hanna Kankainen

Saara Johanna (Hanna) Kankainen (19. heinäkuuta 1898 Urjala – 12. tammikuuta 1984 Urjala) oli suomalainen kirjailija. == Teoksia == * Tulevaisuustoiveita : vuoropuhelu raittiusjuhlaan. Suomen opettajain raittiusliiton vuorokeskusteluja n:o 10. Helsinki 1934 * Mitä pojat ajattelivat raittiudesta. Suomen opettajain raittiusliiton vuorokeskusteluja n:o 13. Helsinki 1935 * Juhlivat toivon joukot : ohjelmistoa koulujuhliin. Suomen opettajain raittiusliiton ohjelmistoja n:o 1. Helsinki 1936 * Onnellinen kansa. Suomen opettajain raittiusliiton kilpakirjoituskirjasia n:o 32. Helsinki 1937 * Suomen kansa onnelliseksi. Suomen opettajain raittiusliiton kilpakirjoituskirjasia n:o 33. Helsinki 1937 * Päivää kohti : kaunokirjallinen raittiuslukemisto kansakoulua ja sen jatko-opetusta varten. WSOY 1938 * Koululaiset juhlivat. Valistus 1944, 2. painos 1949 * Varjele sydäntäsi!. Agricola-seuran kinkeritraktaattisarja 5. Agricola-seura, Helsinki 1950 * Heikin usko. 2. painos Karjalan evankelinen seura, Jyväskylä 1951 * Iloinen lukija ; kirj. Iikka Kaakinen, Hanna Kankainen ; kuv. Sorella Railo. Valistus 1961 * Kuvista kirjoittamaan : kuvasarjojen käyttö ainekirjoituksen valmistuksessa 1 : Sepitämme satuja ; kirj. Hanna Kankainen, Olavi Nöjd. Valistus 1965 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Itä–Länsi-ottelu 1936

Vuoden 1936 Pesäpallon Itä-Länsi -ottelu pelattiin Helsingissä Hesperian kentällä 4. lokakuuta. Katsojia oli paikalla noin 500 koleassa syysmyrskyssä. Ottelussa pelattiin kaikkiaan 12 vuoroparia. ==Osallistujat== Joukkueenjohtajina toimivat Idän joukkueella Osmo Kupiainen Viipurista ja Lännen joukkueella Kullervo Pellinen Riihimäeltä. ITÄ Seura Pelipaikka LÄNSI Seura Martti Hakola VPL Lukkari Olli Veijola KooPee Arvo Laitinen KInto Ykkösvahti Eero Salisma HPK Vilho Hänninen LMV Sieppari Väinö Koutsa PT Heikki Loikkanen VPL Kolmosvahti Jaakko Aalto TPU Unto Liukkonen VPL Polttaja Eero Henriksson HPL Leo Hannula KVeto Kakkosvahti Aarne Leivo HPK Olavi Laukkanen VKV Kolmosvara Kalevi Ihalainen PT Martti Lavi KInto Koppari Toivo Sariola KooPee Ahti Hakalainen KVeto Kakkosvara Kauko Nissinen HPL Osmo Leino KVeto Vaihtopelaaja Vilho Eskelinen HPL Viljo Pyykkö LMV Vaihtopelaaja Tauno Luomi RPL Mauno Heinonen LMV Vaihtopelaaja Olavi Kotkaslahti TP Oiva Hyttinen VKV Vaihtopelaaja Tuomarit Pelituomari: Aaro Kivilinna, Helsinki Syötönvalvoja: Erik Haru, Helsinki Avausheiton suoritti Lauri Pihkala. ===Vaihdot=== * Ei vaihtoja. ==Juoksulista== Itä aloitti sisällä. Joukkue Yht. ITÄ 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 1 0 2 LÄNSI 1 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 1 3 ==Lähteet== * ITÄ - LÄNSI 2 - 3 mrasilainen.com/ * Helsingissä pelatut miesten Itä-Länsi -ottelut, M.Rasilainen Luokka:Vuoden 1936 pesäpallo Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Edit Björkholm

Edit Matilda Björkholm (14. maaliskuuta 1899 Pietarsaaren maalaiskunta – 5. huhtikuuta 1987 Pietarsaari) oli suomalainen opettaja, pienviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Björkholm opiskeli kansakoulunopettajaksi mutta hän päätyi sittemmin viljelemään omaa pientilaansa. Esikoisteoksensa romaanin Vårströmmar hän julkaisi 61-vuotiaana. Björkholm kuvasi teoksissaan realistisesti maaseudun kansanelämää. Björkholmille myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuodesta 1985 alkaen. == Teoksia == * Vårströmmar : roman. Söderström, Helsingfors 1960 * Prostens torpare : roman. Söderström, Helsingfors 1962 * Nya vägar. Söderström, Helsingfors 1965 * Skrivarna. Jakobstads tryckeri och tidnings ab, JUakobstad 1968 * Två kvinnor. Söderström, Helsingfors 1974 * Ulla och arbetet '. Söderström, Helsingfors 1980 * Mågkroken. Söderström, Helsingfors 1985 == Lähteet == * * Uppslagsverket Finland : Edit Björkholm ===Viitteet=== Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Alf Holmgren

Alf (Alfred) Augustsson Holmgren (11. maaliskuuta 1899 Maalahti – 15. elokuuta 1987 Norridge, Cook, Illinois Yhdysvallat)"Illinois, Cook County Deaths, 1871-1998," database, FamilySearch (https://familysearch.org/ark:/61903/1:1:QGNF-SPHP : 18 March 2018), Alfred Holmgren, 15 Aug 1987; citing Norridge, Cook, Illinois, United States, source reference , record number , Cook County Courthouse, Chicago; FHL microfilm. oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.Suomen Kirjailijat 1917–1944, Holmgren, Alf, sivu 118, toimittaneet Hannu Launonen, Maija Hirvonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 365, Jyväskylä 1981 Holmgrenin vanhemmat olivat maanviljelijä August Kull (aikaisemmin Holm) ja Maria (o.s. Kull). Puoliso oli vuodesta 1928 Fanny Valdine Östergårds. Hän kävi Breidablickin kansankorkeakoulun ja työskenteli sitten varastomiehenä Maalahdessa. Holmgren muutti 1924 Yhdysvaltoihin ja kävi siellä baptistikirkon seminaarin Chicagossa. Hän toimi sitten matkasaarnaajana ja asui Seattlessa ja Illinoisissa. Holmgren on haudattu Libertyvillen hautausmaalle Illinoisissa. == Teoksia == * Sjungande blixtar : landsbygdsroman. Fram, Vasa 1924 * Elin Torp eller Godhetens belöning : verklighetsskildring. Unggrens boktryckeri, Vasa 1933 * Varia : Den lille vägvisaren. Painettu Seattlessa Yhdysvalloissa. * Kristus och Rutherford. Painettu Seattlessa Yhdysvalloissa. == Lähteet == * * Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 1 : 1900-1940 === Viitteet === Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Margit Åström

Margit Åström (s. 4. kesäkuuta 1899 Viipuri — 18. kesäkuuta 1980 Loviisa) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Åström valmistui filosofian maisteriksi 1932. Hän toimi opettajana eri kouluissa Loviisassa 1929—1971. Åström julkaisi novellikokoelmia nimimerkillä Christina Lööf. Omalla nimellään hän julkaisi muutamia elämäkertateoksia. == Teoksia == * Mellanskolan i Lovisa Läsåret 1945-1946 och en kort översikt av åren 1939-1945. Lovisa 1946 * Emma Irene Åström. Finlands första kvinnliga filosofie magister. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1967, http://www.sls.fi/sv/utgivning/emma-irene-astrom * K. J. Hagfors, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1972 * Sagoförfattaren Nanny Hammarström Svårmod och livsbejakelse, teoksessa Finländska gestalter. 11, På utländsk botten och inhemsk : Tancred Borenius, Nancy Hammarström ; red. W. E. Nordström, Olof Mustelin, Gunvor Nordström. Ekenäs 1976 * Röster och bilder från en gången tid. Ekenäs 1981 Nimimerkillä Christina Lööf: * Hjärtan som hungrar. Söderström, Helsingfors 1940 * Gemensam vandring. Söderström, Helsingfors 1945 * Svårt att leva. Söderström, Helsingfors 1950 * Ända till grynningen. Söderström, Helsingfors 1958 * Vem ä' jag?. Söderström, Helsingfors 1961 * Gränser. Söderström, Helsingfors 1963 == Lähteet == * * Nykarlebyvyer : Margit Åström 1899—1980 Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsinkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
A. F. Aalberg

Aleksander Fredrik Aalberg (22. marraskuuta 1897 Lempaala – 22. helmikuuta 1984 Kotka) oli suomalainen kalatalousneuvoja, taloustirehtööri, tietokirjailija ja toimittaja. Hän toimi vuosina 1932–1974 Etelä-Suomen Merikalastajain Liiton toiminnanjohtajana. Aalberg toimi vuosina 1937–1939 ja 1953–1974 ilmestyneen Kalamiehen Viesti -lehden ja vuonna 1940 ilmestyneen Karjalan Kansa -lehden päätoimittajana. ==Julkaisuja== *Ankeriaan pyynti ja savustus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1936. *Hylkeitten pyynti Suomenlahdella. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1937. *Kalan savustaminen. Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto 1936. Useita uusintapainoksia. *Kalojen säilöntäkäsittely. Otava 1956. *Kun itäpohja puhaltaa. Talvikalastajain pelastustoimintaa koskeva opas ja merkkikieli. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1936. *Lankapyydysten värjäys ja lujitus. Suomen Kalastusyhdistys 1931. *Lannistettu kotiseutu. Paation ympäristön Kalastajainseura 1955. *Lannistettu kotiseutu. Toimittanut ja tekijän elämäkerralla varustanut Timo Yrjölä. Neirol-kustannus 2012. *Maustekalan valmistus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1934, Etelä- Suomen Merikalastajain Liitto 1973. Useita uusintapainoksia. *Muikun savustamisesta. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1937. *Muikun suolaus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1936. *Opas omenapuiden viljelemiseen. Koivikko-Säätiö 1954, Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto 1954. *Parhaita kalanpyydyksiä, ohjeita niiden rakentajille (yhdessä Erkki Halmeen kanssa). WSOY 1959. *Siian suolaus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1936. *Silakan suolaus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1933. *Suolasilakan valmistus. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1933. *Tavalliseen sekä pohjalaiseen tapaan suolatun astioidun silakan hoitamisohjeita. Viipurin läänin Merikalastajain Liitto 1932 *Tytärsaari. Tytärsaaren kalastajain seura r.y:n kustantama kotiseutujulkaisu 1963. *Täyssäilykkeiden valmistus kalasta. Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto 1967. Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Hydroline

Hydroline Oy on suureen rasitukseen tarkoitettujen hydraulisylintereiden suunnitteluun ja valmistukseen erikoistunut perheyritys. Yhtiö oli oman ilmoituksensa mukaan vuonna 2008 Suomen suurin hydraulisylintereitä valmistava yritys ja yksi nykyaikaisimmista hydraulisylintereitä valmistavista yrityksistä maailmassa. Hydroline jatkoi kasvuaan ja oli 2022 yksi Euroopan suurimmista hydraulisylintereiden valmistajista sekä yksi Pohjois-Savon suurimmista työllistäjistä. Hydroline valmistaa hydraulisylintereitä suurille kone- ja laite- valmistajille, kuten Sandvik, Rocla, John Deere, Cargotec, Bronto Skylift ja Ponsse. Kolmannessa sukupolvessa toimiva yritys työllistää Puolassa ja Suomessa yhteensä yli 300 työntekijää https://www.finder.fi/Hydrauliikka+ja+hydrauliset+laitteet/Hydroline+Oy/Vuorela/yhteystiedot/138184. Tuotannossa valmistetaan yli 1 500 erilaista sylinterimallia muun muassa kaivosteollisuuden, metsäkone- ja traktoriteollisuuden, nosto- ja siirtolaiteteollisuuden sekä maanrakennusteollisuuden tarpeisiin. Yrityksen tuotantotilat sijaitsevat Kuopion lähellä Siilinjärven Vuorelassa sekä Puolan Stargardissa. Yrityksen liikevaihto vuonna 2021 oli 60,3 miljoonaa euroa. Liikevaihdosta noin 95 prosenttia kertyi välillisestä ja suorasta viennistä. ==Historia== Helge Laakkonen perusti yhden miehen yrityksen Metallisorvaamo H. Laakkosen vuonna 1962 omakotitalon kellariin. Vuonna 1970 Helgen poika, Pekka Laakkonen, aloitti yrityksessä kokoaikaisena työntekijänä. Samana vuonna yritys muutti suurempiin tiloihin ja valmisti ensimmäiset hydraulisylinterit. Kasvun myötä yritys muutti isompiin tiloihin Siilinjärvelle Vuorelaan vuonna 1984, mutta jo vuonna 1990 yrityksen tuotantotilat tuplaantuivat Vuorelan toimipisteen laajennuksen myötä. Laajennuksen jälkeen yrityksen nimi ja rakenne muuttui Hydroline Oy:ksi. 2000-luvun alussa yritys kasvoi nopeasti ja henkilökunnan määrä kasvoi 60 henkilöstä 200 henkilöön.https://hydroline.fi/company/history/ Huhtikuussa 2012 Hydroline aukaisi myyntikonttorin Shanghaihin, Kiinaan. Heinäkuussa 2012 Puolaan perustettiin yhtiö Hydroline Poland sp. z o.o.. Puolan Stargard Szczecińskiin rakennettiin tuotantolaitos, jonka toiminta alkoi vuonna 2014. Vuosina 2013 ja 2014 työvoimapulasta kärsivä Hydroline panosti vahvasti alan koulutuksen kehittämiseen ja opiskelijarekrytointiin. Syksyllä 2014 yritys hankki 1,5 miljoonaa euroa maksavan kitkahitsauskoneen, jonka arveltiin nopeuttavan tuotantoa. Tällä pyrittiin vastaamaan paremmin tilauskannan positiiviseen kehitykseen. == LEO == Hydroline LEO eli "Life Cycle Efficiency Online" on yrityksen mukaan maailman ensimmäinen ja ainoa älytyökalu lineaarisen toimilaitteen valvontaan. LEO:n keräämä data kertoo käyttäjälleen kaiken tarpeellisen tiedon laitteen sylintereiden toiminnasta, kuten kammion paineen, sylinterin asennon, operointilämpötilan, öljyn puhtauden ja laitteen GPS- sijainnin.https://hydroline.fi/our-solutions/iot-connectivity/hydroline-leo/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == *YouTube - Hydrolinen yritysesittelyvideo *Hydrolinen kotisivut Luokka:Suomalaiset teollisuusyritykset Luokka:Suomalaiset perheyritykset Luokka:Siilinjärvi
Albin Järvinen

Albinus (Albin) Järvinen (1. maaliskuuta 1867 Helsinki – 11. kesäkuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, kansakoulutarkastaja ja kirjailija.Kansakoulujen tarkastaja Albin Järvinen, Aamulehti, 12.06.1937, nro 155, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotTarkastaja Albin Järvinen kuollut, Helsingin Sanomat, 12.06.1937, nro 155, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Albin Järvisen vanhemmat olivat muurari David Nestor Järvinen ja Eva Sofia Rainio. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Helsingin alkeisopistosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1893 ja maisteriksi 1894. Järvinen teki vuosina 1900, 1904 ja 1910 opintomatkoja Norjaan, Tanskaan, Ruotsiin, Sveitsiin ja joihinkin Keski- Euroopan maihin. Järvinen toimi kansakoulunopettajana Helsingissä 1888–1892 ja kouluylihallituksen notaarina 1891–1898. Hän oli kansakouluntarkastana Käkisalmen piirissä 1898–1901, Turun piirissä 1901–1919, Lohjan piirissä 1919–1925 ja Uudenmaan piirissä 1925–1934. Järvinen jäi eläkkeelle 1934. Järvinen oli myös kouluhallituksessa apujäsenenä ja vt. kouluneuvoksena useaan otteeseen. Järvinen oli Helsingin työväenyhdistyksen toimihenkilönä 1889–1892 ja Jaakkiman kuntakokouksen puheenjohtajana 1901. Hän kuului Kansakoulun Lehden toimituskuntaan 1902–1905, Opettajain Lehden toimitusneuvostoon ja oli Uusi Aura-lehden aputoimittajana. Järvinen kirjoitti opetusasioista eri kansakoulualan lehtiin ja päivälehtiin. Opiskeluaikanaan Järvinen oli Uusmaalaisen ylioppilasyhdistyksen puheenjohtaja 1892–1895 ja Ylioppilasvoimistelijain varajohtaja 1889–1895 sekä johtaja 1895–1896. Hän oli Suomen opettajayhdistyksen kunniajäsen. Järvinen julkaisi Villiin Länteen sijoittuvan kertomuskokoelman salanimellä Ernesti Turvamäki. Albin Järvinen oli naimisissa kaksi kertaa: * 1890–1895 Hanna Sofia Sevónin (k. 1895) kanssa * vuodesta 1898 Hanna Matilda Aejmelaeuksen kanssa == Teoksia == * Mustien maan-osassa : Emin Paschan, Stanleyn ja Wissmannin matkat Afrikassa ; nuorisolle ja matkan-haluiselle yleisölle, saksal. lähteestä mukaillut Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890 * Maalaiskuntien kansakoululaitoksen ohjesäännön luonnos. Valistus 1921 * Oppivelvollisten luetteloimiskirja. Valistus 1921 * Oma äänenkannattaja : ajankohtainen, vakava sana kansakoulujen opettajille. Valistus 1932 Nimimerkillä Ernesti Turvamäki: * Kaukaisesta lännestä : kolme kertomusta ; kertoili Ernesti Turvamäki. Edlund, Helsinki 1891 (Project Gutenberg-linkki) == Suomennoksia == * Carl Heinrich von Bogatzky : Hengelliset rauhanrikkojat ; neljännestä ruotsal. pain. suom. Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890 * Henry M. Drummond : Rakkaus, suurin maailmassa ; ruotsinkielestä suom. Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Euronics

Euronics International Ltd. on alankomaalaislähtöinen vuonna 1990 perustettu kodintekniikkakauppojen ostoryhmittymä. Ensimmäiset jäsenet olivat Alankomaista, Saksasta, Espanjasta, Italiasta sekä Belgiasta. Euronics on Euroopan suurin kodintekniikka-alan toimija. Yhteensä sillä on 35 maassa on yli 8 500 myymälää. Vuoden 2020 liikevaihto oli 21.5 miljardia euroa. Suomessa Euronics-tavaramerkin omistaa Kauppiasosuuskunta Tekniset. ==Euronics Suomi== Euronics kauppoja on Suomessa viitisenkymmentä. Asioida voi sekä paikallisessa myymälässä että Euronics.fi-verkkokaupassa. === Suomen myymälät === * Heinola (Euronics Pekkala) * Helsinki (Euronics Hyvät merkit) * Hämeenlinna (Euronics TV-Sävel) * Ivalo (Euronics Ivalo) * Jalasjärvi (Euronics Kodintekniikka) * Joensuu (Euronics Carlson) * Kalajoki (Euronics Kalajoki) * Kaustinen (Euronics Kaustinen) * Kemiönsaari (Euronics Kemiönsaari * Klaukkala, Nurmijärvi (Euronics Klaukkalan Pörssi) * Kokkola (Euronics Kokkola) * Kuopio (Euronics Carlson Volttikatu) * Lahti (Euronics Lahti) * Laitila (Euronics Radiotalo Iiskala) * Lieksa (Euronics Konepörssi) * Lohja (Euronics Lohja) * Mikkeli (Euronics Carlson Satama) * Nurmes (Euronics Konepörssi) * Närpiö Närpes (Euronics Närpiö) * Paimio (Euronics VistaVisio) * Parainen (Euronics Parainen) * Parikkala (Euronics Parikkala) * Pieksämäki (Tekniset Sähköpari) * Raisio (Euronics Sähkö-Insto) * Rauma (Euronics Mäntynen) * Rovaniemi (Euronics Valokulma) * Savonlinna (Euronics Carlson Savonlinna) * Sipoo (Euronics Sipoo) * Sodankylä (Euronics Sodankylä) * Sotkamo (Euronics Sotkamo) * Suolahti (Euronics Suolahti) * Tammisaari Ekenäs (Euronics Tammisaari) * Uusikaupunki (Euronics Uusikaupunki) * Vantaa (Euronics Carlson Jumbo) * Varkaus (Euronics Carlson Varkaus) * Viitasaari (Euronics Viitasaari) * Vääksy (Euronics Konekulma) * Ähtäri (Euronics Ähtäri) * Åland/Ahvenanmaa (Euronics Åland) === Entiset Euronics Suomen myymälät === * Alajärvi (Euronics Japo) –2023 * Imatra (Euronics Kisa, konkurssi 11/2024) * Kannus –2020 * Kemi (Euronics Kemi) * Riihimäki (Tekniset Riihimäki) * Saukkola (Euronics Saukkola) –2022 * Vantaa Tammisto (Euronics Tammisto) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Euronicsin kotisivut * Euronicsin Suomen kotisivut Luokka:Alankomaalaiset yritykset Luokka:Kodintekniikkakaupat
Jarno Pavén

Jarno Mikael Kunto PavénYlioppilastutkintolautakunta (s. 20. toukokuuta 1993 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Pavén laukoo oikealta. ==Ura== Pavén on Turun Palloseuran kasvatti. Hän toimi joukkueen C-nuorten kapteenina kaudella 2008–2009, joka päättyi SM-hopeaan. Paven on sittemmin voittanut myös B2-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2010 ja B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2011. Kaudeksi 2012–2013 Paven teki kaksivuotisen SM- liigasopimuksen TPS:n kanssa. Hän pelasi harjoituskaudella 2012 TPS:n liigajoukkueessa seitsemän European Trophy -ottelua, mutta Pavén teki liigadebyyttinsä kauden kolmannessa ottelussa 19. syyskuuta 2012 JYPiä vastaan. Hän pelasi kauden aikana kaikkiaan kolme SM-liigaottelua. Kaudella 2013–2014 Pavén nousi TPS:n A-nuorten kapteeniksi ja oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja 11 osumallaan. Hän pelasi kauden aikana kaksi SM- liigaottelua. Kesäkuussa 2014 Pavén teki vuoden mittaisen ja try-outin sisältäneen sopimuksen Mikkelin Jukureiden kanssa. Lokakuun lopulla hän sai joukkueeseen loppukauden 2014–2015 kattavan sopimuksen. Pavén voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden, kuten myös seuraavan kauden 2015–2016 päätteeksi. Pavén siirtyi kaudeksi 2016–2017 jatkamaan Mestis-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Savonlinnan Pallokerhon riveihin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Pavénin kausi päättyi kuitenkin vain seitsemän ottelun jälkeen leikkaushoitoa vaatineeseen alaraajavammaan lokakuussa 2016. Joulukuussa hän teki SaPKon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kauden 2017–2018 päätteeksi Pavén voitti Mestis-pronssia. ==Tilastot== 2012–2013 TPS SM-liiga 3 0 0 0 0 – – – – – 2013–2014 TPS SM-liiga 2 0 0 0 0 – – – – – 2014–2015 Jukurit Mestis 49 4 13 17 16 12 1 2 3 6 2015–2016 Jukurit Mestis 47 3 7 10 18 14 2 1 3 8 2016–2017 SaPKo Mestis 7 3 2 5 6 – – – – – 2017–2018 SaPKo Mestis 48 3 15 18 30 14 1 1 2 14 2 kautta yhteensä SM-liiga 5 0 0 0 0 – – – – – 3 kautta yhteensä Mestis 144 10 35 45 64 40 4 4 8 22 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rituksimabi

Rituximab (MabThera ja Rituxan) on kimeerinen monoklonaalinen vasta-aine lääke potilaille, jotka ovat CD20-positiivisia. Rituximab tuhoaa B-soluja ja siksi käytetään hoidettaessa sairauksia joissa esiintyy poikkeavan runsaasti B-soluja, yliaktiivisia B-soluja tai toimintahäiriöisiä B-soluja. Näitä ovat monet lymfoomat, leukemia, elinsiirtojen hylkimisreaktiot ja muutamat autoimmuunisairaudet. Rituksimabin kemiallinen kaava on C6416H9874N1688O1987S44, moolimassa 143859,70 g/mol ja CAS-numero 174722-31-7. == Historiaa == Rituksimabin kehitti IDEC Pharmaceuticals tuotenimellä IDEC-C2B8."Why San Diego Has Biotech" , Fikes, Bradley J. San Diego Metropolitan, April 1999. Accessed June 20, 2008. Perustuen kliinisiin tutkimuksiin, rituksimabi sai hyväksynnän USA:n FDA:lta vuonna 1997. Rituksimabia pidetään hyvänä lääkkeenä muiden lääkkeiden kanssa (yhdistelmähoito) hoidettaessa mm. monia B-solu lymfoomia.Harrison's Principles of Internal Medicine, Longo et al. McGraw Hill Medical 2011 page 931 Vuonna 2010 rituksimabi sai hyväksynnän Euroopan komissio:lta, mutta Euroopassa käyttölupa on hieman suppeampi kuin USA:ssa autoimmuuni sairauksien hoidossa. Rituksimabia markkinoi Hoffmann–La Roche. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *MabThera *DrugBank: Rituximab *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Rituximab *ChemBlink: Rituximab Luokka:Lääkkeet Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet
Tiihonen

Tiihonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Ilpo Tiihonen (1950–2021), runoilija * Jare Tiihonen, Cheek (s. 1981), hip hop -artisti * Juhani Tiihonen (1951–2022), pikajuoksija * Kaarlo Herman Tiihonen (1858–1940), toimittaja ja kirjailija * Kalle-Pekka Tiihonen (s. 1976), pikajuoksija * Kirsi Tiihonen (s. 1963), oopperalaulaja * Lenni Tiihonen (s. 2004), jääkiekkoilija * Luka Tiihonen (s. 2003), jääkiekkoilija * Miika Tiihonen (s. 1997), jääkiekkoilija * Niilo W. Tiihonen (1889–1932), päätoimittaja * Ossi Tiihonen (s. 1967), vapaudenliittolainen poliitikko * Pekka Tiihonen (s. 1947), kestävyysjuoksija * Timo Tiihonen (1948–2020), yritysjohtaja * Tuukka Tiihonen, näyttelijä ja teatteriopettaja * Ville Tiihonen (s. 1974), freelance-näyttelijä * Väinö Tiihonen (1912–1957), mäkihyppääjä.
Kirous (romaani)

Kirous () on Stephen Kingin kirjoittama kauhuromaani, joka julkaistiin alkukielellään englanniksi vuonna 1984. King kirjoitti tämän romaaninsa, kuten muutamat muutkin, salanimellä Richard Bachman.Harold Bloom: Stephen King, s. 22. Infobase Publishing, 2007. ISBN-9781438113487. Kirous on saanut inspiraationsa osittain Kingin omasta elämänvaiheesta, jolloin hän painoi 107 kg ja lääkäri oli kehottanut häntä laihduttamaan ja lopettamaan tupakoinnin. Vaikka King lopulta laihtui, häntä harmitti, kun päätös laihduttamisesta ei ollut hänen omansa vaan tapahtunut lääkärin painostuksesta. Niinpä Kirouksen keskeinen idea syntyi Kingin mielikuvasta, jossa henkilö alkaa laihtua, mutta ei pystykään lopettamaan. Kiroukseen perustuva elokuva Vainottu sai 1996 ensi- iltansa. Sen on ohjannut Tom Holland. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Robert John Burke, Michael Constantine ja Joe Mantegna. ==Lähteet== Luokka:Stephen Kingin romaanit Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuromaanit Luokka:Vuoden 1984 kirjat
Ari Rasilainen

Ari Petteri Rasilainen (s. 18. helmikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen kapellimestari. Hän on toiminut vuodesta 2011 lähtien Saksassa Würzburgin musiikkikorkeakoulun professorina. == Ura == Rasilainen opiskeli orkesterinjohtoa Sibelius-akatemiassa Jorma Panulan johdolla, sekä Berliinissä Arvid Jansonsin oppilaana. Ennen kapellimestariuransa alkua Rasilainen toimi Radion sinfoniaorkesterin äänenjohtajana. Lisäksi hän on esiintynyt kamarimuusikkona. Rasilainen toimi Lappeenrannan kaupunginorkesterin johtajana vuosina 1985–1989. Vuodet 1989–1994 hän oli Tampereen kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana sekä vierailevana kapellimestarina. Tampereelta Rasilainen siirtyi Norjaan, jossa hän työskenteli Norjan radion orkesterin johtajana vuodet 1994–2002. Vuosina 1993–1997 hän toimi myös Jyväskylä Sinfonian ylikapellimestarina. Vuodet 2002–2011 Rasilainen oli Ludwigshafenissa Rheinland-Pfalzin filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina. Toukokuussa 2011 hänet nimitettiin Würzburgin musiikkikorkeakoulun orkesterin- ja kuoronjohtamisen professoriksi. Vierailevana kapellimestarina Rasilainen on toiminut muun muassa Aalborgin sinfoniaorkesterissa vuodesta 2002 lähtien sekä Pori Sinfoniettassa vuosina 1999–2005. Lisäksi hän on vierailijana johtanut useita radio-orkestereita Saksassa, muun muassa Berliinin, Stuttgartin, Leipzigin, Kölnin ja Hannoverin orkestereita. Rasilainen on johtanut myös Jyväskylän kamariorkesteria. 1980-luvulla Rasilainen vietti useita kesiä Sysmässä, jonne hän perusti vuonna 1986 Sysmän Suvisoitto -festivaalin. Hän toimi tapahtuman taiteellisena johtajana vuoteen 1994 saakka.Sysmän Suvisoitto/Historia 1986–2005 Viitattu 19.9.2012 Ari Rasilainen on johtanut eri orkestereita yli 50:llä levytyksellä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ari Rasilaisen johtamia levytyksiä. * * Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Suomalaiset viulistit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jean-Philippe Gatien

Jean-Philippe Gatien (s. 16. lokakuuta 1968 Alès) on ranskalainen pöytätenniksen pelaaja. Gatienin ensimmäiset olympialaiset olivat Soulin 1988 kesäkisat, mutta ensimmäisen olympiamitalinsa hän saavutti Barcelonasta 1992. == Lähteet == * sports-reference.com Jean-Philippe Gatien profile == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Ranskalaiset pöytätennispelaajat‎ Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kosmopolis

Kosmopolis: Kuinka uusi aika hukkasi humanismin perinnön () on filosofi Stephen Toulminin vuonna 1990 ilmestynyt kirja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ilkka Niiniluoto: Toulminin Kosmopolis ja humanismin perintö. Helsingin Sanomat 26.9.1998. * Raimo Lehti: Uljas uusi Kosmopolis . Tieteessä tapahtuu 6/1998. * Jussi Silvonen: Stephen Toulmin etsii humanismin perintöä . Psykologi 3/1999. Luokka:Kirjat filosofiasta Luokka:Vuoden 1990 kirjat
Schwenninger Wild Wings

Schwenninger Wild Wings on saksalainen jääkiekkojoukkue Villingen- Schwenningenin kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1994. Perustamisen jälkeen joukkue pääsi suoraan pelaamaan DEL-liigaan. Kaudet eivät kuitenkaan tuoneet kuin yhden välieräpaikan ja joukkue joutui kauden 2002–2003 päätteeksi luopumaan sarjapaikastaan. Vuodet 2003-13 joukkue pelasi 2. Bundesligassa, kohtalaisella menestyksellä, sijoittuen kolme kertaa toiseksi. Seura palasi DEL:iin kaudelle 2013-14, ostettuaan talousvaikeuksiin ajautuneen Hannover Scorpions:in lisenssin. == Nykyinen joukkue == Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit # Pelaaja Hanskakäsi Sopimus Syntymäpaikka 1 Michael Bitzer L 2025 Moorhead, Minnesota, Yhdysvallat 60 Joacim Eriksson R 2026 Hedesunda, Ruotsi Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat # Pelaaja Kätisyys Sopimus Syntymäpaikka 4 Jordan Murray L 2025 Riverview, New Brunswick, Kanada 6 Daryl Boyle (A) R 2025 Sparwood, Brittiläinen Kolumbia, Kanada 8 Daniel Schwaiger L 2025 Garmisch- Partenkirchen, Saksa 16 Arkadiusz Dziambor L 2025 Pyskowice, Puola 37 Thomas Larkin (C) R 2025 Lontoo, Englanti 53 Alex Trivellato L 2025 Bolzano, Italia 54 Ben Marshall L 2025 St. Paul, Minnesota, Yhdysvallat 78 Will Weber (A) L 2025 Gaylord, Michigan, Yhdysvallat Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät # Pelaaja Kätisyys Pelipaikka Sopimus Syntymäpaikka 9 Philip Feist L H 2025 Duisburg, Saksa 10 Mirko Höfflin L H 2025 Freiburg, Saksa 11 Viktor Buchner L H 2025 Heidelberg, Saksa 18 Daniel Neumann L H 2025 Leipzig, Saksa 23 Brett Ritchie R OLH 2025 Orangeville, Ontario, Kanada 40 Ken André Olimb (A) L H 2025 Oslo, Norja 47 Aleksander Karatšun L H 2025 Gdańsk, Puola 64 Boaz Bassen L H / P 2025 Freiburg, Saksa 72 Brandon McMillan L KH / VLH 2025 Richmond, Brittiläinen Kolumbia, Kanada 73 Matt Puempel L VLH 2025 Windsor, Ontario, Kanada 88 Kyle Platzer R KH 2025 Waterloo, Ontario, Kanada 89 Zach Senyshyn R OLH 2026 Ottawa, Ontario, Kanada 90 Tylor Spink R KH 2025 Williamstown, Ontario, Kanada 93 Sebastian Uvira L LH 2025 Freiburg, Saksa 94 Phil Hungerecker L H 2025 Lüneburg, Saksa 96 Tyson Spink L LH 2025 Williamstown, Ontario, Kanada ===Valmennus & Joukkueenjohto=== * Päävalmentaja: Steve Walker * Apuvalmentaja: Tim Kehler * Maalivahtivalmentaja: Josh Robinson * Fysiikkavalmentaja: Hendrik Kolbert * Taitovalmentaja: Kevin Richter * Huoltopäällikkö: Alex Landsmann * Huoltopäällikkö: Patrick Mauch * Toimitusjohtaja: Stefan Wagner Lähde: EliteProspectshttps://www.eliteprospects.com/team/132/schwenninger-wild-wings Viitattu 29.9.2021. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Virallinen sivusto Luokka:Saksalaiset jääkiekkoseurat Luokka:Baden-Württembergin urheilu Luokka:Vuonna 1994 perustetut urheiluseurat
Jukka Pulkkinen

Jukka Pulkkinen on varatuomari ja entinen Kuopion kaupungin vt. kaupunginjohtaja. Hän on toiminut 20.4.1999–31.7.2000 vt. kaupunginjohtajana Kari Häkämiehen virkavapauden ajan sekä 1.2.2001–31.7.2001 ennen seuraavan kaupunginjohtajan virkaan astumista.http://www.kuopio.fi/web/kaupunkitietoa/aikaisemmat- kaupunginjohtajat Hän on myös toiminut Kuopion apulaiskaupunginjohtajana vuosina 1992–2008.http://www.pohjois- savonmuisti.fi/historia/pohjoissavolaiset_vaikuttajat/kuopion_kaupunginjohtajat/ http://www.savonsanomat.fi/savo/apulaiskaupunginjohtajaa-painostettiin- marketkiellosta/996704 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Jukka Pulkkisen kotisivut Luokka:Kuopion kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Grand Stade Lille Métropole

Grand Stade Lille Métropole on ranskalainen jalkapallostadion, joka sijaitsee Villeneuve-d’Ascqissa Lillen suurkaupunkialueella. Stadion toimii jalkapalloseura Lille OSC:n kotikenttänä ja sen yleisökapasiteetti on 50 186\. Stadion otettiin käyttöön 17. elokuuta 2012. == Aiheesta muualla == * Stadionin virallinen kotisivu Luokka:Ranskan jalkapallostadionit Luokka:Kesäolympialaiset 2024 Luokka:Villeneuve-d’Ascq
Platonin apteekki ja muita kirjoituksia

Platonin apteekki ja muita kirjoituksia on suomennettu kokoelma Jacques Derridan kirjoituksia. Sen ovat toimittaneet Teemu Ikonen ja Janne Porttikivi. Teos sisältää Derridan artikkeleita vuosilta 1967–1972, hänen tuotantonsa alkupuolelta. Kokoelman artikkeleissa Derrida pohtii kieltä ja kirjoittamista ja harjoittaa dekonstruktiivista lukutapaa tulkitessaan muun muassa Platonin, Jean-Jacques Rousseaun, Sigmund Freudin sekä Martin Heideggerin tekstejä. Kirjassa on toimittajien kirjoittama johdanto, jossa he korostavat Derridan pyrkimystä pohtia länsimaisen ajattelun rajoja. Sell, Maria: Derridaa vihdoin suomeksi. Agricolan kirja-arvostelut 11.10.2004. Viitattu 25.1.2022. Agricola- sivuston arvostelussa Maria Sell piti suomennosta yleisesti hyvänä mutta olisi toivonut pitkien lauseiden pilkkomista ja irtautumista ranskan kielestä, mikä olisi selkeyttänyt tekstiä suomenkieliselle lukijalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kosunen, Kristiina: Kirjallista rohtoa vai myrkkyä? Kiltomato.net 7.12.2003. Luokka:Kirjat mannermaisesta filosofiasta Luokka:Vuoden 2003 kirjat
FCI Tallinn

FCI Tallinn on virolainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 2002. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Viron neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla II liigassa. FC Infonet voitti historiansa ensimmäisen Viron mestaruuden kaudella 2016. Kauden 2017 jälkeen sen edustusjoukkue yhdistyi FC Levadian kanssa, jonka nimeksi muuttui FCI Levadia. FCI Tallinn -nimellä toimintaa jatkoi seuran aiempi kolmosjoukkue. Aiemmin vuonna 2011 FC Infonet oli yhdistynyt tallinnalaisten jalkapalloseurojen FC Atletikin ja FC Bercyn kanssa. == Aiheesta muualla == * FC Infonetin virallinen sivusto FCI Tallinn Luokka:Tallinnan urheilu
Helavalmuska

Helavalmuska (Tricholoma batschii) on syötäväksi kelpaamaton valmuskalaji. == Koko ja ulkonäkö == Lakki 5-12(-15)cm leveä ja roteva. Ensin kupera, sitten laakeneva ja vaalean- tai punaruskea sileä tai säteittäissäikeinen sekä tahmea ja sisäänkiertynyt. Heltat ovat valkoiset, tiheässä ja kolotyviset. Väriltään ne ovat ensin valkoiset ja myöhemmin punaruskeatäpläiset. Jalka on suhteellisen pitkä eli 6-12 cm. Siinä on rengas tai rengasmainen vyöhyke. Malto on valkoista. Vanhemmiten siihen tulee punaruskeita laikkuja. Haju on jauhomainen ja maku hyvin karvas. == Esiintyminen == Helavalmuska kasvaa kalkkipitoisissa männiköissä. Lajia on tavattu Suomessa vain Paraisilta. == Käyttökelpoisuus == Laji on käyttökelvoton pahan makunsa takia ja voi olla lievästi myrkyllinen. == Lähteet == * Ryman/Holmåsen.Suomen ja Pohjolan sienet. * Taksonomia: Index Fungorum. Luettu 19.9.2012. === Viitteet === Luokka:Valmuskat
Merianturat

Merianturat (Soleidae) on kampelakaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantista ja indopasifiselta merialueelta lauhkeista ja trooppisista vesistä. ==Lajit ja anatomia== Varhaisimmat merianturoiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Heimoon kuuluu 35 sukua ja noin 130 lajia. Merianturat ovat ruumiinmuodoltaan soikeita ja litteitä kaloja, kooltaan ne ovat noin 10-32 cm:n mittaisia. Silmät sijaitsevat ruumiin oikealla kyljellä ja suu on pieni ja epäsymmetrinen. Merianturoiden pyrstöevä voi olla yhtynyt pitkien selkä- ja peräevien kanssa, mutta voi olla myös niistä erillinen. Rintaevät voivat puuttua ja vatsaevät ovat erilliset peräevästä. Väriltään merianturat ovat vaihtelevia ja voivat myös vaihtaa väriään pohjan mukaiseksi. Suurin osa lajeista on pohjaväriltään ruskehtavia ja ruumiissa voi olla laikkuja, täpliä, renkaita tai juovia. ==Levinneisyys ja elintavat== Merianturalajeja tavataan Atlantista Euroopan läheisyydestä ja Indopasifisella merialueella Australiasta Japaniin.Heimoon kuuluu sekä mereisiä että murto- ja sisävesien lajeja. Merianturat elävät kaloja ja muita pohjan läheisyydessä eläviä eläimiä. Monet heimon lajeista ovat taloudellisesti merkittäviä ruokakaloja. ==Lähteet== Luokka:Kampelakalat
Laanilan koulu

Laanilan koulu on Oulussa, Hintan kaupunginosassa sijaitseva yläkoulu. Koulussa opiskelee noin 400 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Mikko Säntti.Koulun lisäksi samassa rakennuksessa sijaitsee Laanilan lukio, jonka rehtorina toimii Timo Kärkkäinen. == Lähteet == Luokka:Oulun peruskoulut Luokka:Laanila
Steven Defour

Steven Arnold Defour (s. 15. huhtikuuta 1988 Mechelen, Belgia) on belgialainen jalkapalloilija. Hän on kotimaansa seurojen lisäksi edustanut portugalilaista Portoa ja englantilaista Burnleyä. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. == Seurajoukkueura == Defour pelasi kotimaansa pääsarjassa KRC Genkissä kausilla 2004–2006 yhteensä 30 ottelua, joissa teki yhden maalin. Seuraavien kuuden kauden aikana hän edusti Standard Liègeä pelaten 125 Jupiler Pro Leaguen ottelua, joissa teki 13 maalia. Hän voitti Belgian-mestaruuden 2008 ja 2009 sekä Belgian Cupin 2011. Hän pelasi seurassa neljä Mestarien liigan karsintaottelua, 13 UEFA Cupin ja kolme Eurooppa-liigan ottelua. 15\. elokuuta 2011 Defour teki viisivuotisen sopimuksen Porton kanssa. Hänestä maksettiin Standard Liègelle 6 miljoonan euron siirtokorvaus. Hän voitti Portugalin- mestaruuden 2012 ja 2013. Hän pelasi Primeira Ligassa kaikkiaan 65 ottelua, joissa teki kolme maalia. Mestarien liigassa hän teki yhden maalin pelaamissaan 18 ottelussa. Eurooppa-liigassa hän pelasi kuusi ottelua. Hän siirtyi Anderlechtiin kesällä 2014. Seuraavien kahden kauden aikana hän pelasi 61 Jupiler-liigan, neljä Mestarien liigan ja yksitoista Eurooppa-liigan ottelua. Vuonna 2016 Defour siirtyi englantilaisseura Burnleyyn. Tammikuusta 2018 lähtien hän on kärsinyt loukkaantumisista ja pelasi sen jälkeen Burnleyssä vain kuusi valioliigaottelua loka-joulukuussa 2018Transfermarkt. Elokuun 2019 lopussa Burnley purki Defourin sopimuksen. == Maajoukkueura == Defour pelasi Belgian 15-, 16-, 17- ja 18-vuotiaiden maajoukkueissa. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi Saudi-Arabiaa vastaan toukokuussa 2006. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki MM-karsintaottelussa Viroa vastaan syyskuussa 2008. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2014 kaikkiaan 45 minuuttia ottelussa Etelä-Koreaa vastaan. Defour on vuoden 2017 loppuun mennessä pelannut 52 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. == Lähteet == * Steven Defourin tilastot National Football Teams -sivustolla * === Viitteet === Luokka:Belgialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Víctor Cabedo

Victor Cabedo Carda (15. kesäkuuta 1989 Onda, Espanja – 19. syyskuuta 2012 Almedijar, Espanja) oli espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän teki ammattilaisdebyyttinsä vuonna 2011 espanjalaisessa Orbea Continental -tallissa. Samana vuonna hän voitti yhden etapin Vuelta a Asturias -kilpailussa. Vuonna 2012 hän polki Euskaltel-Euskadi-tallissa. Vuoden 2012 Italian ympäriajossa Cabedo sijoittui 129:nneksi. Cabedo kuoli 19. syyskuuta 2012 jäätyään pyöräilylenkillä auton alle. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Hans-Gunnar Liljenwall

Hans-Gunnar Liljenwall (9. heinäkuuta 1941) on ruotsalainen nykyaikainen viisiottelija, joka voitti kertaalleen maailmanmestaruushopeaa. Hän oli myös ensimmäinen olympialaisissa dopingista kärähtänyt urheilija. Liljenwall osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin Tokiossa 1964. Hän sijoittui tuolloin henkilökohtaisessa kilpailussa 11:nneksi ja oli mukana Ruotsin neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Jönköpingissä pidetyissä MM- kilpailuissa 1967 Liljenwall oli osa Ruotsin hopealle sijoittunutta joukkuetta. Méxicossa 1968 Liljenwall osallistui toisiin olympialaisiinsa. Ruotsi sijoittui joukkuekilpailussa pronssille, mutta se joutui myöhemmin luovuttamaan mitalinsa Liljenwallin jäätyä kiinni dopingista. Méxicon kisat olivat ensimmäiset kisat, joissa tehtiin dopingtestejä, ja Liljenwall oli ensimmäinen dopingista kärynnyt urheilija. Tuohon aikaan viisiottelijoilla oli tapana ennen ammuntaa nauttia hieman alkoholia hermojen rauhoittamiseksi. Liljenwall veressä oli alkoholia 0,81 promillea, ja hän myönsi ottaneensa ”kaksi olutta”. Liljenwall jatkoi tapauksen jälkeen uraansa ja Münchenissä 1972 osallistui kolmansiin olympialaisiinsa. Tällä kertaa hän oli henkilökohtaisen kilpailun 25. ja joukkuekilpailun 5:s. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset nykyaikaiset viisiottelijat Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut ruotsalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut nykyaikaiset viisiottelijat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Degerö (Inkoo)

Degerö on kylä Inkoon kunnassa Uudellamaalla. Kylä sijaitsee Degerölandetin niemellä kunnan itäosassa. Degerötä ympäröi kaunis saaristo, jonka eteläpuolella on niin sanottu Olympiaväylä eli vilkas Helsinki–Hanko- veneväylä. Niemeä rajaavat lahdet Svenviken ja Torbackaviken. Degeröstä itään ovat niemet Kopparnäs ja Porkkalanniemi. Degerössä sijaitsi Porkkalan parenteesin aikana 1944–1956 neuvostoliittolainen rajapataljoona, joka oli koko alueen läntisin pataljoona ja tukikohta. Degerössä Camp Degerö järjestää elämyksiä ryhmille parenteesiajan hengessä. Luokka:Inkoon kylät
Kavango–Zambezi Transfrontier Conservation Area

Kavango–Zambezi Transfrontier Conservation Area (lyh. KAZA) on eteläisessä Afrikassa sijaitseva luonnonsuojelualue. Se sijaitsee Angolan, Botswanan, Namibian, Sambian ja Zimbabwen alueilla, ja sen pinta-ala on noin 520 000 neliökilometriä. KAZA on maailman toiseksi suurin kuivan maan luonnonsuojelualue Koillis-Grönlannin kansallispuiston jälkeen. Nimensä se on saanut Kavango- ja Sambesi-jokien mukaan. Joulukuussa 2006 allekirjoitettiin muistio suojelualueen perustamisesta. 18. elokuuta 2011 Angolan, Botswanan, Namibian, Sambian ja Zimbabwen presidentit allekirjoittivat sopimuksen suojelualueen perustamisesta. Virallisesti alue avattiin 15. maaliskuuta 2012. KAZA:n pinta-ala on 519 912 neliökilometriä, ja se koostuu 36 kansallispuistosta tai muusta suojelualueesta. Alueella on tavattu yli 3 000 kasvilajia, noin 200 nisäkäslajia, noin 600 lintulajia, noin 130 matelijalajia, noin 50 sammakkoeläinlajia ja lähes 300 perhoslajia. ==Lähteet== Luokka:Namibian luonnonsuojelualueet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
August Sundell

August Fredrik Sundell (11. syyskuuta 1843 Helsinki – 26. syyskuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen fyysikko. Hän oli vuosina 1878–1904 Helsingin yliopiston ylimääräinen professori. Hän toimi vakauskomission johtajana 1888–1916 ja vaikutti metrijärjestelmän käyttöönottoon ja myös mittojen ja painojen valvonnan parantamiseen. Hän laati uusia mittausvälineitä. Tieteellisissä julkaisuissaan hän käsitteli mekaniikkaa, valo-oppia, sähköoppia, tähtitiedettä ja ilmatiedettä.Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, p. 297. Otava 1966. Hän toimi pitkään (1876–1921) Vakuutusyhtiö Kalevan johtokunnassa.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Sundellin vanhemmat olivat varusmestari Gustaf Fredrik Sundell ja Agata Åkerblom. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1862 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1866, opettajakandidaatiksi 1867, filosofian maisteriksi 1869, filosofian lisensiaatiksi 1874 ja filosofian tohtoriksi 1877. Sundell oli naimisissa vuodesta 1876 Aina Vilhelmina Aleniuksen kanssa. August Sundellin poika Isak Gustaf Sundell toimi Rahapajan johtajana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset fyysikot Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Kyösti Lampinen

Kyösti Lampinen (s. 28. kesäkuuta 1956 Rovaniemi) on suomalainen urheiluvalmentaja. Hän on vuodesta 2011 lähtien työskennellyt Eerikkilän urheiluopistossa toimivan Sami Hyypiä Akatemian johtajana, jonne hän siirtyi Suomen Urheiluopiston apulaisrehtorin tehtävästä. Lampinen on aikaisemmin työskennellyt usean eri lajin parissa. 1980-luvulla hän toimi valmennusjohtajana Suomen Squashliitossa. Lampisen aikana muun muassa Sami Elopuro nousi squashin maailmanlistalla kuudenneksi, joka on kaikkien aikojen korkein suomalaispelaajan saavuttama sijoitus. Squashliitosta hän siirtyi Suomen Hiihtoliiton palvelukseen alppilajien valmennusjohtajaksi ja oli mukana nostamassa Kalle Palanderia ja Tanja Poutiaista maailman huipulle. Vuonna 1999 hän julkaisi Kalle Palanderin urasta kertovan kirjan Tie voittajaksi. Lampinen on myös pitkään toiminut Saku ja Mikko Koivun henkilökohtaisena valmentajana. ==Teoksia== *Tie voittajaksi, (Ajatus 1999) ISBN 9519440917 *Laatua käytännön valmennukseen, (yhdessä Hannele Forsmanin kanssa, VK-kustannus 2008) ISBN 9519147543 ==Lähteet== *Faktan ja testin teknologiakeskus, Satakunnan Kansa 4.5.2012. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset urheiluvalmentajat Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Suomalaiset urheilukirjailijat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt